natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The calculated average costs for installed capacity varied from 0,16 million EUR/MW to 1,8 million EUR/ MW in the audited projects. 
Asennetun kapasiteetin keskimääräisten kustannusten laskettiin olevan tarkastetuissa hankkeissa 0,16–1,8 miljoonaa euroa/MW.
As calculated by the national authorities in one of the Member States where the audit took place, the payback periods varied from 2 to 537 years in the audited projects. 
Eräässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa kansalliset viranomaiset laskivat, että takaisinmaksuajat vaihtelivat tarkastetuissa hankkeissa kahdesta vuodesta 537 vuoteen.
Capital-intensive investments with payback periods of more than 100 years will not achieve an economically reasonable break-even point. 
Pääomavaltaiset investoinnit, joissa takaisinmaksuajat ovat yli 100 vuotta, eivät saavuta taloudellisesti järkevää kannattavuusrajaa.
This indicates that public support was not always allocated to the most cost-effective projects. Picture 7 
Tämä merkitsee, että julkista tukea ei aina kohdistettu kustannus-tehokkaimpiin hankkeisiin. Kuva 7
Observations 26 Cost-effectiveness of the audited RES projects Investment in 1MW or kWp, compared with average investment cost in the Member State FI Project 8 FI Project 7 FI Project 6 FI Project 5 FI Project 4 AT Project 3 AT Project 2 AT Project 1 PL Project 15 PL Project 14 PL Project 13 PL Project 12 PL Project 11 MT Project 22 MT Project 21 Actual investment Average in MS 0 0,20 0,40 0,60 EUR/MW 0,80 1,00 1,20 Millions 0 0,50 0 1,00 2,00 1,00 EUR/MW 3,00 EUR/kWp 1,50 4,00 2,00 Millions 5,00 Thousands Source: Court’s own calculations based on project documentation, analyses by the managing authorities1. 
Huomautukset 26 Uusiutuvia energialähteitä koskevien tarkastettujen hankkeiden kustannustehokkuus Investoinnit (1MW tai kWp) verrattuna jäsenvaltion keskimääräisiin investointikustannuksiin FI Hanke 8 FI Hanke 7 FI Hanke 6 FI Hanke 5 FI Hanke 4 AT Hanke 3 AT Hanke 2 AT Hanke 1 PL Hanke 15 PL Hanke 14 PL Hanke 13 PL Hanke 12 PL Hanke 11 MT hanke 22 MT hanke 21 Tosiasiallinen investointi Jäsenvaltiossa keskimäärin 0 0,20 0,40 0,60 EUR/MW 0,80 1,00 1,20 miljoonaa 0 0,50 0 1,00 2,00 1,00 EUR/MW 3,00 EUR/kWp 1,50 4,00 2,00 miljoonaa 5,00 tuhatta Lähde: Hankedokumentaatioon perustuvat tilintarkastustuomioistuimen omat laskelmat, hallintoviranomaisten analyysit1.
1 Note to FI projects: Average machinery and equipment investment costs of the audited projects. 
1 Suomalaisia hankkeita koskeva huomautus: Tarkastettujen hankkeiden keskimääräiset kone-ja laitteistoinvestointien kulut.
Project 5 includes piping costs on the site, Project 6 auxiliary boiler only. 
Hanke 5 käsittää voimalaitoksen putkistokuluja, hanke 6 ainoastaan lisäkattilan.
Data not available for projects MT 23 and 24 (PV), PL 16 to 20 (solar energy) as well as UK 9 and 10 (biomass). 
Tietoja ei ole saatavilla seuraavista hankkeista: Malta, 23 ja 24 (aurinkosähkö), Puola 16–20 (aurinkoenergia) sekä Yhdistynyt kuningaskunta 9 ja 10 (biomassa).
PV Wind Biomass Table 3 
Aurinko-sähkö Tuulivoima Biomassa Taulukko 3
Observations 27 34 Rational energy objectives were only partly set for the RES projects. 
Huomautukset 27 34 Uusiutuvia energialähteitä koskeville hankkeille asetettiin järkevät energiatavoitteet vain osittain.
The projects were in line with national strategic RES objectives. 
Hankkeet olivat yhteensopivia uusiutuvia energialähteitä koskevien kansallisten strategisten tavoitteiden kanssa.
Fuel supply concepts existed where necessary (biomass projects in Austria, Finland and in the United Kingdom). 
Polttoaineen toimitussuunnitelmat oli laadittu tarvittaessa (biomassahankkeet Itävallassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
Some projects were preceded by limited studies showing their economic viability and profitability but no analyses were made concerning the best and most cost-effective RES types and best technological solutions. 
Joitakin hankkeita edelsi rajallinen selvitys, joka osoitti hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden ja kannattavuuden.
35 Only about half of the audited projects (13 of 24) had data through which the achievement of the indicators in terms of actually achieved energy generation could be verified (Table 1 and Annex III), see also paragraph 24. 
35 Vain noin puolessa tarkastetuista hankkeista (13:ssa 24:stä) oli saatavilla tietoja, joiden avulla voitiin tarkistaa energiantuotantoa koskevan tavoitteen saavuttaminen tosiasiallista tuotantoa koskevien lukujen avulla (ks. taulukko 1 ja liite III), ks. myös kohta 24.
Furthermore, frequently baseline data about the costs of energy production, the quantities of conventional fuels used by consumers was not available before objective-setting and designing the projects (e.g. operational programme of the Lublin region in Poland). 
Lisäksi lähtötiedot energiantuotannon kustannuksista ja kuluttajien käyttämien tavanomaisten polttoaineiden määristä eivät useinkaan olleet saatavilla ennen tavoitteiden asettamista ja hankkeiden suunnittelua (esim. Lublinin alueella Puolassa toteutettu toimenpideohjelma).
Consequently, in such cases, it is not possible to assess whether the funded projects actually generated the expected economic or financial results (e.g. for calculating payback periods). 
Tämän vuoksi kyseisissä tapauksissa ei ole mahdollista arvioida, ovatko rahoitetut hankkeet tosiasiassa tuottaneet odotetut taloudelliset tai rahoitukseen liittyvät tulokset (esim. takaisinmaksuajan laskemisen osalta).
36 The selection procedures did not guarantee cost-effective projects. 
36 Valintamenettelyt eivät taanneet hankkeiden kustannustehokkuutta.
In general, the project selection criteria, approved by the monitoring committees established for each operational programme, were not enabling the implementing authorities to identify the most cost-effective RES projects. 
Hankkeiden valintakriteereiden hyväksymisestä vastasivat kutakin toimenpideohjelmaa varten perustetut seurantakomiteat. Valintakriteerit eivät yleensä olleet sellaisia, että täytäntöönpanoviranomaiset olisivat niiden perusteella pystyneet yksilöimään kustannustehokkaimmat uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet.
The creation of energy capacity, actual energy generation and the relevant necessary investments were in many cases not weighted as selection or award criteria. 
Energiakapasiteetin luomista, tosiasiallista energiantuotantoa ja tarkoituksenmukaisia tarvittavia investointeja ei useinkaan otettu huomioon valinta-tai ratkaisuperusteena.
In a few cases, no specific selection criteria in relation to RES generation had been developed but instead selection criteria universally applicable to multiple sectors covered by the operational programme were used27. 
Muutamassa tapauksessa ei ollut kehitetty valintakriteereitä, jotka olisivat koskeneet nimenomaisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoa. Sen sijaan käytettiin valintakriteereitä, jotka olivat yleisesti sovellettavissa moniin toimenpideohjelman kattamiin aloihin27.
37 There has been insufficient competition among project applications in some cases. 
37 Joissakin tapauksissa hanke-ehdotusten välillä ei ollut riittävästi kilpailua.
Where the projects were identified through calls for proposals maximum cost-effectiveness of applications (payback period, investment to energy generation ratio) was not considered. 
Silloin kun hankkeet yksilöitiin ehdotuspyyntöjen kautta, ehdotettujen hankkeiden mahdollisimman hyvää kustannustehokkuutta (takaisinmaksuaika, investoinnin ja tuotetun energian välinen suhde) ei otettu huomioon.
Whereas usually project applications had to fulfil minimum criteria, the processes could not prevent subsidising relatively low quality projects in terms of their energy generation results. 
Tavallisesti hanke-ehdotusten oli täytettävä tietyt vähimmäiskriteerit, mutta käytössä olevilla prosesseilla ei voitu estää energiatuotannon tuloksiltaan suhteellisen heikkojen hankkeiden tukemista.
A determined minimum investment size risked that applications for smaller projects — possibly having better economic parameters — were discarded. 
Investoinneille määritetty vähimmäiskoko lisäsi riskiä siitä, että pienempiä hankkeita koskevat ehdotukset hylättäisiin, vaikka näillä hankkeilla saattoi olla paremmat taloudelliset parametrit.
27 For instance: – the selection of RES projects under the operational programme ‘Infrastructure and Environment’ in Poland was based on the same criteria applied in different sectors, i.e. for non-comparable types of RES projects; – in Finland, the project applications were not prioritised and only estimated payback periods were used as cost-effectiveness and eligibility criteria; – in Malta, the selection criteria applied to multiple sectors covered by the operational programme but not specifically to the RES sector. 
27 Esimerkkejä: – Puolassa toteutettuun toimenpideohjelmaan ”Infrastruktuuri ja ympäristö” valittiin uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet samoin kriteerein, joita sovellettiin myös muilla aloilla, esimerkiksi sellaisiin uusiutuvia energialähteitä koskeviin hanketyyppeihin, jotka eivät olleet vertailukelpoisia. – Suomessa hanke-ehdotuksia ei priorisoitu ja kustannustehokkuuden ja tukikelpoisuuden kriteereinä käytettiin pelkkiä arvioituja takaisinmaksuaikoja. – Maltalla käytettiin valintakriteereitä, joita sovellettiin moniin toimenpideohjelman kattamiin aloihin, mutta ei nimenomaisesti uusiutuvien energialähteiden alaan.
Though one criterion provided scores in relation to the projects’ ‘contribution towards indicators beyond minimum required’, the selection criteria did not include any cost-effectiveness or cost-benefit criteria for RES generation; – in Austria, a maximum cost-effectiveness of applications (payback period, investment to energy generation ratio) was not considered in the audited operational programmes. 
Vaikka yhden kriteerin avulla pisteitä annettiin siitä, että hankkeet ylittivät tavoitteiden saavuttamisen vähimmäisvaatimukset, valintakriteerit eivät sisältäneet yhtään uusiutuvan energiantuotannon kustannustehokkuuteen tai kustannus-hyötysuhteeseen liittyvää kriteeriä. – Itävallassa tarkastetuissa toimenpideohjelmissa ei otettu huomioon, olivatko ehdotetut hankkeet mahdollisimman kustannustehokkaita (takaisinmaksuaika, investoinnin ja tuotetun energian välinen suhde).
Observations 28 38 On the other hand, Austria, the United Kingdom and to some extent Finland had technical and economic criteria in the financing rules geared towards preventing wasteful biomass projects to be selected. 
Huomautukset 28 38 Toisaalta Itävallalla, Yhdistyneellä kuningaskunnalla ja jossakin määrin myös Suomella oli rahoitussäännöissä teknisiä ja taloudellisia kriteereitä, joiden avulla pyrittiin estämään varoja tuhlaavien biomassahankkeiden valinta.
Also, project profitability was taken into account whereby more profitable projects received less subsidies (Box 6). 
Myös hankkeen kannattavuus otettiin huomioon: kannattavammat hankkeet saivat vähemmän tukea (laatikko 6).
Such adaptation of the level of project co-financing was not ensured by the competent authorities in the other Member States where the audit took place. 
Muissa tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa toimivaltaiset viranomaiset eivät mukauttaneet hankkeen osarahoitusosuutta vastaavalla tavalla.
39 The EU co-financing rates varied between 2 % and 85 % in the operational programmes, without this being justified in the relevant documents. 
39 EU:n osarahoituksen osuus vaihteli toimenpideohjelmissa kahden ja 85 prosentin välillä, mitä ei perusteltu asianomaisissa asiakirjoissa.
The co-financing principle holds that part of the investment costs of a project is borne by the final recipient of a public grant whereby the revenue or profitability in the project are to be taken into account. 
Osarahoituksen periaate tarkoittaa, että julkisen avustuksen lopullinen saaja rahoittaa osan hankkeen investointikuluista, ja lisäksi otetaan huomioon hankkeen tuottamat tulot tai kannattavuus.
The purpose of the grant should, furthermore, be to support an action which could not otherwise take off due to a financing gap or a lack of an economic incentive. 
Avustuksen tarkoituksena on tukea toimintaa, jota ei muutoin voitaisi toteuttaa rahoitusvajeen vuoksi tai taloudellisen kannustimen puuttumisen vuoksi.
There is an opportunity cost; high co-financing rates reduced the size or number of other RES projects which could have been supported through public funds. 
On olemassa vaihtoehtokustannukset; suuret osarahoitusosuudet pienensivät muiden sellaisten uusiutuvia energianlähteitä koskevien hankkeiden kokoa tai lukumäärää, joita olisi voitu tukea julkisista varoista.
Non-justified very high co-financing rates (public financial support to an amount higher than necessary for a project to be economically or financially viable) increased the risk of deadweight — i.e. replacing private funds, but also national funds — and reduced the number of supported RES generation projects. 
Ilman perusteluja myönnetyt hyvin suuret osarahoitusosuudet (julkisen tuen määrä suurempi kuin oli hankkeen taloudellisen tai rahoituksellisen elinkelpoisuuden kannalta välttämätöntä) lisäsivät nollavaikutuksen riskiä – ne esimerkiksi korvasivat yksityistä rahoitusta ja myös kansallista rahoitusta.
Box 7 illustrates cases of high co-financing. 
Laatikossa 7 annetaan esimerkkejä määrältään huomattavasta osarahoituksesta.
Project selection — cases in Austria, Finland and the United Kingdom In Austria, when applying for co-funding, certain technical and economic criteria have to be met (heat density per running meter of the district heating pipe, district heating and boiler’s efficiency). 
Hankkeiden valinta – tapaukset Itävallassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Itävallassa vaaditaan osarahoituksen hakemisen yhteydessä, että tietyt tekniset ja taloudelliset kriteerit täyttyvät (läm-pötiheys kaukolämpöputken juoksumetriä kohti, kaukolämpöjärjestelmän ja kattilan tehokkuus).
In Finland, the eligibility criteria and possibility to have consultation with energy consultant/advisor intend to eliminate non-commercially viable projects: the project applicants were required to provide information about the payback-period of the applied project, which should not be less than 3 years (commercially profit-able) nor longer than 12 years (uneconomic), without the public aid. 
Suomessa pyritään välttämään kaupallisesti elinkelvottomien hankkeiden valinta soveltamalla tukikelpoisuuskriteereitä ja järjestämällä mahdollisuus kuulla energiakonsulttia/neuvojaa: hankkeiden ehdottajia vaadittiin toimittamaan tiedot ehdottamansa hankkeen takaisinmaksuajasta, joka ei ilman julkista tukea saisi olla alle kolme vuotta (kaupallisesti kannatta-va) eikä yli 12 vuotta (taloudellisesti kannattamaton).
In the United Kingdom, the proposed project costs were compared with target costs based on past similar biomass projects. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa verrattiin ehdotuksen mukaisia hankekustannuksia tavoitekustannuksiin, jotka perustuivat aiempiin samanlaisiin biomassahankkeisiin.
Observations 29 High public co-financing — cases in Poland and Malta In Poland, the schemes for small PV and solar were allocated 85 % from EU funds, whereby individual project owners (households) could receive up to 100 % subsidy. 
Huomautukset 29 Suuri määrä julkista osarahoitusta – tapaukset Puolassa ja Maltalla Puolassa pieniä aurinkokäyttöisiä vedenlämmityslaitteistoja ja aurinkopaneelijärjestelmiä koskevat ohjelmat olivat 85-prosenttisesti EU-rahoitteisia, mutta yksittäiset hankkeen toteuttajat (kotitaloudet) saattoivat saada jopa sataprosenttisesti tukea.
Most large wind farms received maximum public support — either close to 70 % of total eligible investment costs or 10 million euro (4 of the 5 audited projects). 
Suurimmat tuulipuistot saivat suurimman mahdollisen määrän julkista tukea – joko lähes 70 prosenttia tukikelpoisten investointikulujen kokonaismäärästä tai 10 miljoonaa euroa (neljä viidestä tarkastetusta hankkeesta).
While the maximum co-financing rates were applied in most cases they were, however, not modulated or justified based on cost-effectiveness considerations in any programming document. 
Vaikka useimmissa tapauksissa sovellettiin suurinta mahdollista osarahoitusosuutta, kyseisiä määriä ei ollut yhdessäkään ohjelma-asiakirjassa mukautettu tai perusteltu kustannustehokkuuden näkökohtien perusteella.
Four of five wind power project beneficiaries recognised that they could have implemented the projects without or with reduced grants and intended to use the EU grants for early repayment of loans. 
Neljä tai viisi tuulienergiahankkeiden edunsaajaa myönsi, että ne olisivat voineet toteuttaa hankkeet ilman avustuksia tai pienemmin avustuksin. Edunsaajat aikoivat käyttää EU:n avustukset aikaistettuun lainanmaksuun.
Malta devoted a large part of available EU funding for supporting RES installations of public institutions thereby not sufficiently leveraging private funding sources. 
Malta käytti suuren osan saatavilla olevasta EU:n rahoituksesta tukeakseen uusiutuviin energialähteisiin perustuvia laitteistoja julkisissa organisaatioissa, eikä se näin ollen houkutellut riittävästi liikkeelle yksityistä rahoitusta.
As a rule, the EU financed as much as 85 % of investment costs in those projects. 
Yleensä EU rahoitti jopa 85 prosenttia näiden hankkeiden investointikuluista.
Two large grant schemes, furthermore, for private households and enterprises financed RES installations by 50 % or 60 % respectively. 
Lisäksi kahdessa laajamittaisessa avustusohjelmassa rahoitettiin uusiutuviin energialähteisiin perustuvia laitteistoja kotitalouksissa 50 prosentin osuudella ja yrityksissä 60 prosentin osuudella.
40 Profitability calculations were not made for different RES sectors or technologies. 
40 Uusiutuvien energialähteiden eri alojen tai teknologioiden osalta ei suoritettu kannat-tavuuslaskelmia.
When planning the programmes the co-financing rates did not distinguish between the RES sectors, size and types of investments, other promotion/ support regimes in the Member States (feed-in tariffs, premiums), likely profitability of the investments and the type of RES technologies used. 
Ohjelmia suunniteltaessa osarahoitusosuuksiin ei tehty eroa seuraavien seikkojen perusteella: uusiutuvien energialähteiden ala, investointien laajuus ja luonne, jäsenvaltioiden muut edistämis-/tukiohjelmat (syöttötariffit, preemiot), investointien todennäköinen kannattavuus ja kyseessä oleva uusiutuviin energialähteisiin liittyvä teknologia.
Solar collectors mounted on the roof of a family house in Poland Source: European Court of Auditors. 
Aurinkokeräimet omakotitalon katolla Puolassa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Picture 8 Box 7 
Kaavio 8 Laatikko 7
Observations 30 Cohesion policy funds having limited EU added value — the RES projects did not make their full contribution to the EU’s energy objectives 41 In only a few cases was significant EU added value demonstrated. 
Huomautukset 30 Koheesiopolitiikan varoilla oli vähäinen vaikutus EU:n tasolla saatavan lisäarvon kannalta – uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet eivät edistäneet optimaalisella tavalla EU:n energiatavoitteiden saavuttamista 41 Ainoastaan muutamassa tapauksessa oli näyttöä merkittävästä EU:n tasolla saadusta lisäarvosta.
In those projects the ERDF/CF co-financing facilitated the cap-funding, the co-financing has been a welcome additional source of investment and thus contributed to the implementation of the projects. 
Näissä hankkeissa EAKR:n/koheesiorahaston osarahoituksella helpotettiin pääomarahoitusta; osarahoitus on ollut tervetullut investointien lisärahoituslähde, jolla on edistetty hankkeiden täytäntöönpanoa.
For the (larger) wind farms it was also regarded as a quality stamp for third-party financing institutions. 
(Suurempien) tuulipuistojen kohdalla sitä myös pidettiin jonkinlaisena laatuleimana ulkoisten rahoituslaitosten keskuudessa.
It is clear that in countries with low RES penetration, which had few RES programmes and less administrative experience in this sector, the EU funds have had more value added in that they have helped to develop additional economic development, increase the quality of the relevant projects and also, to some extent, through acting as a catalyst and for leveraging other funds. 
On selvää, että niissä maissa, joissa uusiutuvien energialähteiden käyttö on ollut vähäistä ja uusiutuvia energialähteitä koskevat ohjelmat harvinaisia ja joissa on vähemmän alan hallinnollista kokemusta, EU:n varoilla on saatu aikaan enemmän lisäarvoa. EU:n varoilla on viety taloudellista kehitystä eteenpäin ja parannettu relevanttien hankkeiden laatua; lisäksi EU-varat ovat jossakin määrin toimineet katalysaattorina ja vipuna muulle rahoitukselle.
Moreover, there has been an ‘operational value added’ to some extent as the EU projects imposed certain obligations on the implementing bodies through which some learning effects were assured for the organisations involved. 
On myös ilmennyt ”operatiivista lisäarvoa”, sillä EU:n hankkeissa asetettiin täytäntöönpanoelimille tiettyjä velvoitteita, joiden kautta saatiin aikaan oppimisvaikutuksia toimintaan osallistuvissa organisaatioissa.
Those effects were emphasised notably by organisations in Malta, Poland and the United Kingdom. 
Näitä vaikutuksia painottivat erityisesti Maltalla, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat organisaatiot.
42 The Court also found that the RES allocations within the operational programmes in Austria and Finland were prone to a risk of replacing national funds. 
42 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että Itävallan ja Suomen toimenpideohjelmissa uusiutuviin energialähteisiin osoitettuihin määrärahoihin kohdistui kansallisen rahoituksen korvaamisen riski.
Indeed, in both these countries the ERDF merely complemented existing national/regional funding mechanisms and in Austria the EU support was virtually integrated, without changing anything else, into an existing subsidy scheme for biomass plants. 
Molemmissa maissa EAKR itse asiassa ainoastaan täydensi olemassa olevia kansallisia / alueellisia rahoitusmekanismeja, ja Itävallassa EU:n tuki käytännössä sisällytettiin – mitään muuttamatta – olemassa olevaan biomassavoimaloi-den tukijärjestelmään.
Austria and Finland have a long-lasting tradition of RES (especially in the hydro energy and biomass areas) and it is difficult to assess whether the EU funds contributed to additional value added, particularly in regard to innovation. 
Itävallalla ja Suomella on pitkät perinteet uusiutuvien energialähteiden alalla (etenkin vesienergian ja biomassan aloilla).
Observations 31 43 In 2012, the Commission stressed that Member States and regions need to ensure that funding for RES complements private investment, leveraging it, and not crowding it out28. 
Huomautukset 31 43 Komissio korosti vuonna 2012, että jäsenvaltioiden ja alueiden olisi huolehdittava, että uusiutuville energialähteille osoitettu rahoitus täydentää ja houkuttelee yksityisiä investointeja eikä syrjäytä niitä28.
The Court found that some RES projects could have been implemented without public support. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että osa uusiutuvia energialähteitä koskevista hankkeista olisi voitu toteuttaa ilman julkista tukea.
It was evident that multiple project applicants could have set up the RES installations without or with smaller public grants thus freeing up money for additional RES measures. 
Oli ilmeistä, että monet hankkeiden ehdottajat olisivat voineet asentaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvia laitteistoja ilman julkisia avustuksia tai pienemmin avustuksin. Näin varoja olisi jäänyt useampiin uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin.