natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Audit scope and approach Observations CONTENTS The Directive’s standards are weaker than the evidence on health impacts of air pollution suggests Most Member States did not effectively implement the AAQ Directive and the provisions for measuring air quality offer a degree of flexibility that makes verification difficult while Air Quality Plans are not designed as effective monitoring tools The Commission faces limitations in checking complianceand the enforcement process is slow Some EU policies do not sufficiently reflect the importance of air pollution and EU funding is useful but not always targeted Citizen action has a growing role but public rights to access to justice are not explicitly protected by the Directive and air quality information is sometimes unclear Conclusions and recommendations 2 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa Huomautukset Direktiivin normit ovat löyhempiä kuin ilman pilaantumisen terveysvaikutuksia koskeva näyttö edellyttäisi Useimmat jäsenvaltiot eivät panneet ilmanlaatua koskevaa direktiiviä täytäntöön vaikuttavalla tavalla... ...ja ilmanlaadun mittaamista koskevat säännökset mahdollistavat sen verran joustoa, että tarkistaminen on vaikeaa ... eikä ilmanlaatusuunnitelmia ollut suunniteltu vaikuttaviksi seurantavälineiksi Komissiolla on vaikeuksia noudattamisen valvonnassa ja täytäntöönpanoprosessi on hidas Osassa EU:n toimintapolitiikoista ei oteta riittävällä tavalla huomioon ilman pilaantumisen merkitystä... ... ja EU:n rahoitus on hyödyllistä, mutta sitä ei aina ole kohdennettu Kansalaistoiminnan merkitys kasvaa... ... mutta direktiivissä ei nimenomaisesti suojata kansalaisten oikeutta oikeussuojaan... ... ja ilmanlaatua koskevat tiedot ovat ajoittain epäselviä 2
Annex I - Main Directives setting limits on sources of emissions Annex II - Maximum concentration values in the six air quality zones Annex III - Infringement procedures related to the Ambient Air Quality Directive in April 2018 The Commission’s replies 3 
3 Johtopäätökset ja suositukset 82–93 Liite I – Keskeiset direktiivit, joissa asetetaan päästölähteitä koskevia rajoja Liite II – Pitoisuuksien enimmäisarvot kuudella ilmanlaatualueella Liite III – Ilmanlaatua koskevaan direktiiviin liittyvät rikkomismenettelyt huhtikuussa 2018 Komission vastaukset
GLOSSARY AND ABBREVIATIONS AAQ Directive Ammonia (NH3) AQP BATs Benzo[a]pyrene (BaP) Black carbon Carbon dioxide (CO2) Compressed Natural Gas (CNG) DALYs Dispersion conditions ECJ EEA Fitness check IED Ambient Air Quality Directive (Directive 2008/50/EC of the European Parliament and of the Council of 21 May 2008 on ambient air quality and cleaner air for Europe (OJ L 152, 11.6.2008, p. 
SANASTO JA LYHENTEET μg/m3 Ammoniakki (NH3) Bentso(a)pyreeni (BaP) DALY (Disability Adjusted Life Years) Leviämisolosuhteet Ennenaikainen kuolema EYK Haihtuvat orgaaniset yhdisteet Hiilidioksidi (CO2) Hiukkaset (PM) Ilmanlaatua koskeva direktiivi Kansallisia päästörajoja koskeva direktiivi Mustahiili Muut haihtuvat orgaaniset yhdisteet kuin metaani (NMVOC) Otsoni (alailmakehän otsoni, O3) Mikrogrammaa kuutiometriä kohden (mittayksikkö, jota käytetään kuvaamaan epäpuhtauden pitoisuutta ilmassa).
BaP is a solid emitted as a result of the incomplete combustion of fossil fuels and biofuels. 
BaP on kiinteä aine, jota syntyy fossiilisten polttoaineiden ja biopolttoaineiden epätäydellisestä palamisesta.
Its main sources are domestic heating (in particular, wood and coal burning), electricity generation in power plants, waste incineration, coke production and steel production. 
Sen suurimpia lähteitä ovat kotitalouksien lämmitys (erityisesti puun ja kivihiilen poltto), sähköntuotanto voimalaitoksissa, jätteenpoltto, koksin tuotanto ja teräksen tuotanto.
CO2 is a colourless gas which is the most significant greenhouse gas in the earth’s atmosphere. 
Hiilidioksidi (CO2) on väritön kaasu, joka on maapallon ilmakehän merkittävin kasvihuonekaasu.
It is mostly released into the atmosphere from the burning of fossil fuels. 
Sitä vapautuu ilmakehään lähinnä fossiilisten polttoaineiden polton yhteydessä.
National Emission Ceilings Directive (Directive (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council of 14 December 2016 on the reduction of national emissions of certain atmospheric pollutants, amending Directive 2003/35/EC and repealing Directive 2001/81/EC (OJ L 344, 17.12.2016, p. 
1). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s.
NMVOC is a designation that includes many different chemical compounds, such as benzene, ethanol, formaldehyde, cyclohexane, or acetone. 
NMVOC on nimitys, joka käsittää useita erilaisia kemiallisia yhdisteitä, kuten bentseenin, etanolin, formaldehydin, sykloheksaanin ja asetonin.
Colourless gas with a sharp odour that is not directly emitted into the atmosphere, but is formed by the chemical reaction of pollutants in the presence of sunlight. 
Väritön pistävänhajuinen kaasu, jota ei suoraan pääse ilmakehään mutta jota muodostuu epäpuhtauksista kemiallisessa reaktiossa auringonvalon vaikutuksesta. 4
Toxic colourless gas. 
Myrkyllinen väritön kaasu.
A sulphur oxide (SOX). 
Eräs rikin oksidi (SOX).
World Health Organization Micrograms per cubic meter (unit of measure of the concentration of a pollutant in the air). 
17) (uudelleenlaadittu toisinto). Toimintapolitiikan kattava arviointi, jonka tavoitteena on arvioida tietyn politiikan alan sääntelykehyksen tarkoituksenmukaisuutta.
5 EXECUTIVE SUMMARY Air pollution is the biggest environmental risk to health in the European Union I. According to the World Health Organization (WHO), air pollution is the biggest environmental risk to health in the European Union (EU). 
5 YHTEENVETO Ilman pilaantuminen on suurin terveyttä uhkaava ympäristöriski Euroopan unionissa I. Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan ilman pilaantuminen on suurin terveyttä uhkaava ympäristöriski Euroopan unionissa (EU).
Each year in the EU, it causes about 400 000 premature deaths, and hundreds of billions of euro in health related external costs. 
Se aiheuttaa EU:ssa vuosittain noin 400 000 ennenaikaista kuolemaa ja satojen miljardien eurojen terveyteen liittyvät ulkoiset kustannukset.
People in urban areas are particularly exposed. 
Ilman pilaantumiselle altistuvat erityisesti kaupunkialueilla asuvat ihmiset.
Particulate matter, nitrogen dioxide and ground level ozone are the air pollutants responsible for most of these early deaths. 
Ilman epäpuhtaudet, jotka aiheuttavat suurimman osan näistä ennenaikaisista kuolemista, ovat hiukkaset, typpidioksidi ja alailmakehän otsoni.
The 2008 Ambient Air Quality Directive is the cornerstone of the EU’s clean air policy, as it sets air quality standards for the concentrations of pollutants in the air we breathe. 
Vuonna 2008 annettu ilmanlaatua koskeva direktiivi on ilman puhtautta koskevan EU:n politiikan kulmakivi, koska siinä asetetaan laatuvaatimukset hengittämämme ilman epäpuhtauksien pitoisuuksille.
In recent decades, EU policies have contributed to emission reductions, but air quality has not improved at the same rate and there are still considerable impacts on public health. 
EU:n toimintapolitiikoilla on viime vuosikymmeninä edistetty päästöjen vähentämistä, mutta ilmanlaatu ei ole parantunut samaan tahtiin ja vaikutukset kansanterveyteen ovat edelleen huomattavat.
What we audited: III. 
Tarkastuskohteet III.
In this audit, we assessed whether EU actions to protect human health from air pollution have been effective. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tässä tarkastuksessa, ovatko EU:n toimet ihmisten terveyden suojelemiseksi ilman pilaantumiselta olleet vaikuttavia.
To do this, we examined whether (i) the AAQ Directive was well designed to tackle the health impact of air pollution; (ii) Member States’ effectively implemented the Directive; (iii) the Commission monitored and enforced implementation of the Directive; (iv) air quality was adequately reflected in other EU policies and adequately supported by EU funds; and (v) the public has been well informed on air quality matters. 
Tätä varten tilintarkastustuomioistuin tutki, i) suunniteltiinko ilmanlaatua koskeva direktiivi hyvin ilman pilaantumisen terveysvaikutusten torjumiseksi, ii) panivatko jäsenvaltiot direktiivin tehokkaasti täytäntöön, iii) seurasiko ja valvoiko komissio direktiivin täytäntöönpanoa, iv) otettiinko ilmanlaatu riittävällä tavalla huomioon muissa EU:n toimintapolitiikoissa ja tuettiinko sitä riittävästi EU:n varoista, sekä v) onko kansalaisille annettu hyvin tietoa ilmanlaatuun liittyvistä kysymyksistä.
We concluded that EU action to protect human health from air pollution had not delivered the expected impact. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n toimet ihmisten terveyden suojelemiseksi ilman pilaantumiselta eivät olleet tuottaneet odotettua vaikutusta.
The significant human and economic costs have not yet been reflected in adequate action across the EU. (a) The EU’s air quality standards were set almost twenty years ago and some of them are much weaker than WHO guidelines and the level suggested by the latest scientific evidence on human health impacts. (b) While air quality has been improving, most Member States still do not comply with the EU’s air quality standards and were not taking enough effective action to sufficiently improve air quality. 
Merkittävät inhimilliset ja taloudelliset kustannukset eivät vielä ole heijastuneet riittäviksi EU:n laajuisiksi toimiksi. a) EU:n ilmanlaatunormit asetettiin lähes kaksikymmentä vuotta sitten, ja osa niistä on huomattavasti löyhempiä kuin WHO:n ohjearvot ja ihmisten terveyteen kohdistuvia vaikutuksia koskevien viimeisimpien tieteellisten tulosten mukainen taso. 6
Air pollution can be underestimated as it might not 6 be monitored in the right places. 
Ilman pilaantumista saatetaan aliarvioida, koska sitä ei välttämättä seurata oikeissa paikoissa.
Air Quality Plans – a key requirement of the Ambient Air Quality Directive – often did not deliver expected results. (c) The Commission faces limitations in monitoring Member States’ performance. 
Ilmanlaatua koskevan direktiivin keskeisiin vaatimuksiin kuuluvilla ilmanlaatusuunnitelmilla ei useinkaan saatu odotettuja tuloksia. c) Komissio pystyy seuraamaan jäsenvaltioiden tuloksellisuutta vain rajoitetusti.
Subsequent enforcement by the Commission could not ensure that Member States complied with the air quality limits set by the Ambient Air Quality Directive. 
Komission myöhemmällä täytäntöönpanon valvonnalla ei pystytty varmistamaan, että jäsenvaltiot noudattivat ilmanlaatua koskevassa direktiivissä asetettuja ilmanlaatua koskevia raja-arvoja.
Despite the Commission taking legal action against many Member States and achieving favourable rulings, Member States continue to frequently breach air quality limits. (d) Many EU policies have an impact on air quality, but, given the significant human and economic costs, we consider that some EU policies do not yet sufficiently well reflect the importance of improving air quality. 
Vaikka komissio on ryhtynyt oikeustoimiin useita jäsenvaltioita vastaan ja saanut puoltavia ratkaisuja, jäsenvaltiot rikkovat edelleen toistuvasti ilmanlaatua koskevia raja-arvoja. d) Useilla EU:n toimintapolitiikoilla on vaikutusta ilmanlaatuun, mutta merkittävien inhimillisten ja taloudellisten kustannusten vuoksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ilmanlaadun parantamisen merkitystä ei vielä oteta riittävän hyvin huomioon osassa EU:n toimintapolitiikoista.
Climate and energy, transport, industry, and agriculture are EU polices with a direct impact on air quality, and choices made to implement them can be detrimental to clean air. 
EU:n toimintapolitiikoista ilmasto-ja energia-alan, liikennealan, teollisuusalan sekä maatalousalan toimintapolitiikalla on suora vaikutus ilmanlaatuun, ja niiden täytäntöönpanoon liittyvät valinnat voivat olla haitallisia ilman puhtauden kannalta.
We noted that direct EU funding for air quality can provide useful support, but funded projects were not always sufficiently well targeted. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ilmanlaatuun suunnatulla suoralla EU:n rahoituksella voidaan tarjota hyödyllistä tukea, mutta rahoitetut hankkeet eivät aina olleet riittävän hyvin kohdennettuja.
We also saw some good projects – particularly some projects supported by the LIFE programme. (e) Public awareness and information has a critical role in addressing air pollution, a pressing public health issue. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös joitakin hyviä hankkeita, etenkin Life-ohjelmasta tuettujen hankkeiden joukosta. e) Väestön tietoisuudella ja tiedottamisella on ratkaisevan tärkeä merkitys ilman pilaantumisen käsittelemisessä, sillä ilman pilaantuminen on kiireellinen kansanterveyttä koskeva ongelma.
Recently, citizens have been getting more involved in air quality issues and have gone to national Courts, which have ruled in favour of their right to clean air in several Member States. 
Kansalaiset ovat viime aikoina osallistuneet entistä enemmän ilmanlaatua koskeviin kysymyksiin ja nostaneet kanteita kansallisissa tuomioistuimissa, jotka ovat useissa jäsenvaltioissa antaneet tuomioita sen puolesta, että kansalaisilla on oikeus puhtaaseen ilmaan.
Yet, we found that the Ambient Air Quality Directive protects citizens’ rights to access to justice less explicitly than some other environmental Directives. 
direktiivissä kansalaisten oikeuksia oikeussuojaan suojataan vähemmän selkeästi kuin joissakin muissa ympäristöalan direktiiveissä.
The information made available to citizens on air quality was sometimes unclear. 
Kansalaisten saataville asetetut ilmanlaatua koskevat tiedot olivat ajoittain epäselviä.
What we recommend: V. Our report makes recommendations to the Commission aimed at improving air quality. 
Suositukset V. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa annetaan komissiolle suosituksia, joilla pyritään parantamaan ilmanlaatua.
Our recommendations cover more effective actions which should be taken by the Commission; the update of the Ambient Air Quality Directive; the prioritisation and mainstreaming of air quality policy into other EU policies; and the improvement of public awareness and information. 7 
Suositukset koskevat aiempaa vaikuttavampia toimia, joita komission olisi toteutettava, ilmanlaatua koskevan direktiivin ajantasaistamista, ilmanlaatupolitiikan asettamista etusijalle ja sen valtavirtaistamista muissa EU:n politiikoissa sekä väestön tietoisuuden ja sille tiedottamisen parantamista. 8
INTRODUCTION Why air pollution matters 1. 
JOHDANTO Ilman pilaantumisella on merkitystä 1.
Air pollution occurs when gases, dust particles and smoke are released into the atmosphere, making it harmful to humans, infrastructure and the environment. 
Ilman pilaantumista tapahtuu, kun kaasuja, pölyhiukkasia ja savua pääsee ilmakehään, jolloin ilmakehästä tulee haitallinen ihmisille, infrastruktuurille ja ympäristölle.
The World Health Organization (WHO) classifies air pollution as the biggest environmental risk to health in Europe1. 
Maailman terveysjärjestö (WHO) luokittelee ilman pilaantumisen suurimmaksi terveyteen kohdistuvaksi ympäristöriskiksi Euroopassa1.
In the EU, air pollution causes more than 1 000 premature deaths on average each day, which is more than 10 times the number killed by road accidents2. 
EU:ssa ilman pilaantuminen aiheuttaa keskimäärin yli 1 000 ennenaikaista kuolemaa päivässä, mikä on yli kymmenkertainen määrä tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden määrään verrattuna2.
Figure 1 shows that lost years of healthy life in some EU Member States are similar to countries often associated with poor quality air, such as China and India. 
Kaaviosta 1 käy ilmi, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa menetetään yhtä paljon terveen elämän vuosia kuin huonoon ilmanlaatuun usein yhdistetyissä maissa, kuten Kiinassa ja Intiassa.
In 2013, the EU Commission estimated the total health related external costs of air pollution at between €330 and €940 billion per year3. 
Euroopan komissio arvioi vuonna 2013 ilman pilaantumisen aiheuttamien terveyteen liittyvien ulkoisten kustannusten olevan yhteensä 330–940 miljardia euroa vuodessa3.
1 2 3 WHO, “Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease”, 2016, p. 
1 2 3 WHO, ”Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease”, 2016, s.
15 and EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
15 ja Euroopan ympäristökeskus, ”Air quality in Europe – 2017 report”, 2017, s.
European Commission press release of 16 November 2017. 
Komission lehdistötiedote, 16.11.2017.
SWD(2013) 532 final of 18.12.2013 ”Executive Summary of the Impact Assessment”, p. 
SWD(2013) 532 final, ”Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista”, 18.12.2013, s.
8 Figure 1 – Lost years of healthy life from ambient air pollution per hundred inhabitants Source: WHO, “Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution”, 2012. 
Kaavio 1 – Ilman pilaantumisen vuoksi menetetyt terveen elämän vuodet sataa asukasta kohden 10 Bulgaria Tšekki Latvia Unkari Kiina Romania Intia Liettua Puola Kro at ia Slovakia Kreikka EU S lo ve ni a Malta Itävalta Italia Saksa Belgia Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Viro Ranska Ky pros Tanska Luxemburg P o r t u g al i Espanja Irlanti Y hdy s va l la t Suomi Ruotsi 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 Lähde: WHO, ”Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution”, 2012.
People in cities are the most affected 2. 
Suurimmat vaikutukset kohdistuvat kaupungeissa asuviin ihmisiin 2.
According to the EEA, in 2015, around one-quarter of Europeans living in urban areas were exposed to air pollutant levels exceeding some EU air quality standards and up to 96 % of EU citizens living in urban areas were exposed to levels of air pollutants considered by the WHO as damaging to health4. 
Euroopan ympäristökeskuksen mukaan vuonna 2015 noin neljännes kaupunkialueilla asuvista eurooppalaisista altistui EU:n ilmanlaatunormeja ylittäville ilman epäpuhtauspitoisuuksille ja jopa 96 prosenttia kaupunkialueilla asuvista EU:n kansalaisista altistui sellaisille ilman epäpuhtauspitoisuuksille, joita WHO pitää terveydelle haitallisina4.
Air pollution tends to affect city dwellers more than inhabitants of rural areas because the density of people living in cities means that air pollutants are released on a larger scale (for example, from road transport) and because dispersion is more difficult in cities than in the countryside. 
Ilman pilaantuminen vaikuttaa usein kaupunkilaisiin enemmän kuin maaseutualueiden asukkaisiin, koska kaupungeissa ihmiset asuvat tiheämmin, jolloin ilmaan pääsee enemmän 4 Euroopan ympäristökeskus, ”Outdoor air quality in urban areas”, 2017.
10 What shortens people’s lives and how? 
Mikä lyhentää ihmisten elämiä ja miten?
The WHO identifies Particulate Matter (PM), nitrogen dioxide (NO2), sulphur dioxide (SO2) and ground-level ozone (O3) as the air pollutants that are most harmful to human health (see Box 1)5. 
WHO:n mukaan ihmisten terveydelle haitallisimpia ilman epäpuhtauksia ovat hiukkaset (PM), typpidioksidi (NO2), rikkidioksidi (SO2) ja alailmakehän otsoni (O3) (ks. laatikko 1)5.
The EEA reported that, in 2014, fine particles (PM2.5) caused about 400 000 premature deaths of EU citizens; NO2 caused 75 000 and O3 caused 13 6006. 
Euroopan ympäristökeskuksen raportin mukaan vuonna 2014 pienhiukkaset (PM2,5-hiukkaset) aiheuttivat noin 400 000 EU-kansalaisen ennenaikaisen kuoleman, typpidioksidi aiheutti 75 000 ennenaikaista kuolemaa ja alailmakehän otsoni 13 600 ennenaikaista kuolemaa6.
The EEA warns that air pollution affects people on a daily basis, and that while pollution peaks are its most visible effect, long-term exposure to lower doses poses a greater threat to human health7. 
Ympäristökeskus varoittaa, että ilman pilaantuminen vaikuttaa ihmisiin päivittäin ja että epäpuhtauksien huippuarvot ovat ilman pilaantumisen näkyvin vaikutus, mutta ihmisten terveydelle haitallisempaa on pitkäaikainen altistuminen pienemmille pitoisuuksille7.
PM is classified as PM10 (coarse particles) and PM2.5 (fine particles)8, depending on its WHO webpage and WHO, “Economic cost of the health impact of air pollution in Europe”, 2015, p. 
WHO:n verkkosivusto ja WHO, ”Economic cost of the health impact of air pollution in Europe”, 2015, s.
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 
Ks. ”Euroopan ympäristökeskus, Air quality in Europe – 2017 report”, 2017, s.
EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 55 and Table 10.1., and EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017. 
Euroopan ympäristökeskus, ”Air quality in Europe – 2017 report”, 2017, s. 55 ja taulukko 10.1, sekä Euroopan ympäristökeskus, ”Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017.
5 6 7 8 
5 6 7 11
In those parts of Europe where household heating still often uses solid fuel, air pollutant emissions (in particular PM) tend to increase when winters are more severe. 
Niissä Euroopan osissa, joissa kotitalouksien lämmitykseen käytetään edelleen usein kiinteitä polttoaineita, ilman epäpuhtauspäästöt (erityisesti hiukkaset) kasvavat yleensä ankarampina talvina.
Nitrogen dioxide (NO2) is a toxic gas of reddish-brown colour. 
Typpidioksidi (NO2) on myrkyllinen punertavan ruskea kaasu.
It is one of the nitrogen oxides (NOX). 
Se kuuluu typen oksideihin (NOX).
Sulphur dioxide (SO2) is a toxic colourless gas with a sharp odour. 
Rikkidioksidi (SO2) on myrkyllinen väritön kaasu, jolla on pistävä haju.
It is one of the sulphur oxides (SOX). 
Se kuuluu rikin oksideihin (SOX).
Ground-level ozone (O3), or tropospheric ozone9, is a colourless gas that is formed in a layer close to the ground by the chemical reaction of pollutants (such as Volatile Organic Compounds (VOCs) and NOX) in the presence of sunlight. 4. 
Alailmakehän otsoni (O3) eli troposfäärin otsoni9 on väritön kaasu, jota muodostuu lähellä maanpintaa olevassa kerroksessa epäpuhtauksista (kuten haihtuvista orgaanisista yhdisteistä ja typen oksideista) kemiallisessa reaktiossa auringonvalon vaikutuksesta.
11 9 10 This ozone does not contribute to the ozone layer in the upper atmosphere (stratospheric ozone). 
Tämä otsoni ei vaikuta yläilmakehän otsonikerrokseen eli stratosfäärin otsoniin.
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report”, 2013, p. 
Euroopan ympäristökeskus, ”Air quality in Europe – 2013 report”, 2013, s.
See also IARC, “Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013. 
Ks. myös Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, ”Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013.
The International Agency for Research on Cancer (IARC) is an intergovernmental agency of the WHO. 
Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos (IARC) on WHO:n alainen hallitustenvälinen järjestö.
Box 2 explains what factors affect the levels of air pollution and Figure 3 shows the percentages of the air pollutants emissions from each source in the EU. 
Laatikossa 2 selitetään, mitkä tekijät vaikuttavat ilman pilaantumisen tasoon, ja kaaviossa 3 osoitetaan kunkin lähteen prosenttiosuudet ilman epäpuhtauspäästöistä EU:ssa.
12 Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions It also depends on: • proximity to the source and altitude at which pollutants are released; • meteorological conditions, including wind and heat; • chemical transformations (reactions to sunlight, pollutant interactions); • geographical conditions (topography). 
Laatikko 2 – Ilmanlaatu ei riipu vain epäpuhtauspäästöistä Ilmanlaatu riippuu myös • lähteen etäisyydestä ja korkeudesta, jossa epäpuhtauksia pääsee ilmaan • sääolosuhteet, mukaan lukien tuuli ja lämpö • kemiallisista muutoksista (reagoiminen auringonvaloon, epäpuhtauksien vuorovaikutus) • maantieteellisistä olosuhteista (topografiasta).
Air pollution emissions result mostly from human action (e.g. from transport, power stations or factories). 
Ilman epäpuhtauspäästöt ovat pääosin seurausta ihmisen toiminnasta (esimerkiksi liikenteestä, voimalaitoksista ja tehtaista).