natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S o u r c e : ‘ten-t funding in figures’ dg transport and energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
L ä h d e : ”TEN-T Funding in Figures“, liikenteen ja energian pääosaston internet-sivusto: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
14. under cohesion policy, eu co-financing is available for qualifying member states under the cohesion fund7 and the erdf (see Table 2 for maximum co-financing rates). dg regional policy is responsible for cohesion policy. co-funding for cohesion fund projects8 and for major projects under the erdf9 is subject to commission approval under specific rules applying to each fund. the commission’s approval procedures involve checking the consistency of proposed projects with national and regional strategies and reviewing their overall feasibility and degree of preparation. cohesion fund regulations stipulate that funding for transport should be allocated to the ten-t network, in particular the priority projects10. 
14. Eu osarahoittaa koheesiopolitiikan yhteydessä koheesiora-haston7 ja Euroopan aluekehitysrahaston tukeen oikeutettuja jäsenvaltioita (ks. osarahoituksen enimmäismäärät, taulukko 2). koheesiopolitiikasta vastaa aluepolitiikan pääosasto. koheesiorahaston alan hankkeiden8 sekä Euroopan aluekehitysrahaston alaan kuuluvien suurhankkeiden9 osarahoituksen edellytyksenä on komission antama hyväksyntä, joka perustuu kuhunkin rahastoon sovellettaviin erityissääntöihin. komission hyväksymismenettelyn yhteydessä tarkistetaan, että ehdotetut hankkeet ovat yhteneväisiä kansallisten ja alueellisten strategioiden kanssa. lisäksi tarkistetaan hankkeiden yleinen toteu-tuskelpoisuus ja valmisteluaste. koheesiorahastoon sovellettavien asetusten mukaan liikennealan rahoitus on suunnattava Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja erityisesti ensisijaisiin hankkeisiin10.
7 until 2004, financing was also available to accession countries under Ispa. the projects were converted into cohesion fund projects at accession. 
7 vuoteen 2004 saakka rahoitusta oli tarjolla myös jäseneksi liittyville maille ispa-välineen avulla. hankkeet muutettiin koheesiorahaston hankkeiksi liittymisen yhteydessä.
8 since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-financing under the cohesion fund do not require approval by the commission. 
8 vuodesta 2007 alkaen alle 50 miljoonan euron hankkeille, joille haetaan koheesiorahaston rahoitusta, ei tarvita komission hyväksyntää.
9 the concept of ‘major projects’ is mainly defined on the basis of the volume of finance involved in the projects. the definition covers projects ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro (article 25 of council regulation (ec) no 1260/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
9 ”suurhankkeen“ käsite määritellään lähinnä hankkeisiin liittyvän rahoituksen määrän perusteella. määritelmän piiriin kuuluvat hankkeet, ”joiden rahastojen rahoitusosuutta määritettäessä huomioon otettavat kokonaiskustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa“ (neuvoston asetus (EY) n:o 1260/1999, 25 artikla (EYvl l 161, 26.6.1999, s.
1) and article 39 of council regulation (ec) no 1083/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
1) muutetun neuvoston asetuksen (EY ) n:o 1083/2006, (Euvl l 210, 31.7.2006, s.
1)). for more information on the subject, see special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods. 10 article3ofcouncilregulation (ec) no 1164/94 (oj l 130, 25.5.1994, p. 
25), 39 artikla). aiheesta löytyy lisää tietoa myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta nro 1/2008 ohjelmakausiin 1994–1999 ja 2000–2006 liittyvien suurten investointihankkeiden käsittely-ja jälkiarviointimenettelyistä. 10 koheesiorahastostatuetaan liikennealan menoja siten, että varoja myönnetään Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeville hankkeille ja erityisesti liikenneverkkoa koskevissa suuntaviivoissa vuonna 2004 yhteisen edun mukaisiksi määritellyille hankkeille (neuvoston asetus (EY) n:o 1164/94, 3 artikla (EYvl l 130, 25.5.1994, s.
1), article 3(1) of regulation (ec) no 1264/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p. 
1); asetus (EY) n:o 1264/1999, 3 artiklan 1 kohta (EYvl l 161, 26.6.1999, s.
57), article 2(1) (a) of regulation (ec) no 1084/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p. 
57); asetus (EY) n:o 1084/2006, 2 artiklan 1 kohdan a alakohta (Euvl l 210, 31.7.2006, s.
16 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
16 Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
17 TaBlE 2 MaXIMUM Co-fINaNCING raTEs UNDEr TEN-T aND CohEsIoN PolICy (2000-2013)1 Other sections on the Priority Projects 1 co-financing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing eu support. 
17 tauluKKo 2 oSarahoItuKSen enImmäISmäärät euroopan laaJuISen lIIKenneverKon Ja KoheeSIopolItIIKan yhteydeSSä (2000–2013)1 Rajanylitysalueosuudet ensisijaisten hankkeiden toteutusalueilla Muut osuudet ensisijaisten hankkeiden toteutusalueilla 1 osarahoitusosuuksia kuvaavat määrät koskevat ainoastaan hankekustannuksia, jotka ovat tukikelpoisia Eu-tukeen sovellettavien sääntöjen perusteella.
2000-2006 50 % 10 % (20 % for bottlenecks) 2007-2013 Studies 50 % ERTMS trackside / on-board 10 % 50 % Cross-border sections on Priority Projects 10 % (20 % from 2004) 30 % 20 % Cohesion Fund 85 % 85 % ERDF 75 % 75 % (80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) ISPA (until 2004) 75 % – special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2000–2006 50 prosenttia 2007–2013 Tutkimukset 50 prosenttia Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä radanvarsi/junat 10 prosenttia 50 prosenttia 10 prosenttia (20 prosenttia vuodesta 2004 alkaen) 30 prosenttia 10 prosenttia (20 prosenttia liikenteen pullonkaulojen osalta) 20 prosenttia Koheesiorahasto 85 prosenttia 85 prosenttia EAKR 75 prosenttia 75 prosenttia (80 prosenttia koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden osalta) ISPA (vuoteen 2004) 75 prosenttia – Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
Cohesion policy TEN-T 
Koheesiopolitiikka Euroopan laajuinen liikenneverkko
Photo 2 – Freight train in München ready for departure to Verona via Brennersee station © european court of auditors, february 2009. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 16. to carry out the audit, the court analysed a sample of 21 specific sections co-financed by the eu during the 2000-2006 period (14 primarily funded under the ten-t financial instrument and seven mainly under cohesion policy). these sections related to eight of the priority projects defined in the ten-t guidelines. taken together, the sample covers a total of 8 683 million euro of eu investments representing 77 % of all eu co-financing investments on the sampled eight priority projects, and 36 % of investments from all sources thereon (see Annex IV for further details of the sample and Box 3 for definition of terms used in the report). 
Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? 16. tilintarkastustuomioistuin analysoi tarkastusta varten 21 infrastruktuurin osuutta, joita Eu oli osarahoittanut kaudella 2000– 2006 (14 osuutta rahoitettiin ensisijaisesti Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan rahoitusvälineen avulla ja seitsemän osuutta lähinnä koheesiopolitiikan avulla). mainitut osuudet liittyivät kahdeksaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevissa suuntaviivoissa määritettyyn ensisijaiseen hankkeeseen. otos kattaa yhteensä 8 683 miljoonan euron Eu-investoinnit, joiden osuus on 77 prosenttia kaikista otokseen kuuluneisiin kahdeksaan ensisijaiseen hankkeeseen suunnatuista osarahoitukseen perustuvista Eu-investoinneista; kun kaikki rahoituslähteet otetaan huomioon, otoksen osuus investoinneista on 36 prosenttia (ks. lisätietoja otoksesta liitteessä IV ja kertomuksessa käytetyt termimääritelmät laatikossa 3).
17. the audit field work was carried out between october 2008 and may 200911, and audit evidence was collected through interviews with member state officials, project promoters and rail industry stakeholders, review of documents held by the commission, technical questionnaires completed by member state institutions and visits on-the-spot in the member states. data regarding transport performance was provided by national infrastructure managers. 
17. tarkastuksen kenttätyö suoritettiin lokakuun 2008 ja toukokuun 2009 välisenä aikana11. todentavaa aineistoa kerättiin haastattelemalla jäsenvaltioiden virkamiehiä, hankkeen edistäjiä ja rautatiealan edustajia, käymällä läpi komission hallussa olevia asiakirjoja sekä jäsenvaltioissa toimivien laitosten täyttämiä teknisiä kyselykaavakkeita, ja tekemällä tarkastuskäyntejä jäsenvaltioihin. kansalliset rataverkon haltijat toimittivat liiken-nesuoritetta koskevia tietoja.
18. the audit did not assess the financial or technical supervision mechanisms in place in the member states. 
18. tarkastuksessa ei arvioitu jäsenvaltioissa käytössä olevia taloudellisia tai teknisiä valvontamekanismeja.
20 observatIons DEfINITIoN of PrIorITy ProjECTs aCCorDING To DEMoNsTraBlE NEEDs IN TErMs of EXIsTING aND aNTICIPaTED raIl sErVICEs 19. given the importance of the priority projects as a mechanism for co-ordinating and concentrating community financial resources, it is important that their definition is informed by an analysis of demonstrable needs in terms of existing and anticipated rail services. 
20 huomautuksEt enSISIJaISten hanKKeIden määrIttely oSoItettavISSa olevIen, nyKyISIä Ja ennaKoItuJa rautatIepalveluJa KoSKevIen tarpeIden peruSteella 19. kun otetaan huomioon, miten merkittäviä ensisijaiset hankkeet ovat yhteisön taloudellisten resurssien koordinoinnin ja keskittämisen mekanismina, on tärkeää, että hankkeet määritellään osoitettavissa olevia, nykyisiä ja ennakoituja rautatiepalvelutarpeita koskevan analyysin perusteella.
20. the court assessed whether the procedure by which the list of priority projects was defined in 2004 was robust. 
20. tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko ensisijaisista hankkeista vuonna 2004 laadittu lista valmisteltu perusteellisin menettelyin. enSISIJaISten hanKKeIden määrIttelyproSeSSI vuonna 2004 olI puutteellInen 21. nykyiset ja tulevat jäsenvaltiot esittivät sata erillistä hanketta ja hankeosuutta koskevaa ehdotusta vuonna 2003 perustetulle korkean tason työryhmälle12. hankkeita ja hankeosuuksia arvioitiin ensin esivalintakriteereiden perusteella ja sen jälkeen työryhmän määrittämien arviointikriteereiden pohjalta. työryhmä esitti suosituksensa neljässä ensisijaisia hankkeita koskevassa listassa, joihin sisältyi 14 päätösvaiheessa olevaa hanketta (ensisijaisesti Essenin hankkeet), 18 hanketta, jotka oli määrä käynnistää ennen vuotta 2010, neljä pidemmän aikavälin hanketta, ja 15 muuta alueellisen koheesion kannalta tärkeää hanketta. suositukset muodostivat perustan hankkeiden käsittelylle Eurooppa-neuvostossa, joka laati listan 30 ensisijaisesta hankkeesta (joista 19 liittyi rautatiealaan) Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevissa suuntaviivoissa vuonna 2004. tilintarkastustuomioistuimen analyysi toi esille huomattavia puutteita työryhmän määrittämien esivalinta-ja arviointikriteereiden soveltamisessa: ο selkeä yhteisymmärrys keskeisestä Euroopan alueen lii-kennereitistä puuttui, joten arvioijat totesivat, että heillä oli vaikeuksia arvioida ehdotettujen hankeosuuksien etuja yhdenmukaisesti sijainnin perusteella 12 työryhmässä on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta, yksi tarkkailija jokaisesta Eu:n jäseneksi liittymässä olevasta maasta ja yksi tarkkailija Euroopan investointipankista. työryhmän puheenjohtajana toimi entinen komission jäsen karel van miert.
21 ο variations in quantity of and a lack of consistency in the analysis presented in support of proposed section’s economic viability and socio-economic benefits meant that evaluators had problems to compare the proposed projects’ merits; and ο project proposals provided insufficient and inconsistent information about projects’ expected european added value, especially as regards the extent of expected trans-european traffic. 
21 ο ehdotettujen hankeosuuksien taloudellista toteutettavuutta ja sosiaalis-taloudellisia etuja koskevien analyysien määrä vaihteli eivätkä analyysit olleet keskenään yhdenmukaisia, joten arvioijilla oli vaikeuksia verrata ehdotettujen hankkeiden etuja toisiinsa ο hanke-ehdotuksissa ei ollut riittävää ja yhdenmukaista tietoa hankkeiden odotetusta lisäarvosta Euroopan tasolla etenkään odotetun Euroopan laajuisen liikenteen määrän osalta. enSISIJaISet hanKKeet eIvät ole lopullISIa määrItelmIä pääaSIallISISta euroopan laaJuISISta rautatIereIteIStä 22.
ThE PrIorITy ProjECTs Do NoT rEPrEsENT DEfINITIVE DEsCrIPTIoNs of ThE MaIN TraNs-EUroPEaN raIl aXEs 22. whilst there may be significant similarities between the priority projects and the main trans-european railway axes as defined by industry, the priority projects cannot themselves be regarded as definitive descriptions of such axes. the following observations confirm this view: ο firstly, the High level group’s work did not take as its starting point an analysis of the current and expected traffic flows of the main axes, and the group noted this weakness in its report; ‘the group did not have the time to identify these main axes... [and] ...the priority projects make it possible to have a first idea of the likely mapping of such axes’13; 13 Highlevelgrouponthetrans-european transport network, 23 june 2003, report, p. 
Ensisijaisten hankkeiden ja rautatiealan määrittämien pääasiallisten Euroopan laajuisten rautatieliikennereittien välillä saattaa olla huomattavia samankaltaisuuksia, mutta ensisijaisia hankkeita ei voida sellaisenaan pitää lopullisina kuvauksina pääasiallisista reiteistä. seuraavat havainnot tukevat tätä näkemystä: ο ensinnäkään korkean tason työryhmä ei ottanut toimintansa lähtökohdaksi analyysiä nykyisistä ja ennakoiduista liikennevirroista pääasiallisilla liikennereiteillä; työryhmä toi tämän puutteen esille raportissaan toteamalla, ettei se ehtinyt yksilöidä pääasiallisia liikennereittejä, ja että ensisijaisten hankkeiden avulla on mahdollista saada alustava käsitys reittien todennäköisestä kulusta13; 13 Euroopanlaajuista liikenneverkkoa käsittelevän korkean tason työryhmän raportti, 23.6.2003, sivu 49. laatIKKo 4 eSImerKKeJä tapauKSISta, JoISSa euroopan rautatIelIIKenteen hallIntaJärJeStelmän lIIKenneKäytävät eIvät oSu enSISIJaISten hanKKeIden Kohdalle Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän liikennekäytävä B kulkee saksan halki pohjois–etelä -suunnassa, eikä käytävä osu hannoverin ja münchenin välillä toteutettavan ensisijaisen hankkeen kohdalle Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän liikennekäytävä d Barcelonan ja valencian välillä osuu vain osittain ensisijaisen hankkeen kohdalle Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän liikennekäytävä f, joka kulkee saksan ja puolan halki itä–länsi-suunnassa, ei osu minkään ensisijaisen hankkeen kohdalle. puolan viranomaiset ovat painottaneet enemmän tätä itä–länsi-suunnassa kulkevaa liikennereittiä; he ovat tähän mennessä investoineet käytävään 528 miljoonaa euroa, kun puolestaan pohjois–etelä-suunnassa toteutettavaan ensisijaiseen hankkeeseen nro 23 on investoitu 449 miljoonaa euroa. Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
It is observed that not all of these six industry-agreed corridors fully coincide with the routes of the priority projects (see Box 4); ο thirdly, connections to certain important sea ports are not included in the priority projects, including marseille, ros-tock, bremerhaven and le Havre; other important ports, such as gioia tauro, are located close to a section of a priority project, but the connections thereto are not included in the priority projects; and, ο finally, the priority projects do not always coincide with trans-european axes defined by industry associations. 
22 ο toiseksi rautatiealalla oltiin yksimielisiä siitä, millä Euroopan laajuisilla rautatiekäytävillä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto olisi asetettava etusijalle (toimia edisti komission nimittämä koordinaattori karel vinck (ks. kohta 26)), ja kuusi tällaista rautatiekäytä-vää hyväksyttiin vuonna 200814. on syytä panna merkille, että kaikki kuusi rautatiealan hyväksymää käytävää eivät vastaa täysimääräisesti ensisijaisten hankkeiden kattamia reittejä (ks. laatikko 4) ο kolmanneksi ensisijaisiin hankkeisiin eivät sisälly yhteydet tiettyihin tärkeisiin merisatamiin, kuten marseille, rostock, Bremerhaven ja le havre; muita tärkeitä satamia, kuten Gioia tauro, sijaitsee ensisijaisen hankkeen hankeosuuden lähellä, mutta yhteydet sinne eivät kuulu ensisijaisiin hankkeisiin ο lopuksi voidaan todeta, että ensisijaiset hankkeet eivät aina osu toimialajärjestöjen määrittämien Euroopan laajuisten liikennereittien kohdalle.
23. the implication of these weaknesses is that improvements in the definition of the priority projects could further enhance the co-ordination and concentration of eu financial resources. 
23. mainitut puutteet viittaavat siihen, että Eu:n taloudellisten resurssien koordinointi ja keskittäminen edistyisivät, jos ensisijaiset hankkeet määriteltäisiin paremmin.
In 2009, the commission launched a debate on the future of the trans-european transport policy recognising the need to refine the concepts underlying the trans-european rail network and suggested that clearer thinking is needed with respect to defining investment priorities16. the commission has also suggested that the development of trans-european rail freight transport would benefit from the definition of dedicated corridors based on business cases17. 
24. vuonna 2003 laatimassaan raportissa korkean tason työryhmä kehotti komissiota kehittämään Euroopan laajuisten liikennevirtojen analysointia, jotta analyysin perusteella voitaisiin myöhemmin tarkistaa ensisijaisia hankkeita koskevia listoja15. vuonna 2009 komissio käynnisti keskustelun Euroopan laajuisen liikennepolitiikan tulevaisuudesta. komissio tiedosti, että Euroopan laajuisen rautatieverkon peruskäsitteitä on hiottava, ja ehdotti, että ensisijaisten investointien määrittämistä sel-kiytetään16. komissio on myös esittänyt, että Euroopan laajuisen rautateiden tavaraliikenteen kehittämiselle olisi eduksi, jos tavaraliikenteelle tarkoitetut liikenneväylät määritettäisiin tapaustutkimusten perusteella17.
14 memorandum of understanding between the european commission and the european railway associations (cer – uIc – unIfe – eIm – gsm-r Industry group – erfa) concerning the strengthening of cooperation for speeding up the deployment of ertms, july 2008. 
14 Yhteistyöpöytäkirja Euroopan komission ja eurooppalaisten rautatiealan yhdistysten (CEr – uiC – unifE – Eim – Gsm-r industry Group – Erfa) välillä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönoton nopeuttamiseen tähtäävän yhteistyön tiivistämisestä, heinäkuu 2008.
15 High level group on the trans-european transport network – report, section 6.4.3, paragraph 11, 27 june 2003, brussels. 
15 Euroopan laajuista liikenneverkkoa käsittelevä korkean tason työryhmä – raportti, osa 6.4.3, kohta 11, 27. kesäkuuta 2003, Bryssel.
16 com(2009) 279 final communication from the commission - a sustainable future for transport: towards an integrated, technology-led and user friendly system, brussels 17.6.2009. 
16 komission tiedonanto – kestävä tulevaisuus liikenteelle: kohti yhtenäistä, teknologiavetoista ja käyttäjäystävällistä järjestelmää, kom(2009) 279 lopullinen, Bryssel, 17.6.2009.
17 com(2008) 852 final, proposal for a regulation of the european parliament and of the council concerning a european rail network for competitive freight, brussels, 11.12.2008. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
17 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta, kom(2008) 852 lopullinen, Bryssel, 11.12.2008. Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
TarGETING, sElECTIoN aND aPProVal of EU fINaNCIal sUPPorT 25. the targeting of eu investments is important because: ο financial needs on the priority projects are significant and financing from all sources is scarce; and ο priority projects have a trans-european dimension which may go beyond national interests. 
eu:n taloudellISen tuen KohdentamInen, valInta Ja hyväKSymInen 25. Eu-investointien kohdentaminen on tärkeää, koska ο ensisijaisiin hankkeisiin liittyvät taloudelliset tarpeet ovat huomattavia ja kaikista lähteistä saatava rahoitus on rajallista ο ensisijaisiin hankkeisiin liittyy Euroopan laajuinen ulottuvuus, joka voi ohittaa kansalliset edut.
26. eu legislation identifies the elimination of bottlenecks and the filling-in of missing links (in particular cross border sections) as key priorities for the trans-european network18. 
26. Eu-lainsäädännössä yksilöidään rautatieliikenteen pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien rakentaminen (etenkin rajanylitysalueille) Euroopan laajuisen verkon keskeisiksi painopistealoiksi18. tilintarkastustuomioistuin toi esille vuonna 2005 julkaisemassaan erityiskertomuksessa, että ”rahoitustuki Euroopan laajuisille verkoille on myönnetty liian hajanaisesti eikä sitä kohdisteta riittävästi raja-alueiden hankkeisiin (tai hankkeiden osiin). tällaisinaan Euroopan laajuiset verkot eivät voi tuottaa täysimääräistä eurooppalaista lisäarvoa“19. näiden huomautusten esittämisen jälkeen on tapahtunut merkittäviä muutoksia: ο Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevaa asetusta on päivitetty esimerkiksi siten, että käyttöön asetettiin mahdollisuus Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeviin, enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista kattaviin avustuksiin, joita myönnetään rajanylitysalueilla toteutettaville hankeosuuksille ο heinäkuussa 2005 komissio nimitti kuusi koordinaattoria20, ”jotta helpotettaisiin tiettyjen, erityisesti rajanylittävien hankkeiden tai rajanylittävien hankeosuuksien toteuttamista yhteensovitetusti”21 (ks. liite V).