natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The benefits stated were the following (Figure 5): (a) Simplification of procedures — IT systems allow for single-access or contact points where requests are automatically directed to the appropriate personnel within an organisation and this makes access more straightforward for the end-user. (b) Better case monitoring — More sophisticated back office systems are a powerful monitoring tool for public bodies. 
Hankkeista saatiin toteuttajien mukaan seuraavanlaista hyötyä (kaavio 5): a) Menettelyjen yksinkertaistuminen – Tietotekniikkajärjes-telmissä voi olla yksi tai useampi yhteyspiste, jonka kautta pyynnöt ohjataan automaattisesti oikealle henkilölle organisaation sisällä. Näin palvelujen käyttö on loppukäyttäjälle vaivattomampaa. b) Tapausten parempi seuranta – Kehittyneet taustatoiminnot ovat julkisille elimille tehokas seurantaväline.
Better information about workloads and available resources allows for more accurate planning and better use of human resources. (c) Time savings — Access to centralised files and digital documents allows quicker response times and eliminates time lag linked to document circulation. 
Kun työkuor-masta ja saatavilla olevista resursseista saadaan entistä parempaa tietoa, voidaan tarkentaa suunnittelua ja parantaa henkilöstöresurssien käyttöä. c) Ajansäästö – Keskitettyjen tiedostojen ja digitaalisten asiakirjojen käyttö lyhentää reaktioaikoja ja poistaa asiakirjojen levittämiseen liittyvän ajallisen viipeen.
It also facilitates access to both current and archived files (see Box 8). (d) New channels of communication — The Internet and e-mail provided new channels of communication for the exchange of information and allowed the public to access services in a more convenient and user-friendly way. 
Se helpottaa myös sekä ajankohtaisten että arkistoitujen tiedostojen käyttöä (ks. laatikko 8). d) Uudet viestintäkanavat – Internet ja sähköposti toimivat uusina viestintäkanavina tietojenvaihdossa ja tarjoavat yleisölle entistä vaivattomamman ja käyttäjäystävällisem-män mahdollisuuden käyttää palveluja.
31 BOX 8 EXAMPLE OF EFFICIENCY GAINS Land information system for the city of Łódź — Phase V, Poland This project consisted of the building of a modern portal and system of databases of geographical information, to provide online land and property information on the city of Łódź. 
31 LAATIKKO 8 ESIMERKKI TEHOKKUUDEN LISÄÄNTYMISESTÄ Maa-ja kiinteistötietojärjestelmän viides vaihe – Łódź, Puola Hankkeessa luotiin nykyaikainen portaali ja paikkatietokantojen järjestelmä maa-ja kiinteistötietojen tarjoamiseksi verkossa Łódźin kaupungissa.
According to calculations made by management, the project has resulted in a considerable increase in efficiency (20 % to 52 %, across the various departments), estimated at having a value of approximately 4,5 million PLN in 2009 (ca. 1,1 million euro). 
Johdon tekemien laskelmien perusteella hanke lisäsi tehokkuutta tuntuvasti (yksikön mukaan 20 prosentista 52 prosenttiin), mistä saatiin arviolta 4,5 miljoonan zlotyn (noin 1,1 miljoonan euron) hyöty vuonna 2009.
This was in excess of the 3,2 million PLN (ca. 0,8 million euro) estimated in the Feasibility Study for 2009. 
Hyöty oli suurempi kuin toteutettavuustutkimuksen arvion mukainen 3,2 miljoonan zlotyn (noin 0,8 miljoonan euron) hyöty vuodeksi 2009.
However the Court considered that in general insufficient attention had been paid to possible project benefits and the advantages offered by advanced technology were not fully exploited. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoi kuitenkin, ettei hankkeiden mahdolliseen hyötyyn yleensä kiinnitetty riittävästi huomiota ja ettei kehittyneen teknologian tuomia etuja hyödynnetty täysin.
In one Italian project, the software developed was used for internal administrative purposes only although the planned objective of the project was to extend the electronic service to the end-user. 
Eräässä italialaisessa hankkeessa kehitetty ohjelmisto oli vain hallinnon sisäisessä käytössä, vaikka suunniteltuna tavoitteena oli tarjota sähköistä palvelua myös loppukäyttäjille.
Moreover, certain projects visited in France and Poland kept paper-based processes running in parallel with IT workflow systems with no defined end-date, leading to duplication and reducing the potential benefits of the IT development. 
Lisäksi tietyissä Ranskassa ja Puolassa tarkastetuissa hankkeissa työnkulun tietotekniikkajärjestelmien rinnalla käytettiin yhä paperipohjaisia prosesseja, joiden soveltamiselle ei ollut asetettu minkäänlaista takarajaa, mikä merkitsi päällekkäisyyttä ja vähensi tietotekniikan kehittämisestä mahdollisesti saatavaa hyötyä.
32 FIGURE 5 WHAT WERE THE BENEFITS FROM THE PROJECT AND FOR WHOM? 
32 KAAVIO 5 MITÄ HYÖTYÄ HANKKEESTA OLI JA KENELLE?
80% 60% 40% 20% No benefits 0% In the opinion of project managers, the projects delivered a wide range of benefits for users. 
80 % 60 % 40 % 20 % Oma organisaatio Palvelujen loppukäyttäjät Ei hyötyä 0% Hankevastaavien mielestä hankkeista saatiin monenlaista hyötyä käyttäjien kannalta.
Source: European Court of Auditors’ survey. Your organisation End-users of your services Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kysely. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
17 % 73 % 12 % 49 % 78 % 19 % 12 % 74 % 55 % 84 % 52 % 79 % 71 % 81 % 83 % 53 % 72 % 8% Number of projects 66 % 7% 4% 4% 18 % 63 % Simplified procedures Time saved Better case monitoring and transparancy Increased efficiency of administration Easy access to services offered Increased service quality New services offered New channels of communication 
17 % 73 % 12 % 49 % 78 % 19 % 12 % 74 % 55 % 84 % 52 % 79 % 71 % 81 % 83 % 53 % 72 % Hankkeiden määrä 66 % 8% 7% 4% 4% 18 % 63 % Yksinkertaisemmat menettelyt Ajansäästö Tapausten parempi seuranta ja avoimuus Tehokkaampi hallinto Palvelujen vaivaton saatavuus Palvelujen parempi laatu Uudet palvelut Uudet viestintäkanavat
Globally in the absence of project monitoring or measurement of the actual benefits, it is not possible to determine to what extent new services increased the quality of public administration. 
Kaiken kaikkiaan on mahdotonta arvioida, missä määrin uudet palvelut paransivat julkishallinnon laatua, sillä hankkeita ei seurattu eikä niistä saatua tosiasiallista hyötyä mitattu.
There was only one project in the sample which could quantify the tangible benefits resulting from the aid granted. 
Vain yhdessä otokseen kuuluneessa hankkeessa pystyttiin ilmoittamaan määrällisesti myönnetystä tuesta saatu konkreettinen hyöty.
Without such measurement, valuable feedback knowledge is not being built up and the experience gained from these projects, which could lead to better planning of future projects, is being lost. 
Kun hyötyä ei mitata, hankkeista ei saada arvokasta palautetta ja niistä saadut kokemukset, joiden avulla voitaisiin parantaa tulevien hankkeiden suunnittelua, valuvat hukkaan.
A significant majority of the projects ensured proper technical and organisational (e.g. help-desk) maintenance for the systems developed. 
Valtaosassa hankkeista varmistettiin kehitettyjen järjestelmien asianmukainen tekninen ja organisaatiota koskeva ylläpito (esim. käyttötukipalvelut).
Usually maintenance and upgrading were carried out by contractors during the warranty period which lasted from one to three years. 
Toimeksisaajat vastasivat yleensä ylläpidosta ja versiopäivityksestä takuuaikana, jonka kesto oli yhdestä kolmeen vuotta.
After this period, the IT systems were supervised by in-house IT Departments or the maintenance was outsourced, depending on the availability of IT staff in-house. 
Takuuajan päätyttyä tietotekniikkajärjestelmiä valvoivat sisäiset tietotekniikkayksiköt tai ylläpito ulkoistettiin sen mukaan, oliko organisaatiossa tätä varten omaa henkilöstöä.
The result of the survey provides a similar view to that from the projects visited (Figure 6). 
Kyselyn tulokset olivat samansuuntaisia kuin tiedot, jotka saatiin tarkastuskäynnin kohteena olleissa hankkeissa (kaavio 6).
33 FIGURE 6 IS A MAINTENANCE CONTRACT IN PLACE FOR YOUR IT PRODUCT? 
33 KAAVIO 6 ONKO TIETOTEKNIIKKATUOTTEESTA TEHTY YLLÄPITOSOPIMUSTA?
7% 19 % 7% 25 % 42 % The product is under guarantee Yes, the contract is/will be signed No, the maintenance is ensured by internal IT specialist(s) No, we see no need No, other reasons The maintenance for 86 % of the projects was assured by internal IT Departments or outsourced experts. 
7% 19 % 7% 25 % 42 % Tuotteella on takuu Kyllä, sopimus on tehty tai tekeillä Ei, sisäiset asiantuntijat vastaavat ylläpidosta Ei, sopimusta ei tarvita Ei, muut syyt Sisäiset tietotekniikkayksiköt tai ulkoistetut asiantuntijat vastasivat ylläpidosta 86 prosentissa hankkeista.
Where planning of the full project life cycle was included in a ‘Cost benefit analysis’, maintenance costs were budgeted for. 
Silloin kun kustannus-hyötyanalyysiin sisältyi hankkeen koko elinkaaren suunnittelu, ylläpitokustannukset oli otettu budjetoinnissa huomioon.
In those cases there was little risk for project continuity as beneficiaries had anticipated the resources required. 
Näissä tapauksissa hankkeen jatkuvuuteen ei juuri liittynyt riskejä, sillä edunsaajat olivat ennakoineet tarvittavat resurssit.
However in three cases, underestimation of maintenance costs posed a risk to projects being put into use or continuing. 
Kolmessa tapauksessa ylläpitokustannukset oli kuitenkin aliarvioitu, mikä muodosti riskin hankkeen käyttöönotolle tai jatkumiselle.
Failure to factor in maintenance costs meant that beneficiaries were unable to finance operational costs in whole or in part and in one case, caused the project to shutdown after the warranty period (see Box 9). 
Kun ylläpitokustannuksia ei ollut otettu huomioon, edunsaajat eivät pystyneet rahoittamaan toimintakustannuksia kokonaan tai osittain, ja yhdessä tapauksessa hanke jouduttiin keskeyttämään takuuajan päätyttyä (ks. laatikko 9).
34 BOX 9 IMPACT OF MAINTENANCE COSTS ON PROJECT SUSTAINABILITY e-Government: centre for services to citizens and businesses and infrastructure services in Sicily, Italy The aim of the project was to establish a technological infrastructure, shared by 57 participating bodies, and to implement a number of IT applications for the joint management of a raft of e-Government services. 
34 LAATIKKO 9 YLLÄPITOKUSTANNUSTEN VAIKUTUS HANKKEIDEN KESTÄVYYTEEN Sähköiseen hallintoon liittyvä kansalais-ja yrityspalvelujen sekä infrastruktuuripalvelujen keskus – Sisilia, Italia Hankkeen tavoitteena oli luoda 57:lle mukana olevalle elimelle yhteinen teknologiainfrastruktuuri ja ottaa käyttöön useita tietotekniikkasovelluksia erilaisten sähköisten viranomaispalvelujen yhteistä hallinnointia varten.
The system was developed and became operational in April 2007. 
Järjestelmä kehitettiin ja se otettiin käyttöön huhtikuussa 2007.
As the maintenance costs and its allocation between the participating bodies had not been foreseen at the planning stage, in May 2008, the application was shut down. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Suunnitteluvaiheessa ei kuitenkaan ollut otettu huomioon ylläpitokustannuksia eikä niiden kohdentamista hankkeessa mukana olevien elinten kesken, joten sovellus poistettiin käytöstä toukokuussa 2008. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
35 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 52. 
35 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 52.
The Court concluded that the e-Government projects supported by the ERDF have contributed to the development of electronic public services in the four selected Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EAKR:stä tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet ovat vauhdittaneet sähköisten julkisten palvelujen kehitystä neljässä valitussa jäsenvaltiossa.
However, despite the fact that the majority of projects are technically operational, insufficient focus on project results has meant that the benefits obtained were much lower than expected. 
Hankkeista saatu hyöty oli kuitenkin selvästi odotettua vähäisempää, vaikka valtaosa niistä oli teknisesti toimivia, sillä hankkeiden tuloksiin ei ollut panostettu riittävästi.
The recommendations below have relevance for the European Commission as responsible for the execution of the budget and for the application of the principle of sound financial management and Member States’ managing authorities in the context of e-Government actions for the remainder of the 2007–13 programme period and for the design of future e-Government or similar schemes. 
Seuraavat suositukset koskevat komissiota, joka vastaa talousarvion toteuttamisesta ja moitteettoman varainhoidon periaatteen soveltamisesta, ja jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia sähköistä hallintoa koskevien toimien yhteydessä ohjelmakauden 2007–2013 jäljellä olevana aikana ja suunniteltaessa tulevia sähköistä hallintoa koskevia tai vastaavia hankkeita.
The Court’s conclusions and recommendations related to each of the audit subquestions are as follows: HAVE THE CO-FINANCED PROJECTS BEEN SELECTED ACCORDING TO ASSESSED NEEDS? 
Tilintarkastustuomioistuimen päätelmät ja suositukset tarkastuksen kustakin osakysymyksestä ovat seuraavat: OLIKO OSARAHOITETUT HANKKEET VALITTU ARVIOITUJEN TARPEIDEN MUKAAN?
Despite the fact that e-Government programming at national level gradually improved during the 2000–06 programme period, weaknesses in early strategies meant that the co-funded projects did not focus on addressing priority needs for e-Government development. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Sähköistä hallintoa koskeva kansallisen tason ohjelmatyö parani vähitellen ohjelmakauden 2000–2006 aikana, mutta ensimmäisten strategioiden puutteiden takia osarahoitetuissa hankkeissa ei otettu huomioon sähköisen hallinnon ensisijaisia kehittämistarpeita. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
This is mainly due to the following: (a) Early e-Government strategies were prepared mainly in response to political declarations instead of a rigorous needs assessment. 
Tämä johtui lähinnä seuraavista seikoista: a) Ensimmäiset sähköistä hallintoa koskevat strategiat laadittiin lähinnä poliittisten julistusten eikä huolellisen tarvearvioinnin perusteella.
As a result strategies and their objectives were unable to address the most important and urgent issues which could unlock and boost e-Government development (see paragraph 20). (b) When projects were preselected centrally, there was little or no evaluation of the costs or benefits of projects or their potential impacts and results (see paragraph 25). (c) In cases where insufficient consideration was given to the capacity of project teams, in terms of skills and resources, to deliver e-Government systems as planned, this resulted in significant scope reductions (see paragraph 26). 
Sen vuoksi strategioissa ja niiden tavoitteissa ei puututtu tärkeimpiin ja kiireellisimpiin kysymyksiin, joiden avulla olisi voitu vauhdittaa sähköisen hallinnon kehittämistä (ks. kohta 20). b) Kun hankkeiden esivalinta suoritettiin keskitetysti, hankkeiden kustannuksia tai hyötyä taikka niiden mahdollisia vaikutuksia ja tuloksia arvioitiin vain vähän tai ei lainkaan (ks. kohta 25). c) Tapauksissa, joissa hanketiimien valmiuksia – niin taitoja kuin myös resursseja – toteuttaa sähköisen hallinnon järjestelmät suunnitelman mukaan ei ollut otettu riittävästi huomioon, hankkeiden sisältö supistui tuntuvasti (ks. kohta 26).
36 RECOMMENDATION 1 (a) Member States should develop strategies for e-Government, which are based upon identified needs, have clear objectives and assign responsibilities to the bodies accountable for the achievement of these objectives. (b) Managing authorities should select e-Government projects for ERDF support on the basis of an assessment of likely project costs and benefits. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
36 SUOSITUS NRO 1 a) Jäsenvaltioiden olisi laadittava sähköistä hallintoa koskevia strategioita, jotka perustuvat yksilöityihin tarpeisiin, joissa on selkeät tavoitteet ja joissa vastuu on jaettu tavoitteiden saavuttamisesta vastaavien elinten välillä. b) Hallintoviranomaisten olisi valittava EAKR:stä tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet hankkeiden todennäköisiä kustannuksia ja todennäköistä hyötyä koskevan arvioinnin perusteella. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
The projects audited achieved results in the areas of increasing the availability of electronic public services and in the development of technical means within public authorities. 58. 
Tarkastetuissa hankkeissa saavutettiin tulokset siltä osin, että sähköisten julkisten palvelujen saatavuus parani ja julkisten viranomaisten tekniset välineet kehittyivät. 58.
Project outputs, although generally delivered, were often delivered late or with a reduction in scope due to poor design or lack of an implementation methodology. 
Hankkeista saatiin yleensä tuotoksia, mutta ne saatiin usein myöhässä tai hankkeiden sisältö supistui heikon suunnittelun tai puutteellisen täytäntöönpanomenetelmän vuoksi.
The main identified systemic problems were as follows: (a) Most project promoters failed to identify and quantify project benefits and as a result objectives were mainly set in terms of outputs. 
Tärkeimmät havaitut systeemiset ongelmat olivat seuraavat: a) Useimmat hankkeiden toteuttajat eivät yksilöineet tai ilmoittaneet määrällisesti hankkeista saatavaa hyötyä, vaan tavoitteet ilmaistiin useimmiten tuotoksina.
In consequence, project benefits (see paragraph 32) were rarely completely achieved and the possibilities given by new technologies were not exploited to the full. 
Sen vuoksi hankkeista saatava hyöty (ks. kohta 32) toteutui täysimääräisenä vain harvoin, eikä kaikkia uuden teknologian tarjoamia mahdollisuuksia hyödynnetty.
This reduced the potential benefits of projects for end-users (see paragraph 46). 
Tämä vähensi hankkeiden mahdollista hyötyä loppukäyttäjien kannalta (ks. kohta 46).
Organisational and administrative issues, when addressed, proved more difficult to resolve than technical problems (see paragraph 33 and 34). (b) In many cases, the lack of a project management methodology in addition to inadequate planning impacted negatively on project implementation, causing delays or scope modifications. 
Silloin kuin organisaatiota ja hallintoa koskevia ongelmia käsiteltiin, osoittautui, että ne oli vaikeampi ratkaista kuin tekniset ongelmat (ks. kohdat 33 ja 34). b) Monissa tapauksissa projektinhallintamenetelmän puuttuminen ja riittämätön suunnittelu vaikuttivat kielteisesti hankkeiden toteutukseen, sillä ne aiheuttivat viivästymisiä tai sisällön muutoksia.
Visited projects which used PMM performed better in terms of being completed on time and on budget (see paragraph 40). (c) Most of the EIF principles were well addressed in the design of projects, however consideration should be given to the provision of services in more than one language when this is of assistance to significant user groups (see paragraph 36). 
Ne tarkastetut hankkeet, joissa oli käytetty projektinhallintamenetelmää, saatiin useammin päätökseen aikataulussa ja talousarvion puitteissa (ks. kohta 40). c) Valtaosa eurooppalaisista yhteentoimivuusperiaatteista oli otettu huomioon hankkeiden suunnittelussa, mutta palvelujen tarjoamiseen useammalla kuin yhdellä kielellä olisi kiinnitettävä huomiota, kun tästä on apua merkittäville käyttäjäryhmille (ks. kohta 36).
37 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
37 Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
38 RECOMMENDATION 2 (a) Managing authorities in Member States should ensure that e-Government projects selected for ERDF funding focus not only on project outputs but also on the changes in processes or organisation necessary to fully benefit from the systems developed. (b) Managing authorities should emphasise the practical application of best practice and strongly recommend the use of an appropriate project management methodology for e-Government projects in receipt of ERDF funding. (c) The Commission should ensure that the EU principles and recommendations enabling trans-European interoperability, in particular the EIF principles, are considered by projects benefiting from the ERDF, in order to increase the European added value of a project and facilitate further EU-wide systems integration. 
38 SUOSITUS NRO 2 a) Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten olisi varmistettava, että EAKR:stä rahoitettaviksi valituissa sähköistä hallintoa koskevissa hankkeissa ei keskitytä ainoastaan tuotoksiin vaan myös prosessi-tai organisaatiomuutoksiin, jotka ovat tarpeen, jotta kehitetyistä järjestelmistä saadaan täysi hyöty. b) Hallintoviranomaisten olisi painotettava parhaiden käytäntöjen soveltamista käytännössä ja painokkaasti suositeltava asianmukaisen projektinhallintamenetelmän käyttöä sähköistä hallintoa koskevissa hankkeissa, jotka saavat EAKR:n rahoitusta. c) Komission olisi varmistettava, että Euroopan laajuista yhteentoimivuutta koskevat EU:n periaatteet ja suositukset – erityisesti eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet – otetaan huomioon hankkeissa, joihin myönnetään EAKR:n rahoitusta. Näin voidaan lisätä hankkeista saatavaa eurooppalaista lisäarvoa ja helpottaa jatkossa EU:n laajuista järjestelmien integrointia. OLIVATKO HANKKEET HYÖDYLLISIÄ JA KESTÄVIÄ?
Most of the projects audited were technologically sound and the IT applications developed provided electronic services to public bodies, citizens and businesses. 
Valtaosa tarkastetuista hankkeista oli teknisesti moitteettomia, ja niissä kehitettiin tietotekniikkasovelluksia sähköisten palvelujen tarjoamiseksi julkisille elimille, kansalaisille ja yrityksille.
In general, the systems co-financed by the ERDF, were appropriately maintained and financially sustainable. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
EAKR:stä osarahoitettuja järjestelmiä ylläpidettiin yleensä asianmukaisesti, ja ne olivat taloudellisesti kestäviä. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
However, many projects did not deliver all of the expected benefits to end-users and indeed the quantification of results, in any precise way, was usually not possible. 
Monista hankkeista ei kuitenkaan saatu kaikkea loppukäyttäjien kannalta odotettua hyötyä, eikä tuloksia yleensä edes pystytty tarkkaan ilmaisemaan määrällisesti.
This situation was mainly due to the following: (a) Organisations rarely reconfigured their processes or structures to take optimum advantage of the possibilities created by the new systems. 
Tämä johtui lähinnä seuraavista seikoista: a) Organisaatiot muuttivat prosessejaan tai rakenteitaan vain harvoin, jotta uusien järjestelmien tarjoamat mahdollisuudet voitaisiin hyödyntää mahdollisimman hyvin.
The lack of such data makes proper project evaluation impossible and prevents the accumulation of experience which can lead to better e-Government project design in the future (see paragraph 49). 
Tällaisen tiedon puuttuessa on mahdotonta arvioida hankkeita asianmukaisesti ja saada kokemuksia, joiden perusteella voitaisiin tulevaisuudessa parantaa sähköistä hallintoa koskevien hankkeiden suunnittelua (ks. kohta 49).