natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In exceptional circumstances, a Member State may ask the Commission for a third derogation for a further period not exceeding three years. 
Poikkeuksellisissa olosuhteissa jäsenvaltio voi esittää komissiolle pyynnön kolmannesta poikkeuksesta, enintään kolmeksi vuodeksi.
Member States are required to inform the Commission within two months of any derogation concerning LWSZ. 
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa mahdollisista suuria vedenjakelualueita koskevista poikkeuksista.
Derogations concerning SWSZ need only to be communicated as and from the second derogation. 
Pieniä vedenjakelualueita koskevista poikkeuksista on ilmoitettava ainoastaan toisesta poikkeuksesta alkaen.
In Hungary, at the end of the third derogation, lasting until the end of 2012, almost 80 % of the water supply zones under derogation (289 out of 365) were still not compliant with the Directive. 
Unkarissa vuoden 2012 loppuun saakka kestäneen kolmannen poikkeuksen lopussa lähes 80 prosenttia poikkeuksen kohteena olevista vedenjakelualueista (289 aluetta 365:stä) ei vieläkään ollut direktiivin vaatimusten mukaisia.
Eventually, the measures taken by the Hungarian authorities to improve the situation in the zones under derogation started to deliver. In April 2016 there were 66 out of 365 WSZ that did not comply with the DWD. 
Toimenpiteet, joihin Unkarin viranomaiset olivat ryhtyneet poikkeuksen kohteena olevien alueiden tilanteen parantamista silmällä pitäen, alkoivat hiljalleen tuottaa tulosta. Huhtikuussa 2016 yhteensä 365:stä vedenjakelualueesta 66 ei ollut juomavesidirektiivin vaatimusten mukaisia.
In the meantime, given the missed deadline, the Commission launched an infringement procedure against Hungary in May 2016. 
Tällä välin komissio käynnisti määräajan noudattamatta jättämisen seurauksena Unkaria vastaan rikkomismenettelyn toukokuussa 2016.
Romania was also granted derogations in the accession treaty29, which lasted either until the end of 2010 or until the end of 2015. 
Myös Romanialle myönnettiin liittymissopimuksessa poikkeuksia29, joista osa oli voimassa vuoden 2010 loppuun ja osa vuoden 2015 loppuun.
Since accession, Romania has notified the Commission of seven subsequent derogations (i.e. second derogation) with deadlines between 2014 and 2018. 
Liittymisen jälkeen Romania on ilmoittanut komissiolle vielä seitsemän poikkeusta (eli toisen poikkeuksen), joiden määräajat vaihtelivat vuosien 2014 ja 2018 välillä.
still not been completely achieved for some parameters. According to the Romanian authorities, further measures to ensure compliance with the DWD are planned in the 2014-2020 period through the operational programme “Large Infrastructures”, the National Rural Development Programme (NRDP) and the National Programme for Local Development. 
Romanian viranomaisten mukaan suunnitteilla on lisätoimenpiteitä, joiden avulla juomavesidirektiivin noudattamista pyritään parantamaan. Toimenpiteet on tarkoitus toteuttaa kaudella 2014–2020 suuria infrastruktuureja koskevan toimenpideohjelman, kansallisen maaseudun kehittämisohjelman ja kansallisen paikalliskehitysohjelman avulla.
In Bulgaria, no derogations have been granted up to the time of this report. 
Bulgariassa ei ollut myönnetty poikkeuksia tämän kertomuksen laatimisajankohtaan mennessä.
Nevertheless, according to the Bulgarian Ministry of Health, there are several areas of the country with compliance issues. 
Bulgarian terveysministeriön mukaan maassa on kuitenkin sääntöjenmukaisuusongelmia useilla eri alueilla.
The most serious ones are related to nitrate/nitrite and involve about 300 SWSZ. 
Vakavimmat ongelmat koskevat nitraattia/nitriittiä ja kohdistuvat noin 300 pieneen vedenjakelualueeseen.
As a consequence, it can be estimated that about 124 000 people, i.e. 1.7 % of the total population, is using drinking water which is not in full compliance with the requirements of the DWD. 
Näin ollen voidaan arvioida, että noin 124 000 ihmistä eli 1,7 prosenttia kokonaisväestöstä käyttää juomavettä, joka ei ole täysin juomavesidirektiivin vaatimusten mukaista.
Whether covered by a derogation or not, all three Member States have consumers who still do not have access to drinking water of an adequate quality. 
Olipa kyse poikkeuksen kohteena olevista alueista tai ei, kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa on kuluttajia, joiden saatavilla ei vieläkään ole riittävän laadukasta juomavettä.
Member States are taking mitigating actions but sometimes these are late, as in the case of Hungary. 
Jäsenvaltiot toteuttavat lieventäviä toimia, mutta joissakin tapauksissa liian myöhään.
In Romania such actions are currently being implemented but it is too early to judge as to their effectiveness. 
Romaniassa toteutetaan parhaillaan tällaisia toimia, mutta niiden vaikuttavuutta on vielä liian varhaista arvioida.
Shortcomings in the Drinking Water Directive monitoring arrangements Some Member States are late in reporting monitoring data 42. 
Juomavesidirektiivin valvontajärjestelyihin liittyvät puutteet Jotkin jäsenvaltiot toimittavat valvontatiedot myöhässä 42.
The three synthesis reports (see paragraphs 5 to 7) covering the years from 2002 to 2013 were published with an average delay of more than 17 months. 
Vuosia 2002–2013 koskevat kolme yhteenvetokertomusta (ks. kohdat 5–7) julkaistiin keskimäärin yli 17 kuukauden viiveellä.
Table 2 shows the due dates and the actual publication dates of the synthesis reports covering the years from 2002 to 2013. 
Taulukossa 2 esitetään vuosia 2002–2013 koskeville yhteenvetokertomuksille asetetut määräajat ja tosiasialliset julkaisuajankohdat.
Table 2 - Due dates and actual publication dates of the synthesis reports 28 Synthesis report Date due Date published Delay 2002-2004 November 2006 December 2007 13 months 2005-2007 November 2009 December 2011 25 months 2008-2010 November 2012 June 2014 19 months 2011-2013 November 2015 October 2016 11 months 43. 
Taulukko 2 – Yhteenvetokertomusten määräajat ja tosiasialliset julkaisuajankohdat 29 Yhteenvetokertomus Määräaika Julkaisuajankohta Viivästys 2002–2004 marraskuu 2006 joulukuu 2007 13 kuukautta 2005–2007 marraskuu 2009 joulukuu 2011 25 kuukautta 2008–2010 marraskuu 2012 kesäkuu 2014 19 kuukautta 2011–2013 marraskuu 2015 lokakuu 2016 11 kuukautta 43.
According to a study published in 201331, this was due to the complexity of the information to be provided by Member States (in terms of number of parameters and amount of detailed information) which led to incomplete and late contributions from Member States. 
Vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan31 tämä johtui jäsenvaltioiden toimitettavana olevien tietojen monimutkaisuudesta (muuttujien lukumäärän ja 30 31 Tarkempia tietoja maatalouskäytäntöjen aiheuttamasta veden saastumisesta, ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset nro 23/2015 ja nro 3/2016.
For the 2011-2013 reporting period, the majority of the Member States provided their data within the required deadline (February 2015)32. 
Raportointikaudelta 2011–2013 suurin osa jäsenvaltioista toimitti tiedot määräaikaan mennessä (helmikuu 2015)32.
However, two Member States (Greece and Italy) necessitated up to six additional months to deliver their data, and one Member State, Hungary, only finalised its reporting in April 2016, i.e. more than a year later than required. 
Kaksi jäsenvaltiota (Kreikka ja Italia) tarvitsi kuitenkin tietojensa toimittamiseen kuusi lisäkuukautta. Yksi jäsenvaltio – Unkari – puolestaan sai raporttinsa valmiiksi vasta huhtikuussa 2016 eli yli vuotta vaadittua myöhemmin.
Member States visited have not complied with all monitoring obligations 45. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet kaikkia valvontavelvoitteita 45.
In general, a Member State may reduce the number of samples to be tested for certain parameters if: (a) the results of samples tested during a period of at least two successive years are constant and significantly better than the limits, and 31 32 http://rod.eionet.europa.eu/obligations/171/deliveries. 
Juomavesidirektiivi mahdollistaa tiettyjen muuttujien, etenkin osoitinmuuttujien valvonnan vähentämisen tai poistamisen. Jäsenvaltiot voivat yleensä vähentää testattavien näytteiden määrää tiettyjen muuttujien osalta, jos vähintään kahtena peräkkäisenä vuotena otetuista näytteistä saadut tulokset ovat vakiot ja merkittävästi asetettuja raja-arvoja paremmat ei ole sellaista tekijää, joka todennäköisesti saattaisi aiheuttaa veden laadun huononemista heikommaksi kuin näytteenottokohdassa33.
With the transposition of the Commission Directive (EU) 2015/1787, Member States have the possibility of derogating from the parameters and sampling frequencies, provided that a risk assessment is performed34 (see paragraphs 61 to 63). 
Kun komission direktiivi (EU) 2015/1787 on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, jäsenvaltioilla on mahdollisuus poiketa muuttujista ja näytteenottotiheyksistä; edellytyksenä on riskinarvioinnin suorittaminen34 (ks. kohdat 61–63).
However, we detected several non-compliances in the actual monitoring carried out. The tri-annual reporting provides the percentage of LWSZ that has been monitored for each parameter. In the 2011-2013 reporting, we noted that in all the three visited Member States, not all the parameters had been monitored in all the LWSZ, without any justifications or explanations about possible monitoring exceptions. 
Kolmen vuoden välein tapahtuvan raportoinnin yhteydessä ilmoitetaan kunkin muuttujan osalta valvottujen suurten vedenjakelualueiden prosenttiosuus. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikkien kolmen tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion osalta, että kautta 2011–2013 koskevassa raportoinnissa ei ollut valvottu kaikkien suurten vedenjakelualueiden kaikkia muuttujia eikä mahdollisille valvontapoikkeuksille ollut esitetty mitään perusteita tai selityksiä.
For example, trace elements35 were reported to be monitored on average in 81 % of the LWSZ in Bulgaria and Hungary and in only 41 % of the LSWZ in Romania. 
Esimerkiksi hivenaineita35 raportoitiin valvottavan keskimäärin 81 prosentissa Bulgarian ja Unkarin suurista vedenjakelualueista ja vain 41 prosentissa Romanian suurista vedenjakelualueista.
This was also confirmed for some of the ERDF/CF projects examined where we noted that the monitoring was not carried out in accordance with the DWD. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että valvontaa ei ollut toteutettu kyseisten hankkeiden kohdalla juomavesidirektiivin mukaisesti.
In Bulgaria, the issue of insufficient monitoring is recognised by the national authorities. 
Bulgariassa kansalliset viranomaiset ovat tunnustaneet puutteellisen valvonnan aiheuttaman ongelman.
As mentioned in the Bulgarian National report on Environment for 2012, most of the water operators, for some parameters (such as benzo(a)pyrene, antimony, mercury and polycyclic aromatic hydrocarbons) do not comply with the monitoring requirement of the DWD in terms of volume and frequency36. 
Kuten ympäristöä koskevassa Bulgarian kansallisessa raportissa vuodelta 2012 mainitaan, suurin osa vesihuollon toimijoista ei noudata joidenkin muuttujien (esim. bentso(a)pyreeni, antimoni, elohopea ja polysykliset aromaattiset hiilivedyt) osalta juomavesidirektiivissä asetettuja valvontavaatimuksia volyymin ja esiintyvyyden osalta36.
In addition, not all the large water supply zones were 33 34 35 36 Note 4 to Table B1 of the DWD. 
Lisäksi kaikkia suuria vedenjakelualueita ei valvottu kaikkien muuttujien osalta.
The above-mentioned parameters were monitored on average in only 66 % of the LWSZ. 
Edellä mainittuja muuttujia valvottiin keskimäärin vain 66 prosentissa suurista vedenjakelualueista.
Moreover, according to preliminary data for 2014 and 2015, some parameters such as chromium, iron and enterococci were not monitored in all the SWSZ: iron was monitored in about 90 % of the SWSZ and chromium and enterococci in about 80 % of the SWSZ. 
Lisäksi vuosia 2014 ja 2015 koskevien alustavien tietojen mukaan joitakin muuttujia, kuten kromi, rauta ja enterokokki, ei valvottu kaikilla pienillä vedenjakelualueilla: rautapitoisuutta valvottiin noin 90 prosentissa pienistä vedenjakelualueista ja kromi-sekä enterokokkipitoisuuksia noin 80 prosentissa pienistä vedenjakelualueista.
As the population served by SWSZ in Bulgaria is about 1.7 million37, this means that an estimated 330 000 people were served by SWSZ not tested for enterococci. 
Bulgariassa pienten vedenjakelualueiden piiriin kuuluvan väestön suuruus on noin 1,7 miljoonaa37, joten 35 36 37 Arseeni, boori, kadmium, kromi, kupari, elohopea, nikkeli, lyijy, antimoni ja seleeni.
At the same time, in the tested SWSZ the level of non-compliance was above 2 %. 
Samanaikaisesti sääntöjen noudattamatta jättämisen aste oli testatuilla pienillä vedenjakelualueilla kaksi prosenttia.
According to the Bulgarian authorities, there is a lack of sufficient laboratory capacity: full checks of the samples can only be made in six of 28 Regional Health Inspectorates’ laboratories and bromate can only be tested for in two of them. 
Bulgarian viranomaisten mukaan riittävästä laboratoriokapasiteetista on pulaa: näytteet voidaan tarkistaa täysimääräisesti alueellisten terveystarkastusvirastojen 28 laboratoriosta vain kuudessa ja bromaattipitoisuudet voidaan testata niistä vain kahdessa.
A procedure for improving the analysis capacity of Regional Health Inspectorates is ongoing under the 2014-2020 Operational Programme “Environment”. 
Alueellisten terveystarkastusvirastojen analysointikapasiteetin parantamiseen tähtäävä menettely on käynnissä kautta 2014–2020 koskevan ympäristöalan toimenpideohjelman yhteydessä.
The compliance monitoring data provided by Member States are verified by the EEA on behalf of the Commission. 
EYK tarkastaa komission puolesta jäsenvaltioiden toimittamat sääntöjenmukaisuuden valvontaa koskevat tiedot.
There are also cases where plausibility checks could have allowed the EEA to detect inconsistencies in Member States’ reporting: - inaccuracies concerning the total number of analysis (and the consequent frequency of exceedance) for the parameter “coliform” in Romania (see Box 4), and - an error concerning the parameter “nitrites” in Bulgaria, which refers in reality to the parameter “nitrates”. 
On myös tapauksia, joissa EYK olisi uskottavuustarkastusten avulla voinut havaita jäsenvaltioiden raportointiin liittyviä epäjohdonmukaisuuksia: - virheellisyyksiä analyysien kokonaismäärässä (ja sitä myöden ylitysten esiintyvyydessä) kolibakteeria koskevan muuttujan kohdalla Romaniassa (ks. laatikko 4) - nitriittejä koskevaan muuttujaan liittyvä virhe Bulgariassa; muuttuja viittaa todellisuudessa nitraatteja koskevaan muuttujaan.
Information on the fulfilment of monitoring requirements for Small Water Supply Zones is lacking 53. 
Tiedot pieniä vedenjakelualueita koskevien valvontavaatimusten täyttämisestä puuttuvat 53.
SWSZ provide drinking water to approximately 65 million people in the EU. 
Pienet vedenjakelualueet toimittavat EU:n alueella juomavettä noin 65 miljoonalle ihmiselle.
However, the Annual report on the quality of drinking water for 201340 specifies correctly that: - the total number of analyses for the parameter coliform in 2013 was 67 475 and therefore - the correct frequency of exceedance was around 1.8 %. 
Juomaveden laatua koskevassa vuoden 2013 vuosikertomuksessa40 täsmennetään kuitenkin oikein, että - kolibakteeria koskevaan muuttujaan liittyviä analyyseja suoritettiin vuonna 2013 yhteensä 67 475 - ylitysten oikea esiintyvyys oli näin ollen noin 1,8 prosenttia.
As the total number of analyses reported for the parameter coliform for 2011 and 2012 was respectively 65 871 and 71 877, and the reported number for 2013 was only about one tenth of these numbers, this error could have been easily detected. 
Kolibakteereja koskevan muuttujan osalta raportoitiin vuoden 2011 osalta 65 871 analyysia ja vuoden 2012 osalta 71 877 analyysia. Vuoden 2013 osalta raportoitu määrä oli vain noin kymmenesosa mainituista luvuista, joten tämä virhe olisi ollut helposti havaittavissa.
Moreover, also for several other parameters such as iron, manganese and colony count, the number of analysis reported in the Results of the reporting 2011-2013, and therefore also the frequency of exceedance, are different from those published in the Annual report for 2013. 
Lisäksi myös useiden muiden muuttujien kohdalla (esim. rautaa, mangaania ja pesäkemääriä koskevat muuttujat) kauden 2011–2013 raportoinnin tuloksissa ilmoitettujen analyysien määrä – ja näin ollen myös ylitysten esiintyvyys – poikkeaa vuoden 2013 vuosikertomuksessa julkaistuista määristä.
Table 3-2. 
Taulukko 3-2.
The Commission followed-up compliance in SWSZ through a survey during the summer of 2016. 
Komissio valvoi pienten vedenjakelualueiden sääntöjenmukaisuutta kesän 2016 aikana suoritetun kyselytutkimuksen avulla.
21 Member States replied to the survey and confirmed an overall compliance for microbiological indicators of 98 %. 
Kyselyyn vastasi 21 jäsenvaltiota, jotka vahvistivat mikrobiologisia muuttujia koskevan yleisen noudattamisasteen olevan 98 prosenttia.
However, according to the DWD, reporting on SWSZ is not mandatory. 
Pienistä vedenjakelualueista raportointi ei kuitenkaan ole juomavesidirektiivin mukaan pakollista.
The Commission cannot check whether the monitoring takes place in accordance with the way it is reported and must assume that Member States report in good faith, in accordance with the principle for sincere cooperation43. 
Komissio ei pysty tarkistamaan, tapahtuuko valvonta raportoidulla tavalla. Sen on oletettava, että jäsenvaltiot laativat raporttinsa vilpittömässä mielessä ja vilpittömän yhteistyön periaatetta noudattaen43.
Whether this is the case is however less clear and the Commission has taken a number of initiatives in recent years to incentivise Member States to properly monitor their SWSZ. 
Ei kuitenkaan ole selvää, onko tilanne tällainen. Komissio onkin käynnistänyt viime vuosina joukon aloitteita, joiden tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioita valvomaan pieniä vedenjakelualueitaan kunnolla.
In 2011, the Commission published a study concerning the implementation of a Risk Assessment for small water supplies44. 
Komissio julkaisi vuonna 2011 tutkimuksen, joka koski pieniä vedenjakelualueita koskevan riskinarvioinnin täytäntöönpanoa44.
Moreover, in 2014 the Commission issued a Guidance document including best practices for small supplies45. 
Lisäksi komissio antoi vuonna 2014 ohjeasiakirjan, jossa esitettiin pieniä vedenjakelualueita koskevia parhaita käytäntöjä45.
The outcomes of this guidance in terms of improved monitoring of SWSZ will only be visible once Member States send their data for the next reporting period (2014-2016), towards the beginning of 2018. 
Ohjeasiakirjan tulokset pienten vedenjakelualueiden valvonnan parantumisen kannalta tulevat näkyviin vasta kun jäsenvaltiot toimittavat seuraavaa raportointikautta (2014–2016) koskevat tietonsa vuoden 2018 alkupuolella.
November 2011. 
Marraskuu 2011.
Small drinking water supplies: a “Framework for action” to improve management - ISBN 978-92-79-44633-7 (http://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/Small%20drinking%20water%20supplies.pdf). 
Small drinking water supplies: a “Framework for action” to improve management – ISBN 978– 92-79-44 633-7 (http://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/Small%20drinking%20water%20supplies.pdf).
In the three Member States visited, this requirement is correctly transposed in the national legislations. 
Tämä vaatimus on siirretty asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkastuskohteena olleissa kolmessa jäsenvaltiossa.
We noted however that the Commission did not publish any guidance to Member States on how to meet the requirements of the DWD in this respect. 
Tilintarkastustuomioistuin pani kuitenkin merkille, että komissio ei julkaissut jäsenvaltioille ohjeita, joissa olisi määritetty, kuinka juomavesidirektiivin vaatimukset olisi tältä osin täytettävä.
A 2016 evaluation study found that practices in making such information available to customers differ significantly between Member States and even between water suppliers within a single Member State47. 
Vuonna 2016 suoritetussa arviointitutkimuksessa havaittiin, että tällaisten tietojen käyttöön asettamiseen sovellettavissa käytännöissä esiintyy huomattavaa vaihtelua jäsenvaltioiden välillä ja jopa samassa jäsenvaltiossa toimivien vedentoimittajien välillä47.
For the ERDF/CF projects examined, we found that the consumers do not always have easy access to such information, unless requested by the citizens themselves or in cases of accidents to the water network. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastamiensa EAKR:n/koheesiorahaston hankkeiden osalta, että tiedot eivät aina ole helposti kuluttajien saatavilla, elleivät kansalaiset pyydä niitä itse tai ellei vedenjakeluverkossa tapahdu onnettomuuksia.
In Hungary, information available to consumers in 2017 dates from 201448. 
Unkarissa kuluttajien saatavilla vuonna 2017 olevat tiedot ovat vuodelta 201448.
In one project in Bulgaria49 and one in Romania50, the available information to consumers was dated 2015. 
Yhden Bulgariassa toteutetun hankkeen49 ja yhden Romaniassa toteutetun hankkeen50 tapauksessa kuluttajien saatavilla olevat tiedot olivat peräisin vuodelta 2015.
For another project in Romania51, the information was not published at all, but only provided upon request. 
Erästä toista Romaniassa toteutettua hanketta51 koskevia tietoja ei julkaistu lainkaan. Tiedot toimitettiin vain pyynnöstä.
In this case, following the audit visit, the website of the water operator was updated and as of February 2017, data covering the year 2016 have been published. 
Tässä tapauksessa tarkastuskäynnillä todettiin, että vesihuollon toimijan sivusto oli ajan tasalla ja vuotta 2016 koskevat tiedot on julkaistu helmikuussa 2017.
46 47 48 49 50 51 In Hungary, the public is informed on the website of the National Public Health and Medical Officer Service (“ÁNTSZ”) (www.antsz.hu) and on the website of the National Institute of Environmental Health (“OKI”) (https://oki.antsz.hu). 
Unkarissa suurelle yleisölle tiedotetaan kansallisen kansanterveys-ja lääkintäkysymyksiä käsittelevän viraston (“ÁNTSZ”) (www.antsz.hu) sekä kansallisen ympäristöterveysinstituutin (“OKI”) (https://oki.antsz.hu) sivustoilla.
Websites consulted on 25 January 2017. 
Sivustolla käytiin 25. tammikuuta 2017.
Project BG161PO005-1.0.06-0073-C0001, Municipality of Panagyurishte. 
Hanke BG161PO005-1.0.02-0058-C0002, Panagyurishten kunta.
Project CCI 2007RO161PR003, Călăraşi county. 
Hanke CCI 2007RO161PR003, Călăraşin maakunta.
Project CCI 2009RO161PR005, Constanța region. 
Hanke CCI 2009RO161PR005, Constanțan alue. 35
A revision of the Drinking Water Directive has been included in the Commission Work programme for 2017 Commission reviews in 2003, 2008 and 2013 have resulted in a first revision of the DWD in October 2015 60. 
Juomavesidirektiivin tarkistus on sisällytetty komission työohjelmaan vuodelle 2017 Komission vuosina 2003, 2008 ja 2013 suorittamat tarkistukset johtivat juomavesidirektiivin ensimmäiseen tarkistamiseen lokakuussa 2015 60.
The Commission reviews the Annexes of the Directive in the light of scientific and technical progress at least every five years and must make proposals for amendments, where necessary52. 
Komissio tarkistaa direktiivin liitteet tieteellisen ja teknisen edistyksen valossa vähintään viiden vuoden välein. Sen on tarvittaessa tehtävä muutosehdotuksia52.
The first review took place in 2003. 
Ensimmäinen tarkistus tehtiin vuonna 2003.
In the context of that review, the Commission organised a consultation with representatives of Ministries of Health or Environment, water associations and research groups which highlighted that microbiological surveillance should be given more attention since consumers suffer more from infections than from intoxications. 
Asianomaisen tarkistuksen yhteydessä komissio järjesti konsultoinnin terveys-tai ympäristöministeriön, vesiyhdistysten ja tutkimusryhmien edustajien kanssa. Konsultoinnin perusteella todettiin, että mikrobiologiseen valvontaan on kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä kuluttajilla esiintyy enemmän infektioita kuin myrkytyksiä.