natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
EIP vastaa omien lainojensa ja Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) hallinnoinnista.
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF). 
Komissio hallinnoi Verkkojen Eurooppa - välinettä (CEF) sekä osaa sen puitteissa laajakaistaverkkoja varten käytettävissä olevaa rahoitusta, joka osoitetaan Verkkojen Eurooppa - välineen laajakaistainvestointirahastoon (CEF-laajakaistainvestointirahasto).
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners. 
CEF-laajakaistainvestointirahastoa hallinnoi riippumaton rahastonhoitaja. Rahasto toimii EIP:n, komission ja muiden rahoituskumppaneiden hyväksymien toimeksiantojen mukaisesti.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
TARKASTUKSEN LAAJUUS JA TARKASTUSTAPA 13.
The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives. 
Tarkastuksessa tutkittiin komission, jäsenvaltioiden ja EIP:n Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi toteuttamien toimien vaikuttavuutta.
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025. 
Tämä on erityisen merkityksellistä, koska vuoden 2020 tavoitteiden määräaika on lähestymässä ja koska komissio on ilmoittanut uusista, vuoteen 2025 ulottuvista tavoitteista.
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established. 
Tarkastuksessa tutkittiin, - onko todennäköistä, että jäsenvaltiot saavuttavat Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteet, ja onko komissio seurannut tavoitteiden saavuttamista - olivatko jäsenvaltiot laatineet asianmukaiset strategiat näiden tavoitteiden saavuttamiseksi - olivatko jäsenvaltiot toteuttaneet strategioitaan vaikuttavalla tavalla – tarkastuksessa perehdyttiin muun muassa valittuihin toimenpiteisiin ja rahoituslähteisiin (kuten EIP) sekä luotuihin sääntely-ja kilpailuympäristöihin ja teknologisiin ympäristöihin.
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics. 
Lisäksi tutkittiin komission antamaa näihin kolmeen aiheeseen liittyvää tukea.
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF. 
Tarkastukseen sisältyivät kaikki taulukossa 2 mainitut rahoituslähteet: EAKR, maaseuturahasto, Verkkojen Eurooppa -väline, ESIR, EIP:n myöntämät lainat ja CEF-laajakaistainvestointirahasto.
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy. 
Tarkastuksessa keskityttiin viiteen jäsenvaltioon: Irlantiin, Saksaan, Unkariin, Puolaan ja Italiaan.
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost. 
Näiden jäsenvaltioiden osuus EU:n väestöstä on noin 40 prosenttia. Nämä jäsenvaltiot valittiin, jotta saataisiin järkevä tasapaino maantieteellisen jakauman ja laajakaistan kattavuutta koskevien näkökohtien, kuten maaseutumaisuuden ja liittymäkustannusten, välillä.
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods. 
Tarkastus kattoi ohjelmakaudet 2007–2013 ja 2014–2020.
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF. 
EU:n tasolla tarkastus kattoi kaikki komission pääosastot, joilla on merkittävä rooli laajakaistakysymyksissä14. Lisäksi tutkittiin EIP:tä ESIRin ja CEF-laajakaistainvestointirahaston osalta.
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations. 
Tarkastustiimi kävi useiden asiaankuuluvien sidosryhmien ja kansalaisjärjestöjen luona Brysselissä ja jäsenvaltioissa.
Visits in the Member States examined included ministries responsible for setting up and implementing the broadband strategy, bodies responsible for managing the programmes funded through the ESI funds, Broadband Competence Offices, and National Regulatory Authorities. 
Tarkastetuissa jäsenvaltioissa käytiin muun muassa ministeriöissä, jotka vastaavat laajakaistastrategian laatimisesta ja toteuttamisesta, ERI-rahastoista rahoitettavien ohjelmien hallinnoinnista vastaavissa elimissä, laajakaistaa käsittelevissä virastoissa ja kansallisten sääntelyviranomaisten luona.
We also benefited from the input of telecommunication experts on the observations, conclusions and recommendations of this report. 
Lisäksi tarkastuksessa hyödynnettiin palautetta, jota televiestinnän asiantuntijat antoivat tämän kertomuksen huomautuksista, johtopäätöksistä ja suosituksista.
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16. 
HUOMAUTUKSET Vaikka laajakaistan kattavuus paranee kaikkialla EU:ssa, kaikkia Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteita ei todennäköisesti saavuteta 16.
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7). 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten jäsenvaltiot olivat edistyneet digitaalistrategiassa asetettujen kolmen tavoitearvon (ks. kohdat 6 ja 7) saavuttamisessa vuoden 2010 jälkeen.
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States. 
Lisäksi kiinnitettiin huomiota siihen, onko todennäköistä, että jäsenvaltiot saavuttavat vuoden 2025 tavoitteet, ja arvioitiin komission toteuttamaa seurantaa ja jäsenvaltioille antamaa tukea.
All Member States achieved the basic broadband coverage target by 2016 Target 1: by 2013, to bring basic broadband to all Europeans 17. 
Kaikki jäsenvaltiot saavuttivat peruslaajakaistayhteyttä koskevan kattavuustavoitteen vuoteen 2016 mennessä Tavoite 1: peruslaajakaistayhteyden olisi oltava kaikkien eurooppalaisten ulottuvilla vuoteen 2013 mennessä 17.
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage. 
Vuoden 2013 lopussa kaikki jäsenvaltiot Baltian kolmea maata (Viro, Latvia ja Liettua) lukuun ottamatta olivat saavuttaneet peruslaajakaistayhteyttä koskevan tavoitteen.
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections. 
Kesäkuun 2016 loppuun mennessä peruslaajakaistayhteys oli käytännöllisesti katsoen kaikkien EU:n kansalaisten saatavilla ja 98 prosentilla kotitalouksista oli käytettävissään kiinteä laajakaistayhteys. 18
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18. 
Tarkastetuista viidestä jäsenvaltiosta kaksi saattaa saavuttaa nopeudella 30 Mbit/s toimivia yhteyksiä koskevan kattavuustavoitteen vuoteen 2020 mennessä, mutta maaseutualueisiin liittyy edelleen ongelmia useimmissa jäsenvaltioissa Tavoite 2: pyritään varmistamaan, että vuoteen 2020 mennessä kaikkien eurooppalaisten saatavilla on nopeat laajakaistayhteydet (30 Mbit/s tai enemmän) 18.
For this target, we found significant improvement in most Member States. 
Tämän tavoitteen osalta tilintarkastustuomioistuin totesi tilanteen parantuneen merkittävästi useimmissa jäsenvaltioissa.
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017. 
Niiden kotitalouksien, joiden käytettävissä oli nopeat laajakaistayhteydet, osuus kasvoi koko EU:ssa: se oli 48 prosenttia vuonna 2011 ja 80 prosenttia kesäkuussa 2017.
At that date, Malta had already achieved the target. 
Malta oli tuolloin jo saavuttanut tavoitteen.
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2). 
Jäsenvaltioiden välillä oli kuitenkin merkittäviä eroja. Kreikka ja Ranska saavuttivat noin 50 prosentin kattavuuden, ja seitsemässä muussa jäsenvaltiossa kattavuus oli alle 80 prosenttia (ks. kaavio 2).
17 Figure 2 - 30 Mbps coverage in all Member States in 2011 and in 2017 Note: no data was available for Cyprus and Croatia in 2011. 
Kaavio 2 – Nopeudella 30 Mbit/s toimivien laajakaistayhteyksien kattavuus kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 2011 ja 2017 Huomautus: Kyproksesta ja Kroatiasta ei ollut käytettävissä tietoja vuodelta 2011.
Source: ECA analysis based on Commission data. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission tietojen perusteella.
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3). 
Tarkastetuissa viidessä jäsenvaltiossakin kehityssuuntana oli myös kattavuuden kasvu vuosien 2011 ja 2017 välisenä aikana (ks. kaavio 3).
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011. 
Irlanti, Italia ja Unkari ovat yksityisiä ja julkisia investointeja yhdistämällä kasvattaneet merkittävästi nopeiden laajakaistayhteyksiensä kattavuutta vuodesta 2011.
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas. 
Näillä kolmella jäsenvaltiolla on lisäksi suunnitelmia lisätä kattavuutta edelleen maaseutu-ja esikaupunkialueilla.
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020. 
Irlannin ja Italian tapauksessa on kuitenkin saavutetun edistyksen ja nykyisten suunnitelmien perusteella epätodennäköistä, että nopeudella 30 Mbit/s toimivat yhteydet olisivat kaikkien kansalaisten saatavilla vuoteen 2020 mennessä.
In Poland, at the end of 2017, the deployment plans 18 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EU Malta Belgium Netherlands Portugal Luxembourg Denmark United Kingdom Latvia Austria Ireland Czech Republic Cyprus Italy Spain Germany Slovenia Hungary Lithuania Estonia Slova kia Sweden Finla nd Bulgaria Romania Croatia Poland France Greece 2011 2017 0% 10% 20% 30% Coverage (as a % of population) 80% 90% 40% 50% 60% 70% 100% Target 2020 
Jäsenvaltioista kaksi, Unkari ja Saksa, voisivat käyttöönottosuunnitelmiensa perusteella vielä saavuttaa nopeudella 30 Mbit/s toimivien yhteyksien sataprosenttisen kattavuuden väestön keskuudessa 20 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % EU Malta Belgia Alankomaat Portugali Luxemburg Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Latvia Itävalta Irlanti Tšekki Kypros Italia Espanja Saksa Slovenia Unkari Liettua Viro Slovakia Ruotsi Suomi Bulgaria Romania Kroatia Puola Ranska Kreikka 2011 2017 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % Tavoite 2020 vuoteen 2020 mennessä.
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57). 
Ne olivat lähinnä esikaupunki-ja maaseutualueiden kotitalouksia (ks. kohta 57).
Figure 3 - Evolution of 30 Mbps coverage in the five examined Member States from 2011 to 2017 Coverage (% of population) 100% 80% 60% HU 40% PL IE 20% IT 0% Target 100% DE PL IE IT DE HU 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Kaavio 3 – Nopeudella 30 Mbit/s toimivien yhteyksien kattavuuden kehitys tarkastetuissa viidessä jäsenvaltiossa vuodesta 2011 vuoteen 2017 21 Kattavuus (prosenttia väestöstä) 100 % 80 % DE 60 % 40 % IE IT 2011 2012 2013 Tavoite 100 % IT DE HU PL IE HU PL 20 % 0% 2014 2015 2016 2017 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission tietojen perusteella.
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas. 
Tämä nopeiden laajakaistayhteyksien kattavuuden yleinen kasvu ei paljasta kattavuudessa kaupunki-ja maaseutualueiden välillä olevia merkittäviä eroja.
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15. 
Koko EU:ssa kattavuus oli vuonna 2016 maaseutualueilla 47 prosenttia kotitalouksista, kun taas keskimääräinen kokonaiskattavuus oli 80 prosenttia15.
Only three, relatively small or urbanised Member States, Malta, Luxembourg and the Netherlands had coverage in their rural areas equivalent to the urban areas (see Figure 4). 
tai kaupungistuneessa jäsenvaltiossa eli Maltassa, Luxemburgissa ja Alankomaissa kattavuus oli maaseutu-ja kaupunkialueilla samanlainen (ks. kaavio 4).
15 broadband coverage in rural areas is less than 50 %. 
Monissa jäsenvaltioissa kattavuus on maaseutualueilla huomattavasti pienempi kuin kokonaiskattavuus.
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1). 
Ilman hyvää laajakaistayhteyksien kattavuutta vaarana on, että maaseutualueet jäävät vaille mahdollisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä (ks. kohta 1).
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre. 
Ranskassa vuoden 2013 päivitetyssä kansallisessa laajakaistasuunnitelmassa tavoitteeksi asetettiin, että vuoteen 2022 mennessä koko väestölle varmistettaisiin nopeudella 30 Mbit/s toimivat yhteydet, jotka toteutettaisiin 80 prosentille väestöstä kuitukaapeliyhteyden avulla.
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long. 
Tammikuussa 2017 julkaistussa raportissa Ranskan ylin tarkastuselin kuitenkin asetti kyseenalaiseksi kuitukaapelien käytön asianmukaisuuden tietyillä alueilla, koska kuituyhteyksien kustannukset ovat suuret ja toteuttaminen kestää liian kauan.
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas. 
Ranskassa harkitaan nyt muiden teknologioiden, kuten 4G-tekniikalla toteutettavien kiinteiden langattomien yhteyksien, käyttöä tietyillä alueilla.
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Kaavio 4 – Nopeudella 30 Mbit/s toimivien laajakaistayhteyksien kattavuus maaseutualueilla kokonaiskattavuuteen verrattuna vuonna 2017 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission tietojen perusteella.
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ... 
Vaikka suurin osa tarkastetuista jäsenvaltioista ei todennäköisesti saavuta käyttöönottotavoitetta vuoteen 2020 mennessä...
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23. 
Tavoite 3: pyritään varmistamaan, että vuoteen 2020 mennessä vähintään 50 prosentilla eurooppalaisista kotitalouksista on ultranopea laajakaistayhteys (yli 100 Mbit/s) 23.
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. 
Ultranopean laajakaistayhteyden olemassaolo on ennakkoedellytys nopeudella 100 Mbit/s toimiville kotitalouksien laajakaistaliittymille.
However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power. 
Myös käyttöönotto perustuu kuitenkin kysyntään ja siihen vaikuttavat useat eri tekijät, kuten väestön ikä ja koulutus, liittymän hinta ja ostovoima.
Target 3 remains very challenging for all Member States. 
Tavoite 3 on edelleen hyvin haastava kaikille jäsenvaltioille.
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target. 
Vaikka käyttöönotto on kasvanut vuodesta 2013, se oli vuonna 2017 alle 20 prosenttia 19 jäsenvaltiossa eli paljon alle 50 prosentin tavoitteen.
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5). 
eurooppalaisista kotitalouksista oli vähintään nopeudella 100 Mbit/s toimiva laajakaistaliittymä vuoden 2017 puolivälissä (ks. kaavio 5).
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21 
Todettakoon, että vuoteen 2025 ulottuviin gigabittiyhteiskuntaa koskeviin tavoitteisiin (kohta 8) ei sisälly käyttöönottotavoitetta.
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data. 
Kaavio 5 – Nopeudella 100 Mbit/s toimivat laajakaistaliittymät vuosina 2013 ja 2017 24 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission tietojen perusteella.
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017. 
Tarkastetuissa viidessä jäsenvaltiossa käyttöönotto vaihteli alle viidestä prosentista lähes 30 prosenttiin vuonna 2017.
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6). 
Näissä viidessä jäsenvaltiossa Unkaria lukuun ottamatta käyttöönotto ei ole kasvanut vuodesta 2013 niin nopeasti, että kasvuvauhti riittäisi 50 prosentin tavoitteen saavuttamiseen vuoteen 2020 mennessä (ks. kaavio 6).
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020 
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % EU Ruotsi Romania Belgia Portugali Latvia Alankomaat Unkari Liettua Luxemburg Tanska Espanja Irlanti Suomi Tšekki Yhdistynyt kuningaskunta Slovenia Puola Malta Saksa Ranska Slovakia Viro Bulgaria Itävalta Italia Kroatia Kypros Kreikka 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 2013 2017 50 % Tavoite 2020
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25. 
Kaavio 6 – Nopeudella 100 Mbit/s toimivien liittymien osuuden kehitys tarkastetuissa viidessä jäsenvaltiossa vuodesta 2013 vuoteen 2017 25 Nopeudella 100 Mbit/s toimivat liittymät (% kotitalouksista) 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2013 2014 Tavoite 50 % HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission tietojen perusteella. ...kolmella tarkastetuista jäsenvaltioista saattaa nykyisten suunnitelmiensa perusteella olla hyvät mahdollisuudet saavuttaa vuoden 2025 tavoitteet 25.
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025. 
Gigabittiyhteiskunnasta vuonna 2016 annetussa komission tiedonannossa asetetaan kolme strategista tavoitetta, jotka olisi saavutettava vuoteen 2025 mennessä.
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 
Tavoitteet täydentävät digitaalistrategiassa asetettuja vuoteen 2020 ulottuvia tavoitteita ja edellyttävät yhteyksiä, joiden nopeus on 100 Mbit/s–1 Gbit/s.
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020. 
Kuten edellä selitettiin (ks. kohta 20), Irlanti ja Italia eivät todennäköisesti saavuta nopeudella 30 Mbit/s toimivien yhteyksien sataprosenttista kattavuutta vuoteen 2020 mennessä.
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets. 
Jos Irlanti ja Italia kuitenkin toteuttavat nykyiset suunnitelmansa aiotulla tavalla, niillä sekä Unkarilla on paremmat mahdollisuudet saavuttaa vuoden 2025 tavoitteet.
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. 
Näissä jäsenvaltioissa kattavuuden kasvattamiseen käytettävät teknologiat, lähinnä koaksiaali-ja kuitukaapelit, mahdollistavat nopeudeltaan yli 100 Mbit/s olevat yhteydet, joissa nopeus on
The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets. 
Kahden muun jäsenvaltion on mukautettava suunnitelmiaan vastaamaan vuoden 2025 tavoitteita.
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, antoiko komissio jäsenvaltioille laajakaistaa koskevia ohjeita ja tukiko komissio jäsenvaltioita niiden suunnitelmien käytännön toteutuksessa.
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives. 
Tarkastuksessa arvioitiin, tukiko komissio jäsenvaltioita niiden saavutusten seurannassa esimerkiksi kannustamalla jäsenvaltioita korjaamaan laajakaistatavoitteiden saavuttamiseen liittyviä puutteita.
The Commission’s guidance and support covered multiple issues and was continuously rolled out to improve implementation 28. 
Komission ohjeet ja tuki kattoivat useita kysymyksiä, ja niitä annettiin jatkuvasti täytäntöönpanon parantamiseksi 28.
The Commission provided a wide range of guidance, covering a number of different topics. 
Komissio antoi monenlaisia ohjeita, jotka kattoivat useita eri aihealueita.
This included Communications (such as the EU Guidelines for the application of State aid rules in relation to the rapid deployment of broadband networks16), explanatory guides in different fields, prepared by third parties for the Commission (such as the “Guide to High-Speed Broadband Investment”17 and “The broadband State aid rules explained, An eGuide for Decision Makers”18), as well as the dissemination of good practice. 
Ohjeisiin sisältyi tiedonantoja (kuten EU:n suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä16), kolmansien osapuolien komissiolle laatimia eri alojen oppaita (kuten ”Nopea laajakaista – investointiopas”17 ja ”The broadband State aid rules explained – An eGuide for Decision Makers”18). Lisäksi levitettiin hyviä käytäntöjä.
An example of helpful guidance provided by the Commission is in Box 4. 
Esimerkki komission antamasta hyödyllisestä ohjauksesta annetaan laatikossa 4.
Box 4 - Broadband Mapping Mapping is a key element of planning broadband networks and provides the basis for EU State aid assessment of these projects. 
Laatikko 4 – Laajakaistakartoitus Kartoitus on laajakaistaverkkojen suunnittelun keskeinen osa, jota käytetään EU:ssa valtiontukien arvioimisen perustana laajakaistahankkeiden yhteydessä.
The mapping of broadband networks helps to target funding more effectively and facilitates planning. 
Laajakaistaverkkojen kartoitus auttaa kohdentamaan rahoitusta vaikuttavammin ja helpottaa suunnittelua.