natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10. 
Tilintarkastustuomioistuimen arvioiden mukaan tavoite vastaa noin 212 miljardin euron suuruista sitoumusta10.
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11. 
Komission mukaan tämä sitoumus kolminkertaistaisi EU:n vuosien 2007–2013 talousarviossa arvioidun ilmastomenojen ohjeellisen 6–7 prosentin osuuden11.
09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments. 
09 Komissio päätti sisällyttää tai ”valtavirtaistaa” ilmastotoimet kaikille EU:n eri rahoitusvälineiden kattamille toimintapolitiikan aloille.
This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
Tämä tarkoittaa, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvät tavoitteet on tarkoitus saavuttaa ottamalla ilmastokysymykset huomioon eri politiikanaloilla ja osoittamalla niihin vastaavat varat EU:n talousarviossa sen sijaan, että luotaisiin yksi tähän tarkoitettu rahoitusväline.
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics. 
Tämä voitaisiin toteuttaa käyttämällä enemmän varoja nykyisiin ilmasto-oh-jelmiin, mukauttamalla olemassa olevia ohjelmia tai laatimalla uusia ohjelmia tai toimintoja, kuten esimerkiksi valintakriteerit, jotka kohdennetaan paremmin ilmastonmuutokseen liittyviin aiheisiin.
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary. 
5 Pariisin sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona vähintään 55 yleissopimuksen osapuolta, joiden osuus kasvihuonekaasupäästöjen yhteismäärästä on arviolta vähintään 55 prosenttia, on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis-tai liittymisasiakirjansa.
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification. 
Ehdot täyttyivät 5. lokakuuta 2016, kun EU antoi ratifiointi-ilmoituksensa.
The agreement will enter into force on 4 November 2016. 
Sopimus tulee voimaan 4. marraskuuta 2016.
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php). 
Yleissopimuksen allekirjoittaneista 197 maasta 81 maata oli ratifioinut sopimuksen 17. lokakuuta 2016 mennessä (http://unfccc.int/ paris_agreement/items/9444. php).
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1. 
6 Pariisin sopimuksen 13 artikla, Pariisissa 30.11.–13.12.2015 pidetyn osapuolten 21. konferenssin raportti, 29.1.2016, FCCC/CP/2015/10/ add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011, ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, osa II, s.
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘. 
9 COM(2013) 167 final, 26. maaliskuuta 2013, ”Kansainvälinen ilmastonmuutossopimus vuonna 2015: Kansainvälinen ilmastopolitiikka vuoden 2020 jälkeen”.
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework. 
10 Arvioiden mukaan 20 prosenttia 1062,6 miljardista eurosta, joka vastaa monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 sitoumusten kokonaismäärää käypinä hintoina.
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 
11 Ks. ilmastotoimien pääosaston vuoden 2014 toimintakertomus, s.
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank. 
12 Tähän tavoitteeseen eivät kuulu alat, jotka eivät sisälly EU:n talousarvioon, kuten Euroopan investointipankin lainanantotoiminta.
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries. 
Euroopan investointipankki on asettanut tavoitteekseen varata ilmastotoimiin vähintään 25 prosenttia kokonaisluotonannostaan ja 35 prosentin osuuden ilmastotoimiin kehittyvissä maissa tehtävissä investoinneissaan.
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors. 
Johdanto 13 EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet ο Vuoteen 2020 mennessä13: – kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 20 prosentilla (vuoden 1990 tasoon verrattuna) – uusiutuvien energiamuotojen osuus energiankulutuksesta 20 prosenttia – energiatehokkuutta kasvatetaan 20 prosentilla. ο Vuoteen 2030 mennessä14: – kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään ainakin 40 prosentilla (vuoden 1990 tasoon verrattuna) – uusiutuvien energiamuotojen osuus energian kulutuksesta vähintään 27 prosenttia – ohjeellinen tavoite parantaa energiatehokkuutta ainakin 27 prosentilla verrattuna tulevan energiankulutuksen ennusteisiin15. ο EU aikoo vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vuoteen 2050 mennessä 80–95 prosentilla16 vuoden 1990 tasoon verrattuna kaikilla tärkeimmillä sektoreilla.
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package). 
13 KOM(2008) 30 lopullinen, 23. tammikuuta 2008, ”Kaksi kertaa 20 vuonna 2020: Ilmastomuutostoimet – mahdollisuus Euroopalle” (2020 ilmasto-ja energiapaketti).
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework). 
14 COM(2014) 15 final, 22. tammikuuta 2014, ”Ilmasto-ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030” (2030 ilmasto-ja energiapuitteet).
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target. 
15 Energiatehokkuutta koskevaa vuoden 2030 tavoitetta tarkistetaan vuonna 2020. Arvioinnin perustana on 30 prosentin tavoite.
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’. 
16 KOM(2011) 112 lopullinen, 8. maaliskuuta 2011, ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050”.
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively. 
Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät tämän lähestymistavan, jota komissio oli ehdottanut helmikuussa 2013 ja maaliskuussa 2013.
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate. 
Tehtävät ja vastuunjako ilmastotoimien valtavirtaistamisessa 10 Kukin komission pääosasto vastaa ilmastotoimien sisällyttämisestä omiin me-no-ohjelmiinsa ja ilmastotoimien toteuttamisesta, tarvittaessa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals. 
11 Ilmastotoimien pääosasto tarjoaa muille komission pääosastoille tietämystä ja ohjeistusta ilmastotoimien alalla.
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information. 
Johdanto 14 12 Budjettipääosasto koordinoi valmistelutyötä, joka liittyy ilmastotoimille osoitettavien määrärahojen kohdentamiseen budjeteissa, ja kerää ja esittelee tätä koskevaa tietoa.
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies. 
Komission pääsihteeristöllä on koordinoiva rooli: se huolehtii EU:n toimien yleisestä johdonmukaisuudesta, johon valtavirtaistamispolitiikat kuuluvat.
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission. 
13 Komission ja jäsenvaltioiden tarkka vastuunjako vaihtelee sen mukaan, kuuluuko politiikanala yhteisesti toteuttavan hallinnoinnin17 piiriin vai vastaako komissio suoraan sen hallinnoinnista.
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19. 
Jälkimmäisessä tapauksessa komissio hallinnoi itse ohjelmia, esimerkiksi suurinta osaa Horisontti 2020 -ohjelmasta18 sekä Life-ohjelmaa19.
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States. 
14 Yhteistyössä toteuttavan hallinnoinnin yhteydessä komissio arvioi ja keskustelee tavoitteista, toimista sekä indikaattoreiden valinnasta ja hyväksyy ohjelma-asiakirjat, jotka jäsenvaltiot ovat laatineet ja toimittaneet.
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes. 
Jäsenvaltiot vastaavat ohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden suunnittelusta, toteutuksesta ja seurannasta.
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally. 
Euroopan rakenne-ja investointirahastojen ohjelmiin sisältyy ohjeellinen määrä tukea, jolla on tarkoitus edistää ilmastonmuutostavoitteiden toteutumista. Maatalouden suorat tuet taas lasketaan komissiossa keskitetysti.
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy. 
Ilmastotoimien valtavirtaistaminen lyhyesti 17 Yhteisesti toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat erityisesti Euroopan rakenne-ja investointirahastot ja yhteisen maatalouspolitiikan suorat tuet.
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research. 
18 Horisontti 2020 -tutkimusohjelmaa hallinnoi tutkimuksen pääosasto.
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies. 
Komissio hallinnoi suoraan noin 25:tä prosenttia Horisontti 2020 -ohjelman budjetista, 75 prosenttia siitä on täytäntöönpanoelinten hallinnoimaa.
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation). 
19 Life-meno-ohjelmaa hallinnoivat suoraan ympäristöpääosasto (ympäristöalaohjelman osalta) ja ilmastotoimien pääosasto (ilmastotoimien alaohjelman osalta). Hankkeiden hallinnoinnin täytäntöönpano on annettu yhden viraston hoidettaviksi. ο Ilmastotoimilla tarkoitetaan toimenpiteitä, joilla sekä vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä (hillitseminen) että sopeudutaan maapallon lämpenemisen vaikutuksiin (sopeutuminen).
Both types of measure are necessary and complementary. ο The EU is a key player in global climate action, and its actions contributed to achieving the ambitious international agreement concluded in Paris. ο Mainstreaming climate action into existing policies and tracking the climate-relevant spending is a process involving cooperation between the Commission and the Member States. ο Setting an objective to spend one euro in every five of the 2014-2020 EU budget on climate action is one way in which the EU is seeking to increase the climate relevance of EU spending. ο The approach aims to take account of different EU policies and programmes, and of geographical specificities. 
Kummankin tyyppisiä toimenpiteitä tarvitaan ja ne täydentävät toisiaan. ο EU on maailmanlaajuisesti keskeinen toimija ilmastotoimien alalla. Sen toimet edistivät Pariisin kansainvälisen sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. ο Ilmastotoimien sisällyttäminen nykyisiin toimintapolitiikkoihin ja ilmaston kannalta relevanttien menojen seuranta on prosessi, jossa komissio ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä. ο Tavoite käyttää joka viides euro EU:n vuosien 2014–2020 budjetista ilmastotoimiin on yksi tapa, jolla EU pyrkii lisäämään menojensa relevanttiutta ilmastokysymysten kannalta. ο Tässä toimintatavassa pyritään ottamaan huomioon EU:n eri toimintapolitiikat ja ohjelmat sekä maantieteelliset erityispiirteet.
Audit scope and approach 15 15 We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action is likely to be met and whether the approach employed is likely to add value. 
Tarkastuksen laajuus ja 15 tarkastustapa 15 Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, onko tavoite käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin mahdollista saavuttaa ja onko sovellettu toimintatapa omiaan tuomaan lisähyötyjä.
16 More specifically, we sought to answer the following questions: — Is the action underway on track to meet the overall target? — Is the target likely to add value by leading to more and better-focused funding on climate action? 
16 Tarkemmin sanoen vastausta haettiin seuraaviin kysymyksiin: – Ovatko meneillään olevat toimet asianmukaisia yleistavoitteen saavuttamiseksi? – Onko tavoite omiaan tuomaan lisäarvoa johtamalla ilmastotoimien rahoituksen lisäämiseen ja sen parempaan kohdentamiseen?
17 We established audit criteria concerning the design, implementation, monitoring and evaluation of EU expenditure for climate change mitigation and adaptation. 
17 Tarkastusta varten laadittiin kriteerit, joilla arvioidaan ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevan EU:n rahoituksen suunnittelua, toteutusta, seurantaa ja arviointia.
The criteria were developed from EU policy papers, legislation, Commission guidelines, Council decisions, studies and other publications. 
Kriteerit kehitettiin EU:n politiikka-asiakirjojen, lainsäädännön, komission antamien ohjeiden, neuvoston päätösten, tutkimusten ja muiden julkaisujen pohjalta.
We also consulted experts from the Organisation for Economic Cooperation and Development and the European Investment Bank (EIB) on mainstreaming and tracking methods, and carried out a review of existing literature. 18 Figure 3 provides an overview of the audited budget areas and auditees. 
Tarkastuksen yhteydessä konsultoitiin myös Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja Euroopan investointipankin (EIP) asiantuntijoita valtavirtaistamis-ja seurantamenetelmistä sekä perehdyttiin alan kirjallisuuteen.
The audited areas of Horizon 2020, cohesion policy, the common agricultural policy, fisheries policy and the LIFE Programme represent around 78 % of the commitments planned in the 2014-2020 multiannual financial framework and around 85 % of the climate funding planned for the period. 
Tarkastuksen kohteena olivat Horisontti 2020, koheesiopolitiikka, yhteinen maatalouspolitiikka, kalastuspolitiikka ja Life-ohjelma, jotka edustavat noin 78:aa prosenttia vuosien 2014-2020 monivuotisen rahoituskehyksen suunnitelluista sitoumuksista ja noin 85:tä prosenttia ajanjaksolle suunnitellusta ilmastorahoituksesta.
Audit scope and approach 16 Overview of audited budget areas and auditees Coordinating roles: Secretariat General, DGs CLIMA and Budget Horizon 2020 Cohesion Policy Common Agricultural Policy Fishery Policy LIFE Programme DG REGIO DG AGRI DG MARE DG ENV DG EMPL DG CLIMA Member States Member States Member States Germany, Poland and Romania France, Poland and Spain DG Research Source: European Court of Auditors. 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 16 Tarkastetut budjettialat ja kohteet Koordinointi: Pääsihteeristö, ilmastotoimien pääosasto ja budjettipääosasto Horisontti 2020 Koheesiopolitiikka Yhteinen maatalouspolitiikka Kalastus-politiikka Life-ohjelma Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto Aluepolitiikan pääosasto Työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto Meri-ja kalastusasioiden pääosasto Ympäristöasioiden pääosasto Ilmastotoimien pääosasto Jäsenvaltiot Jäsenvaltiot Jäsenvaltiot Saksa, Puola ja Romania Ranska, Puola ja Espanja Tutkimuksen pääosasto Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
19 Our audit work focused on the overall system established at Commission level and in two areas of shared management: cohesion policy and the common agricultural policy. 
19 Tarkastuksessa keskityttiin komissiossa perustettuun yleiseen järjestelmään ja kahteen yhteisesti hallinnoituun alaan: koheesiopolitiikkaan ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
Together these areas account for two thirds of the EU budget and three quarters of the overall target for climate funding under the 2014-2020 multiannual financial framework. 
Yhdessä nämä alat muodostavat kaksi kolmasosaa EU:n budjetista ja kolme neljäsosaa ilmastorahoitukselle asetetusta yleistavoitteesta vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä.
Between October 2015 and February 2016 we conducted audits visits in Poland on cohesion and common agricultural policies, in Germany and Romania on cohesion policy, and in France and Spain on the common agricultural policy. 
Lokakuun 2015 ja helmikuun 2016 välisenä aikana tehtiin tarkastuskäyntejä Puolaan koheesiopolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan osalta, Saksaan ja Romaniaan koheesiopolitiikan osalta ja Ranskaan ja Espanjaan yhteisen maatalouspolitiikan osalta.
Our sample took account of the materiality of expenditure, the volume of greenhouse gases emissions, and adaptation challenges. 
Otoksessa otettiin huomioon menojen olennaisuus, kasvihuonekaasupäästöjen määrä ja sopeutu-mishaasteet.
In each Member State, we reviewed the overall programming framework, including programmes set at national and regional level20. 
Kussakin jäsenvaltiossa tarkasteltiin yleistä ohjelmasuunnittelua, myös kansallisella ja alueellisella tasolla laadittuja ohjelmia20.
We also carried out similar audit work for Horizon 2020, fisheries policy and the LIFE Programme at Commission level. 
Tilintarkastustuomioistuin toteutti samanlaisen tarkastuksen Horisontti 2020 -ohjelman, kalastuspolitiikan ja Life-ohjelman osalta komissiossa.
20 In the field of cohesion policy, the regional programmes for Saxony and North Rhine Westphalia in Germany and for Silesia in Poland were chosen for further scrutiny. 
20 Koheesiopolitiikan alalla Saksin ja Nordrhein-Westfalenin alueelliset ohjelmat Saksassa ja Sleesian ohjelma Puolassa otettiin lähempään tarkasteluun.
In the field of rural development policy, the regional programmes for Rhône-Alpes in France and Andalusia in Spain were examined. 
Maaseudun kehittämisen alalla tarkasteltaviksi otettiin Rhône-Alpes-alueen ohjelma Ranskassa ja Andalusian ohjelma Espanjassa.
Audit scope and approach 17 20 We collected and examined audit evidence against the audit criteria by means of written questionnaires, interviews with Member State and Commission officials, and documentary and data analyses. 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 17 20 Tarkastajat keräsivät ja tutkivat tarkastusevidenssiä verraten sitä tarkastuskritee-reihin kirjallisten kyselyjen, jäsenvaltioiden ja komission virkamiesten haastattelujen sekä asiakirjojen ja tietojen analyysien pohjalta.
21 This report also addresses the suggestion that the European Parliament made in 2015 and 2016 that we audit how the agreed target of 20 % climate mainstreaming was being achieved. 
21 Tässä kertomuksessa käsitellään myös Euroopan parlamentin vuosina 2015 ja 2016 esittämää ehdotusta siitä, että tilintarkastustuomioistuin tutkisi, miten ilmastotoimien 20 prosentin valtavirtaistamistavoitteessa on onnistuttu.
22 With spending in the 2014-2020 period still at an early stage, this report focuses on planned expenditure, and not on actual expenditure at project level. 
22 Koska kauden 2014–2020 varojen käyttö on vielä alkuvaiheessa, tässä kertomuksessa keskitytään suunniteltuihin menoihin eikä tosiasiallisiin menoihin hanketasolla.
We did not analyse non-climate-related spending, nor did we examine the potential adverse environmental effects generated by EU support21. 
Tarkastuksessa ei analysoitu muita kuin ilmastoon liittyviä menoja eikä myöskään arvioitu EU:n tuen mahdollisia kielteisiä ympäristövaikutuksia21.
Similarly, other climate-related spending outside the EU budget was also beyond the audit scope. 
Muut ilmastoon liittyvät menot, jotka eivät sisälly EU:n budjettiin, jätettiin niin ikään tämän tarkastuksen ulkopuolelle.
Therefore, this report does not include an assessment of the general effects of EU policies on climate, the performance of the EU against its 2020 and 2030 climate and energy targets, or the optimum level of EU climate funding. 
Tässä kertomuksessa ei näin ollen arvioida sitä, miten EU:n toimintapolitiikka yleisesti vaikuttaa ilmastoon eikä sitä, miten EU on menestynyt vuosien 2020 ja 2030 ilmasto-ja energiatavoitteidensa saavuttamisessa.
23 We also identified, where possible, examples illustrating good practices or practical case studies. 
23 Tarkastuksessa yksilöitiin myös mahdollisuuksien mukaan esimerkkejä hyvistä käytännöistä tai konkreettisista tapaustutkimuksista.
Observations 18 Overall progress has been made but there is a serious risk that the 20 % target will not be met 24 This section assesses the general approach adopted by the Commission to incorporate the climate action target into the EU budget, and the progress made to date. 
Huomautukset 18 Edistymistä on kaiken kaikkiaan tapahtunut, mutta 20 prosentin tavoite on vakavassa vaarassa jäädä saavuttamatta 24 Tässä luvussa arvioidaan komission yleistä tapaa sisällyttää ilmastotoimia koskeva tavoite EU:n talousarvioon sekä sitä, miten siinä on tähän mennessä edistytty.
We analysed whether: — there was a plan on how the overall target will be achieved; — an appropriate tracking method built on internationally established methodologies has been set up (see for example paragraphs 34 to 36); — progress had been reported based on reliable and relevant information. 
Tarkastuksessa analysoitiin seuraavia seikkoja: – oliko olemassa suunnitelma siitä, miten yleistavoite aiotaan saavuttaa – onko perustettu tarkoituksenmukainen seurantamenetelmä, joka perustuu kansainvälisesti vakiintuneisiin menetelmiin (ks. esim. kohdat 34–36) – onko edistymisestä raportoitu luotettavien ja asianmukaisten tietojen pohjalta.