natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cross-border projects consisted mainly of exchanges of information (see paragraphs 20, 42 and 43). 
Rajat ylittävät hankkeet koostuivat lähinnä tietojen vaihtamisesta (ks. kohdat 20, 42 ja 43).
Funding was limited for flood related infrastructure with a potential international impact. 
Niihin tulviin liittyviin infrastruktuureihin, joilla saattaa olla merkitystä kansainvälisesti, rahoitusta kohdistettiin vain vähän.
However, we found positive examples such as the one in Box 7. 
Tilintarkastustuomioistuin löysi kuitenkin myönteisiä esimerkkejä, kuten laatikon 7 esimerkki.
28 Box 7 Đ Cross-border investment where EU funds brought added value One project aimed to protect an Austrian village from fluvial flooding at the border with the Czech Republic (see picture below). 
30 Laatikko 7 – Rajat ylittävä investointi, jossa EU:n varat tuottivat lisäarvoa Erään hankkeen tavoitteena oli suojella Tšekin vastaisella rajalla sijaitsevaa itävaltalaista kylää vesistötulvalta (ks. jäljempänä oleva kuva).
It involved enlarging the flood plain on farmland on the Czech side. 
Hankkeeseen kuului tulvatasanteen laajentaminen Tšekin puolelle maatalousmaalle.
Austria did not have sufficient space for such a flood plain. 
Itävallassa ei ollut riittävästi tilaa tällaiselle tulvatasanteelle.
Austria paid for the operation, with the aid of a 75 % co-financing from Interreg45. 
Itävalta rahoitti toimen, johon myönnettiin 75 prosentin yhteisrahoitusosuus Interreg-ohjelmasta45.
Austria would not have implemented this project without EU funding. 
Itävalta ei olisi toteuttanut tätä hanketta ilman EU:n rahoitusta.
45 A framework for joint cohesion policy action and exchanges among national, regional and local stakeholders from different Member States. 
45 Kehys yhteisille koheesiopolitiikan toimille ja eri jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmien yhteistyölle.
Project ranking procedures should be more strongly linked to the priorities in the FRMPs 58. 
Hankkeiden tärkeysjärjestykseen asettamiseen liittyvät menettelyt olisi yhdistettävä tiiviimmin tulvariskien hallintasuunnitelmien painopisteisiin 58.
The Floods Directive requires that the FRMPs prioritise measures in accordance with objectives. 
Tulvadirektiivissä edellytetään, että tulvariskien hallintasuunnitelmissa priorisoidaan toimenpiteitä tavoitteiden mukaisesti.
We examined whether Member States used such procedures to rank and select projects. 
Tilintarkastustuomioistuin selvitti, käyttivätkö jäsenvaltiot tällaisia menettelyjä hankkeiden tärkeysjärjestykseen asettamisessa ja valitsemisessa.
We found cases of prioritisation based on objective criteria (see Box 8). 
Selvityksessä havaittiin objektiivisiin perusteisiin pohjautuvia priorisointitapauksia (ks. laatikko 8).
Box 8 Đ Cases of ranking based on objective criteria The Netherlands ranks projects using a matrix reflecting the severity of potential damage and the probability of infrastructure failure. 
31 Laatikko 8 – Tärkeysjärjestykseen asettaminen objektiivisten perusteiden mukaan Alankomaissa hankkeet asetetaan tärkeysjärjestykseen käyttäen matriisia, joka kuvaa puutteellisen infrastruktuurin aiheuttamien mahdollisten vahinkojen vakavuutta ja todennäköisyyttä.
One Spanish plan categorised APSFRs on the basis of risks rather than hazards alone, meaning that the vulnerability of exposed areas was also taken into account. 
Eräässä espanjalaisessa suunnitelmassa mahdollisen merkittävän tulvariskin alueet luokiteltiin pelkkien vaarojen lisäksi myös riskien perusteella. Se tarkoitti sitä, että otettiin huomioon myös riskialttiiden alueiden haavoittuvuus.
However, in seven of the nine Member States visited, these procedures presented weaknesses. 
Näissä menettelyissä oli kuitenkin puutteita tarkastetuista yhdeksästä jäsenvaltiosta seitsemässä.
For example, in the Czech Republic, Portugal, Romania and Slovenia, the readiness of a project for implementation, rather than its potential effectiveness, was a key consideration for ranking. 
Esimerkiksi Tšekissä, Portugalissa, Romaniassa ja Sloveniassa tärkeysjärjestykseen asettamisessa keskeinen asia oli hankkeen toteuttamisvalmius eikä niinkään sen mahdollinen tehokkuus.
In Romania, a project which did not rank among the priority projects in accordance with the approved methodology, was nevertheless proposed for financing in the operational programme because the feasibility study was ready. 
Romaniassa erästä hanketta, jota ei hyväksytyn tärkeysjärjestykseen asettamismenetelmän mukaan luettu ensisijaiseksi hankkeeksi, ehdotettiin kuitenkin rahoitettavaksi toimenpideohjelmasta, koska toteutettavuustutkimus oli tehty.
Although Member States have begun implementation of their Flood Risk Management Plans, improvements are needed 61. 
Vaikka jäsenvaltiot ovat aloittaneet tulvariskien hallintasuunnitelmiensa täytäntöönpanon, niissä on parantamisen varaa 61.
The Floods Directive stipulates that the FRMPs take into account project costs and benefits. 
Tulvadirektiivissä edellytetään, että tulvariskien hallintasuunnitelmissa on punnittu hankkeiden kustannukset ja hyödyt.
This section assesses the extent to which the Member States have considered such aspects in implementing their FRMPs, via technologies and good quality data, cost-benefit analysis and models. 
Tässä osassa arvioidaan, miten laajasti jäsenvaltiot ovat ottaneet nämä tekijät huomioon tulvariskien hallintasuunnitelmien täytäntöönpanossa teknologian, laadukkaiden tietojen, kustannus-hyötyanalyysin ja mallien avulla.
It also assesses to what extent Member States have coordinated the implementation of the Floods Directive with the Water Framework Directive and, accordingly, considered green infrastructure to tackle flood risk46. 
Tässä arvioidaan myös, missä määrin jäsenvaltiot ovat koordinoineet tulvadirektiivin täytäntöönpanoa vesipolitiikan puitedirektiivin kanssa ja vastaavasti ottaneet huomioon vihreän infrastruktuurin tulvariskin torjumisessa46.
Data: a key input for managing flood risks 63. 
Tiedot: keskeinen tekijä tulvariskien hallinnassa 63.
Managing flood risks requires good quality data on weather and precipitations, topography and land cover, river and hydrological regimes and human activities. 
Tulvariskien hallinta edellyttää laadukkaita tietoja säästä ja sademääristä, topografiasta ja maanpeitteestä, joista ja hydrologisista järjestelmistä sekä ihmisen toimista.
We found hazard and risk inputs to be gathered from a variety of sources, such as CORINE Land Cover47, population censuses, topographical data and information from registers of commerce, meteorological and hydrological data. 
Tarkastuksessa havaittiin, että vaara-ja riskitietoja kerätään eri lähteistä, kuten CORINE Land Cover -ohjelmasta47, väestölaskennoista, topografisista tiedoista sekä kaupallisten, meteorologisten ja hydrologisten tietojen rekistereistä.
Flood forecasts and early warning systems (see also paragraph 43) generally proved crucial to increasing preparedness. 
Tulvaennusteet ja tulvavaroitusjärjestelmät (ks. myös kohta 43) osoittautuivat yleensä valmiuksien parantamisen kannalta ratkaiseviksi tekijöiksi.
In Romania, we found weaknesses in topographical and land use data, which is crucial to model run-off and the resulting river flows. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Romaniassa puutteita topografisissa tiedoissa ja maankäyttötiedoissa, jotka ovat valunnan ja sen seurauksena syntyvien jokivirtauksien mallinnuksen kannalta ratkaisevia.
We also noted that Romania took recent initiatives to improve the data quality. 
Tarkastuksessa todettiin myös, että Romania oli käynnistänyt hiljattain aloitteita tietojen laadun parantamiseksi.
We found that all the Member States visited were convinced of the benefits of investing in technology and data to run models helping to manage flood risks. 
Kaikki tarkastetut jäsenvaltiot olivat vakuuttuneita tekniikkaan ja tietoihin investoimisen hyödyistä mallien laatimisessa, koska ne auttavat hallinnoimaan tulvariskejä.
For instance, Spain, Portugal, Romania and Slovenia invested in the installation and upgrade of pluvial and fluvial measuring stations (see Box 9). 
Esimerkiksi Espanja, Portugali, Romania ja Slovenia investoivat hulevesi-ja vesistötulvien mittausasemien asentamiseen ja nykyaikaistamiseen (ks. laatikko 9).
These stations can better inform meteorological and hydrological forecasts, especially for short-term events such as flash floods (see paragraph 8 and Box 1). 
Näiltä asemilta saadaan paremmin tietoja meteorologisia ja hydrologisia ennusteita varten erityisesti rankkasadetulvien kaltaisista lyhytaikaisista ilmiöistä (ks. kohta 8 ja laatikko 1).
Data collected from monitoring stations may be supplemented with information from other sources. 
Seuranta-asemilta kerättyjä tietoja voidaan täydentää muista lähteistä saatavilla tiedoilla.
For example, in the river basin district visited in Italy, the innovative pilot project ŇWeSenseITÓ allows citizens to share information via social media or smartphone applications. 
Esimerkiksi Italiassa tarkastetussa vesipiirissä kansalaiset voivat innovatiivisessa pilottihankkeessa ”WeSenseIT” jakaa tietoja sosiaalisen median tai älypuhelinsovellusten kautta.
This data is added to data collected via monitoring stations. 
Nämä tiedot lisätään seuranta-asemilta kerättyihin tietoihin.
This two-way communication between citizens and authorities aims to improve responsiveness. 
Tällaisella kansalaisten ja viranomaisten välisellä kaksisuuntaisella viestinnällä pyritään parantamaan reagointikykyä.
The FRMP includes a measure to extend this project to the entire river basin. 
Tulvariskien hallintasuunnitelma sisältää toimenpiteen hankkeen laajentamiseksi koko vesistöaluetta koskevaksi.
Although most Member States visited used cost-benefit analysis and models to design projects, improvements are needed 67. 
Vaikka useimmat tarkastetut jäsenvaltiot käyttivät kustannus-hyötyanalyysiä ja malleja hankkeiden suunnittelussa, parannettavaa on edelleen 67.
In all the Member States visited, the authorities used modelling and an evidence-based approach to map the flood risks (see paragraph 40). 
Kaikissa tarkastetuissa jäsenvaltioissa viranomaiset käyttivät tulvariskien kartoittamiseen mallinnusta ja näyttöön perustuvaa lähestymistapaa (ks. kohta 40).
Modelling also aided the design of flood-related projects. 
Mallinnuksesta oli apua myös tulvaan liittyvien hankkeiden suunnittelussa.
For instance, hydraulic models helped the authorities to identify what action was needed (see, for example, Box 10). 
34 hydrauliset mallit auttoivat viranomaisia määrittämään, mitä toimia tarvitaan (ks. esimerkiksi laatikko 10).
32 Box 10 Đ Objective to reduce water levels in the Dutch programme ŇRoom for the RiverÓ ŇRoom for the RiverÓ is an infrastructure programme completed in 2015 for Ű2.3 billion. 
Laatikko 10 – Alankomaiden ”Room for the River” -ohjelmassa oli tavoitteena alentaa vedenpinnan tasoja ”Room for the River” on vuonna 2015 päättynyt 2,3 miljardin euron infrastruktuuriohjelma.
It aimed to manage peak discharge where the river Rhine meets the Netherlands to reduce water levels downstream. 
Sen tavoitteena oli alentaa vedenpintaa alajuoksulla ohjaamalla huippuvirtauksia kohdassa, jossa Rein-joki virtaa Alankomaihin.
A model developed by a research institute determined the different water levels to be reached along tributaries to set targets for individual projects. 
Eräs tutkimuslaitos kehitti yksittäisten hankkeiden tavoitteiden asettamista varten mallin, jonka avulla määriteltiin, mitä eri vedenpinnan korkeuksia sivujoissa olisi saavutettava.
With the exception of Italy and Portugal, all the Member States visited used cost-benefit analysis, when designing or selecting projects. 
Kaikki tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot paitsi Italia ja Portugali käyttivät kustannus-hyötyanalyysiä hankkeiden suunnittelussa tai valinnassa.
However, these analyses suffered from various weaknesses. 
Näissä analyyseissä oli kuitenkin erilaisia puutteita.
For example, in Spain, cost-benefit analysis was still being developed and not systematically and adequately used. 
Esimerkiksi Espanjassa kustannus-hyötyanalyysi oli vasta kehitteillä eikä järjestelmällisesti riittävässä käytössä.
Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies 69. 
Tulvadirektiivin ja vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon koordinointi tuotti yleensä synergioita 69.
The FRMPs in Italy, Slovenia and one Spanish river basin focused also on complying with the Water Framework Directive. 
Italian, Slovenian ja Espanjan yhden vesistöalueen tulvariskien hallintasuunnitelmissa kiinnitettiin huomiota myös vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimusten täyttämiseen.
In Italy, approximately 25 % of the measures were labelled measures in synergy, with only 1 % in potential conflict with the Water Framework Directive. 
Italiassa noin 25 prosenttia toimenpiteistä oli nimetty synergiaa tuottaviksi toimenpiteiksi ja vain yksi prosentti oli mahdollisesti ristiriidassa vesipolitiikan puitedirektiivin kanssa.
However, we examined projects in Bulgaria and Romania where flood action was not compliant with the Water Framework Directive. 
Eräissä tilintarkastustuomioistuimen Bulgariassa ja Romaniassa tarkastamissa hankkeissa tulvatoimet eivät kuitenkaan olleet vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisia.
The Bulgarian authorities had not considered green infrastructure (see paragraphs 71 to 76) as an alternative means of retaining water upstream in all projects visited48 (see Box 11). 
Bulgarian viranomaiset eivät olleet ottaneet kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa hankkeissa huomioon vihreää infrastruktuuria (ks. kohdat 71–76) vaihtoehtoisena keinona veden pidättämiseen yläjuoksulla48 (ks. laatikko 11).
In Romania, the authorities planned to use concrete and stone to reinforce 6 km of a riverbank, without considering green infrastructure solutions. 
betonin ja kiven käyttämistä pengerryksen vahvistamiseen 6 km:n matkalta harkitsematta vihreän infrastruktuurin vaihtoehtoja.
48 49 50 33 Box 11 ĐFlood-related projects jeopardising compliance with the Water Framework Directive in Bulgaria No environmental impact assessments were carried out for the three river projects visited. 
49 35 Laatikko 11 – Esimerkki sellaisista tulviin liittyvistä hankkeista Bulgariassa, joissa on riskinä, että vesipolitiikan puitedirektiiviä ei noudateta Tarkastettujen kolmen jokihankkeen ympäristövaikutuksia ei ollut arvioitu.
In one project, nearly 8 km of a riverbed was covered in concrete. 
Yhdessä hankkeessa lähes 8 km jokiuomasta oli katettu betonilla.
This change to the riverbed affected the riverŐs Ňgood statusÓ required by the Water Framework Directive. 
Tämä jokiuoman muuttaminen vaikutti vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimuksen mukaiseen joen ”hyvään tilaan”.
We identified a field upstream of the nearby town that could have been considered as a natural retention measure. River in natural state River after the project Source: ECA. 
Tarkastuksessa havaittiin, että läheisen kaupungin yläjuoksulla oli pelto, jota olisi voitu käyttää luonnollisena vedenpidätyskeinona. Joki luonnontilassa Joki hankkeen jälkeen Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Green infrastructure projects have multiple benefits but can be difficult to put in practice 71. 
Vihreän infrastruktuurin hankkeista voi olla paljon hyötyä, mutta niiden toteuttaminen käytännössä voi olla vaikeaa 71.
A recent EEA report49 argues that green infrastructure is a cost-efficient means of reducing flood risk. 
Euroopan ympäristökeskuksen hiljattain julkaisemassa raportissa49 katsotaan, että vihreä infrastruktuuri on kustannustehokas keino vähentää tulvariskiä.
The Commission has taken action, particularly through Working Group F, to promote green solutions, mainly by issuing guidance papers50. We reviewed to what The visited coast protection project is not included in this assessment. EEA report 14/2017 ŇGreen Infrastructure and Flood Management - Promoting cost-efficient flood risk reduction via green infrastructure solutionsÓ. 
Komissio on toteuttanut toimia erityisesti Working Group F:n kautta vihreiden ratkaisujen edistämiseksi Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 14/2017, “Green Infrastructure and Flood Management – Promoting cost-efficient flood risk reduction via green infrastructure solutions”.
See also EEA report 1/2016 ŇFlood risks and environmental vulnerability - Exploring the synergies between floodplain restoration, water policies and thematic policiesÓ. 
Ks. myös Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 1/2016 “Flood risks and environmental vulnerability – Exploring the synergies between floodplain restoration, water policies and thematic policies”.
There is also a dedicated website (http://nwrm.eu). extent the FRMPs focused on green infrastructure as a flood management tool and analysed how green infrastructure was implemented. 
pääasiassa julkaisemalla ohjeita50. Tarkastuksessa selvitettiin, miten laajasti tulvariskien hallintasuunnitelmissa oli käsitelty vihreää infrastruktuuria tulvien hallintakeinona, ja analysoitiin, miten vihreä infrastruktuuri oli toteutettu.
Few plans focus on green infrastructure... 
Harvassa suunnitelmassa painopiste on vihreässä infrastruktuurissa...
Portugal and SpainŐs FRMPs focused on green infrastructure. 
Portugalin ja Espanjan tulvariskien hallintasuunnitelmissa painopiste on vihreässä infrastruktuurissa.
For example, all protection measures in one Spanish FRMP were green infrastructure. 
Esimerkiksi Espanjan yhden tulvariskien hallintasuunnitelman kaikki suojelutoimenpiteet liittyivät vihreään infrastruktuuriin.
In a project in the other Spanish river basin we visited, we saw a combination of grey and green techniques (see Box 12). 
Toisella tarkastetulla espanjalaisella vesistöalueella käytettiin harmaan ja vihreän tekniikan yhdistelmää (ks. laatikko 12).
However, green infrastructure did not constitute a significant part of the FRMPs we reviewed in the six other Member States. 
Tarkastetuissa kuudessa muussa jäsenvaltiossa vihreä infrastruktuuri ei kuitenkaan muodostanut merkittävää osaa tarkastetuista tulvariskien hallintasuunnitelmista.
In the Czech Republic, only 15 % of the protection measures consisted of green infrastructure. 
Tšekissä vain 15 prosenttia suojelutoimenpiteistä koostui vihreästä infrastruktuurista.
In Italy, less than 2 % of the 469 applicable measures concerned green infrastructure. 
Italiassa alle kaksi prosenttia 469 sovellettavasta toimenpiteestä koski vihreää infrastruktuuria. ...ja sen toteuttamiselle on esteitä 74.
In at least three Member States, some stakeholders did not support green infrastructure. 
Vähintään kolmessa jäsenvaltiossa jotkin sidosryhmät eivät tukeneet vihreää infrastruktuuria.
SloveniaŐs plan intended to promote green infrastructure, despite citizens and local decision-makers expressing a preference for grey infrastructure, deeming it more effective in protecting against floods. 
Slovenian suunnitelmassa oli tarkoituksena edistää vihreää infrastruktuuria, vaikka kansalaiset ja paikalliset päättäjät ilmaisivat pitävänsä harmaata infrastruktuuria parempana, koska he katsoivat sen suojelevan tehokkaammin tulvilta.
We also found this scepticism in Bulgaria, where no green infrastructure had yet been created, despite its inclusion in the national catalogue of measures. 
Samanlaista epäluuloa esiintyi myös Bulgariassa, missä ei ollut rakennettu vielä mitään vihreää infrastruktuuria, vaikka se kuului kansalliseen toimenpideluetteloon.
We also identified practical obstacles to the implementation of green infrastructure. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vihreän infrastruktuurin toteuttamiselle on myös käytännön esteitä.
For instance, the Romanian authorities claimed that the absence of a land registry, which is key to identify owners of land, constitutes an important impediment for the implementation of green infrastructure. 
Romanian viranomaiset esimerkiksi toivat esiin, että maarekisterin, joka olisi maanomistajien tunnistamisen kannalta keskeinen tekijä, puuttuminen muodostaa merkittävän esteen vihreän infrastruktuurin toteuttamiselle.
In Bulgaria, the authorities do not have a methodology to identify potentially suitable parcels of land on which green infrastructure could be implemented. 
Bulgariassa viranomaisilla ei ole menetelmää sellaisten sopivien maa-alueiden tunnistamiseksi, joilla vihreää infrastruktuuria voitaisiin toteuttaa.
The Italian and Spanish authorities explained that the scarcity of green infrastructure is due to the complex administrative and legal procedures or the lack of available land. 
Italian ja Espanjan viranomaisten mukaan vihreän infrastruktuurin harvinaisuus johtuu monimutkaisista hallinnollisista ja oikeudellisista menettelyistä tai siitä, että käytettävissä ei ole sopivaa maa-aluetta.
The EAFRD could also potentially fund green action against flooding51. 
Myös maaseuturahasto voisi mahdollisesti rahoittaa vihreitä tulvantorjuntatoimia51.
Yet we found the limited role currently played by the EAFRD to be another barrier to green infrastructure (see paragraph 24). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että maaseuturahaston vähäinen rooli muodostaa tällä hetkellä myös esteen vihreälle infrastruktuurille (ks. kohta 24).
For instance, the FRMPs we reviewed in Bulgaria, Italy, Portugal, Slovenia and Romania did not include EAFRD co-financing for flood measures. The European Commission also concluded in 201652: ŇThere is a missed opportunity in most RDPs to promote Natural Water Retention Measures [...], which can act as effective remedial measures.Ó EAFRD is actually the main contributor to the objective of promoting climate change adaptation, risk prevention and management defined under the ESIF framework, providing around 76 % of the budget allocated to this objective: https://cohesiondata.ec.europa.eu/themes/5. 
Esimerkiksi Bulgariassa, Italiassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Romaniassa tarkastettuihin tulvariskien hallintasuunnitelmiin ei kuulunut tulvatoimenpiteille tarkoitettua maaseuturahaston Maaseuturahasto on tosiasiassa tärkein toimija, joka edistää ERI-rahastojen kehyksessä määritellyn ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistämisen sekä riskien ehkäisyn ja hallinnan tavoitetta, ja vastaa noin 76 prosentista tälle tavoitteelle kohdennetuista määrärahoista: https://cohesiondata.ec.europa.eu/themes/5 37 51
Some major challenges remain for the future 77. 
Tulevaisuudessa on vielä joitakin suuria haasteita 77.
One key justification for introducing the Floods Directive was to take account of the evolving risk of flooding as a result of climate change. 
Yksi keskeinen perustelu tulvadirektiivin laatimiselle oli ilmastonmuutoksen aiheuttama kasvava tulvariski.
Indeed, the Floods Directive states that climate change makes severe floods more frequent. 
Tulvadirektiivissä todetaankin, että pahat tulvat yleistyvät ilmastonmuutoksen vuoksi.
The preliminary flood risk assessments in the first cycle had to consider the impact of climate change based on available or readily derivable information53. 
Ensimmäisen syklin alustavissa tulvariskin arvioinneissa oli otettava huomioon ilmastonmuutoksen vaikutus käytettävissä tai suoraan johdettavissa olevien tietojen perusteella53.
For the second cycle starting in 2022, Ňthe likely impact of climate change on the occurrence of floods shall be taken in account in the reviewsÓ54 of these assessments and of the FRMPs, conducted by the Member States. 
Vuonna 2022 alkavalla toisella syklillä ”ilmastonmuutoksen todennäköinen vaikutus tulvien esiintymiseen on otettava huomioon [...] uudelleentarkasteluissa”54, jotka koskevat näitä jäsenvaltioiden tekemiä arviointeja ja tulvariskien hallintasuunnitelmia.
The Floods Directive also recommends using non-structural measures (see paragraph 16), where appropriate. 
Tulvadirektiivissä suositellaan myös käyttämään tarvittaessa muita kuin rakenteita koskevia toimenpiteitä (ks. kohta 16).
We also assessed to what extent the authorities had used measures such as flood insurance and land use planning in flood management. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös sitä, missä määrin viranomaiset olivat käyttäneet tulvien hallintaan esimerkiksi tulvavakuutuksia ja maankäytön suunnittelua.