natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It examined whether there was a robust business case for SIS II throughout the project, which took into account major changes to the costs and expected benefits. 
Kertomuksessa arvioitiin, oliko SIS II -järjestelmää varten käytössä koko hankkeen ajan perusteellinen toimintasuunnitelma, jossa otettiin huomioon kuluissa ja odotettavassa hyödyssä tapahtuneet keskeiset muutokset.
The audit found that the delays and overspend‐ ing occurred because of weaknesses in the Commission’s management. 
Tarkastuksessa havaittiin, että viivästykset ja kustannusten ylittymiset johtuivat hallinnointi-puutteista, joita ilmeni komissiossa.
The initial deadline was unrealistic and the Commission was not able to manage the main development contract effectively before 2009. 
Alkuperäinen määräaika oli epärealistinen eikä komissio pystynyt hallinnoimaan pääasiallista kehittämis-sopimusta vaikuttavalla tavalla ennen vuotta 2009.
The initial estimates of the costs significantly underestimated the true scale of the investment necessary. 
Alkuperäisissä kustannusarvioissa arvioitiin tarvittavan investoinnin tosiasiallinen laajuus aivan liian pieneksi.
The full cost of SIS II amounted to €189 million, compared to €23 million initially planned, plus an estimated €330 million for national systems. 
SIS II -järjestelmän kokonaiskustannukset olivat 189 miljoonaa euroa, kun alkuperäinen arvio oli 23 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi kansallisista järjestelmistä aiheutui arviolta 330 miljoonan euron kustannukset.
The Commis‐ sion did not fully demonstrate that SIS II provided the best value for money for the organisation. 
Komissio ei pystynyt täysin osoittamaan, että SIS II -järjestelmä tuotti organisaatiolle parhaiten varoille vastinetta.
It did however learn lessons during the first part of the project and has already applied some of them in preparing other large‐scale IT projects. 
Se kuitenkin hyödynsi hankkeen ensimmäisessä vaiheessa saatuja kokemuksia; lisäksi se on jo hyödyntänyt joitakin saatuja kokemuksia muiden laaja-alaisten IT-hankkeiden valmistelussa.
The Schengen information system is used by border guards, police, customs, visa and judicial authorities throughout the Schengen area. 
Schengen-tietojärjestelmää (SIS) käyttävät rajavalvojat, poliisi, tulli, viisumi-ja oikeusviranomaiset koko Schengen-alueella.
It contains infor‐ mation (alerts) on persons who may have been involved in a serious crime or may not have the right to enter or stay in the EU. 
Järjestelmä sisältää tietoa (kuulutuksia) henkilöistä, jotka saattavat olla osallisina vakavissa rikoksissa tai joilla ei ole oikeutta saapua EU:n alueelle tai oleskella siellä.
It also contains alerts on missing persons and lost or stolen property. • The External Borders Fund (EBF) has fos‐ tered financial solidarity but requires better measurement of results and needs to provide further EU added value (15/2014) — assessed the EBF’s effectiveness and EU added value and to what extent the objectives of its co‐financed projects and programmes were achieved. 
Järjestelmä sisältää kuulutuksia myös kadonneista henkilöistä tai kadonneesta taikka varastetusta omaisuudesta. • Ulkorajarahasto on edistänyt yhteisvastuuta rahoituksesta, mutta tulosmittausta on parannettava ja eurooppalaista lisäarvoa on tuotettava enemmän (15/2014) – Kertomuksesta arvioitiin ulkorajarahaston vaikuttavuutta, eurooppalaista lisäarvoa ja sitä, missä määrin rahastosta yhteisrahoitetuilla hankkeilla ja ohjelmilla saavutettiin niille asetetut tavoitteet.
The audit found that the EBF has contributed to the management of the EU’s external borders and fostered financial solidarity among Member States. 
Tarkastuksessa havaittiin, että ulkorajarahasto oli edistänyt EU:n ulkorajavalvontaa ja jäsenvaltioiden yhteisvastuuta rahoituksesta.
But further EU added value was limited and the overall result could not be measured owing to weaknesses in monitoring by the re‐ sponsible authorities and serious deficiencies by the Commission and the Member States in their evaluations. 
Lisäksi kokonaistulosta ei voitu mitata, sillä vastuuviranomaisten toteuttamassa seurannassa oli heikkouksia ja komission ja jäsenvaltioiden suorittamissa arvioinneissa havaittiin vakavia puutteita.
Member States’ programmes were not embedded in national strategies for border control and visas and lacked SMART objectives and measurable indicators. 
Jäsenvaltioiden ohjelmat eivät liittyneet tiiviisti kansallisiin rajavalvonta-ja viisumistrategioihin. Ohjelmille ei myöskään ollut määritetty SMART-tavoitteita eikä mitattavissa olevia indikaattoreita.
Project selection procedures did not ensure that Member States’ actual needs were met. 
Hankkeiden valintamenettelyillä ei varmistettu, että jäsenvaltioiden tosiasiallisiin tarpeisiin vastattiin.
Inadequate procurement procedures in Member States put sound financial management at risk. 
Jäsenvaltioiden riittämättömät hankintamenettelyt vaarantavat varainhoidon asianmukaisuuden.
There were serious weak‐ nesses in management of the fund in key Mem‐ ber States — Greece, Spain, Italy and, for the early funding years, Malta. 
Rahaston hallinnoinnissa ilmeni vakavia puutteita tietyissä keskeisissä jäsenvaltioissa (Kreikka, Espanja ja Italia sekä rahoituksen alkuvuosina Malta).
As the main EU financial instrument in support of external border management, the EBF delivered €1.9 billion over the 2007–13 period. 
Ulkorajarahasto on pääasiallinen rahoitusväline, jonka kautta EU tukee ulkorajojensa valvontaa.
Its overall aim was to help current and prospective Schengen states ensure uniform, effective and efficient controls at their common external borders. 
Ulkorajarahaston kokonaistavoitteena oli auttaa nykyisiä ja mahdollisia Schengen-valtioita varmistamaan yhdenmukainen, vaikuttava ja tehokas valvonta yhteisillä ulkorajoillaan.
Our activities 27 Global Europe The EU’s activities in the field of external relations focus on enlargement, enhancing the stability, security and prosperity of its neighbourhood, working actively to support sustainable development at the international level and measures to promote global political governance and ensure strategic and civilian security. 
Toimintamme 27 Globaali Eurooppa EU:n toiminta ulkosuhteiden alalla keskittyy seuraaviin osa-alueisiin: laajentuminen; vakauden, turvallisuuden ja vaurauden luominen EU:n naapurialueille; aktiivinen toiminta kestävän kehityksen tukemiseksi kansainvälisellä tasolla ja maailmanlaajuisen poliittisen ohjausjärjestelmän edistäminen sekä strategisen turvallisuuden ja siviiliväestön turvallisuuden varmistaminen.
The EU earmarked €66 billion — at current prices — for spending on these objectives for the 2014–20 period, representing 6 % of the total budget. 
EU sitoi näihin tavoitteisiin 66 miljardia euroa – käypinä hintoina – kaudelle 2014–2020. Määrärahojen osuus koko talousarviosta on 6 prosenttia.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • The establishment of the European External Action Service (EEAS) (11/2014) — assessed if the establishment of the EEAS was adequately prepared, its resources were prioritised, organ‐ ised and allocated efficiently and whether it has coordinated effectively with the Commission and the Member States. 
Vuonna 2014 tilintarkastustuomioistuin antoi alalta seuraavat erityiskertomukset: • Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen (11/2014) – Kertomuksessa arvioitiin, valmistel-tiinko Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen riittävän hyvin, priorisoitiinko, organisoitiinko ja kohdennettiinko ulkosuhdehallinnon resurssit tehokkaasti ja onko se koordinoinut toimintansa vaikuttavasti komission ja jäsenvaltioiden kanssa.
The audit found that the EEAS should increase its efficiency and do more for the EU and its citizens. 
Tarkastuksessa havaittiin, että Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi lisättävä tehokkuuttaan ja toimittava aktiivisemmin EU:n ja sen kansalaisten hyväksi.
Coordination between the EEAS and the Commission was only partly effective, mainly due to ineffective cooperation mechanisms and a rigid financial and administra‐ tive framework of the delegations. 
Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission välinen koordinointi oli vain osittain vaikuttavaa, mikä johtui lähinnä siitä, että koordinointimekanismit eivät olleet vaikuttavia.
Coordination with Member States can be developed further to exploit synergies such as information sharing or co‐location, and consular services, including protection of EU citizens. 
Koordinointia jäsenvaltioiden kanssa voidaan parantaa, jotta kyettäisiin hyödyntämään tiedonvaihtoon ja samoissa tiloissa toimimiseen liittyviä synergioita ja parantamaan konsulipalveluita, EU-kansalaisten suojelu mukaan lukien.
The EEAS is headquartered in Brussels and has a global network of 140 delegations. 
Euroopan ulkosuhdehallinnon päätoimipaikka sijaitsee Brysselissä ja sillä on maailmanlaajuinen 140 edustuston verkosto.
For 2014, the EEAS budget was €519 million, split between head‐ quarters (41 %) and delegations (59 %). • EU support for rehabilitation following the earthquake in Haiti (13/2014) — examined whether EU support for rehabilitation of the country was well designed and implemented and if the Commission properly linked the provision of relief with rehabilitation efforts and develop‐ ment aid. 
Euroopan ulkosuhdehallinnon budjetti vuodelle 2014 oli 519 miljoonaa euroa; määrä jakautuu päätoimipaikan (41 prosenttia) ja edustustojen (59 prosenttia) kesken. • EU:n antama kunnostusapu Haitin maanjäristyksen jälkeen (13/2014) – Kertomuksessa arvioitiin, oliko EU:n Haitille antama kunnostusapu suunniteltu ja pantu täytäntöön hyvin.
The audit found that while EU support for re‐ habilitation after the 2010 earthquake in Haiti was well designed overall and addressed Haiti’s major needs, the programmes were not implemented effectively enough and the link between relief, rehabilitation and development was insufficient. 
Lisäksi tutkittiin, oliko komissio yhdistänyt hätäavun tarkoituksenmukaisesti kunnostustoimiin ja kehitysapuun. Tarkastuksessa havaittiin, että EU:n antama kunnostusapu Haitissa vuonna 2010 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen oli kokonaisuutena katsottuna hyvin suunniteltu ja vastasi maan keskeisiin tarpeisiin.
Most of the programmes examined delivered — or were likely to deliver — their planned outputs, although almost all experienced delays. 
Useimmissa tarkastetuista ohjelmista suunnitellut tuotokset tuotettiin tai tuottaminen oli todennäköistä; viivästyksiä ilmeni kuitenkin lähes kaikissa tapauksissa.
While the Commission was well aware of the difficult context, it did not sufficiently manage some sig‐ nificant risks to the implementation and achieve‐ ment of its programme objectives. 
Komissio oli hyvin tietoinen vaikeasta tilanteesta, mutta se ei kuitenkaan hallinnut riittävän hyvin tiettyjä huomattavia riskejä, jotka liittyivät ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanoon ja saavuttamiseen.
Programmes were monitored but the Commission and the EEAS did not take timely action to strengthen the resources of the EU delegation in Haiti, which had insufficient capacity to perform on‐the‐spot visits. 
Ohjelmiin kohdistettiin seurantaa, mutta komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto eivät toteuttaneet riittävän ajoissa EU:n Haitin edustuston resursseja vahvistavia toimenpiteitä.
In March 2010, 55 donors pledged $5.4 billion of rehabilitation and development for the 2010–12 period and a further $3.0 billion for 2013 and beyond. 
Maaliskuussa 2010 yhteensä 55 rahoittajaa lupasi maksaa kunnostustoimiin ja kehitysyhteistyöhön kaikkiaan 5,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria kaudella 2010–2012 ja 3 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2013 ja sen jälkeen.
The EU was one of the main donors, mak‐ ing a single pledge of €1.2 billion. 
EU lukeutui pääasiallisiin rahoittajiin – sen lupaaman kertaluonteisen avun määrä oli 1,2 miljardia euroa.
Our activities 28 • The effectiveness of blending regional invest‐ ment facility grants with financial institution loans to support EU external policies (16/2014) — examined the set‐up and management of the investment facilities and whether the use of blending yielded the intended benefits. 
Toimintamme 28 • Alueellisia investointikehyksiä koskevien avustusten ja rahoituslaitosten myöntämien lainojen yhdistämisen vaikuttavuus EU:n ulkopolitiikan tukemisen kannalta (16/2014) – Kertomuksessa perehdyttiin investointivälineiden perustamiseen ja hallinnointiin. Kertomuksessa selvitettiin myös, onko yhdistämiseltä odotetut hyödyt saavutettu.
The audit gave a positive verdict on the set‐up and general effectiveness of blending regional investment facility grants with financial institu‐ tion loans to support EU external policies, while pointing out a number of key issues which need to be urgently addressed. 
Tarkastuksessa pidettiin myönteisenä sitä, että on perustettu mekanismeja, joiden avulla alueellisia investointivälineitä koskevat avustukset yhdistetään rahoituslaitosten myöntämiin, EU:n ulkopolitiikan tukemiseen käytettäviin lainoihin. Yhdistämismekanismit katsotaan yleisesti ottaen vaikuttaviksi. Tarkastuksessa tuotiin kuitenkin myös esiin useita keskeisiä kysymyksiä, joihin on mitä pikimmin vastattava.
While the facilities were well set up, the potential benefits of blend‐ ing were not fully realised due to Commission management shortcomings. 
Välineet oli perustettu onnistuneesti, mutta yhdistämisen potentiaalisia hyötyjä ei kyetty toteuttamaan täysimääräisesti komission hallinnointipuutteiden takia.
For nearly half of the projects examined there was insufficient evi‐ dence to conclude that the grants were justified. 
Lähes puolessa tarkastetuista hankkeista ei saatu riittävää näyttöä siitä, että avustukset olivat perusteltuja.
In some cases the investments would likely have been made without the EU contribution. 
Joissakin tapauksissa investoinnit olisi todennäköisesti toteutettu myös ilman EU:n rahoitusta.
The Commission should ensure that grant allocation is based on a thorough, documented assess‐ ment of the added value in terms of achieving EU development, neighbourhood and enlargement objectives. 
Komission olisi varmistettava, että avustukset myönnetään sellaisen perusteellisen dokumentoidun arvioinnin perusteella, jossa arvioidaan avustuksista saatavaa lisäarvoa EU:n kehitystä, naapuruuspolitiikkaa ja laajentumista koskevien tavoitteiden kannalta.
Since 2007 the Commission has created eight re‐ gional investment facilities. 
Komissio on vuodesta 2007 alkaen perustanut kahdeksan alueellista investointivälinettä.
These combine grants funded by the EDFs and the EU general budget with loans, mainly from European development‐finance institutions. 
Ne yhdistävät Euroopan kehitysrahastoista ja EU:n yleisestä talousarviosta rahoitetut avustukset lainoihin, joiden myöntäjinä ovat lähinnä eurooppalaiset ke-hitysrahoituslaitokset.
Blending aims to address investment opportunities, usually major infrastructure projects, which could be viable but do not attract sufficient funding from market sources. • Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemi‐ cal, biological, radiological and nuclear (CBRN) risks from outside the EU? 
Yhdistämisen tarkoituksena on tukea investointimahdollisuuksia – usein kyse on suurista infrastruktuurihankkeista – jotka saattavat olla toteutuskelpoisia, mutta niille ei löydy riittävästi rahoitusta markkinalähteistä. • Voidaanko EU:n osaamiskeskusaloitteen avulla lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily-ja ydinriskejä?
(17/2014) — assessed whether the initiative was based on a sound analysis of the situation prior to 2010, whether the organisational set‐up of the initiative was appropriate to meet identified challenges, and whether an appropriate management system was in place and operational. 
(17/2014) – Kertomuksessa arvioitiin, pohjautuiko aloite perusteelliseen analyysiin ennen vuotta 2010 vallinneesta tilanteesta, kyettiinkö aloitteen organisatorisen rakenteen avulla vastaamaan yksilöityihin haasteisiin ja oliko käytössä asianmukainen hallintojärjestelmä ja oliko se toiminnassa.
The audit was generally positive about the con‐ tribution that the centres of excellence make to mitigate CBRN risks. 
Tarkastuksessa pidettiin yleisesti ottaen myönteisenä sitä, kuinka osaamiskeskukset voivat lieventää kemiallisia, biologisia, säteily-ja ydinriskejä.
The initiative is in line with the priorities established in the European security strategy and the EU strategy against the prolifer‐ ation of weapons of mass destruction. 
Osaamiskeskusaloite vastaa Euroopan turvallisuusstrategiaan ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevaan EU:n strategiaan sisältyviä painopisteitä.
It provides for the involvement of all stakeholders in the partner countries, enhancing sustainability of the actions taken. 
Aloitteen yhteydessä toimintaan osallistuvat kaikki sidosryhmät kumppanimaissa, mikä edistää toteutettavien toimien kestävyyttä.
The organisational set‐up is gener‐ ally appropriate, but its complexity contributed to delays in getting projects up and running. 
Aloitteen organisatorinen rakenne on yleisesti ottaen asianmukainen, mutta sen monimutkaisuus viivästytti osaltaan hankkeiden saattamista toimintavalmiuteen.
The Centres of Excellence initiative refers to the establishment of regional platforms in different regions of the world to tackle CBRN risks. 
Osaamiskeskusaloitteen yhteydessä tarkoituksena on perustaa eri puolille maailmaa alueellisia foorumeja, joiden avulla puututaan kemiallisiin, biologisiin, säteily-ja ydinaineisiin liittyviin riskeihin.
It is the single biggest measure in the long‐term component of the Instrument for Stability and was allocated €100 million for the 2010–13 period. 
Osaamiskeskusaloite on suurin yksittäinen toimenpide, joka kuuluu vakautusvälineen pitkän aikavälin osa-alueeseen. Aloitteen määrärahat kaudelle 2010–2013 olivat 100 miljoonaa euroa.
Our activities 29 • EuropeAid’s evaluation and results‐oriented monitoring (ROM) systems (18/2014) — exam‐ ined whether these systems are reliable, appro‐ priately organised and resourced, ensure the pro‐ vision of relevant and robust findings and ensure that maximum use is made of the findings. 
Toimintamme 29 • EuropeAidin arviointijärjestelmä ja tulosperusteinen seurantajärjestelmä (18/2014) – Kertomuksessa arvioitiin, ovatko kyseiset järjestelmät luotettavia, onko ne organisoitu tarkoituksenmukaisesti ja onko niihin osoitettu tarvittavat resurssit. Lisäksi tutkittiin, saadaanko järjestelmien avulla käyttöön relevantteja ja pitäviä havaintoja ja varmistetaanko niiden avulla, että tehtyjä havaintoja hyödynnetään optimaalisesti.
The audit was critical of the reliability of these systems. 
Tarkastuksessa suhtauduttiin kriittisesti järjestelmien luotettavuuteen.
The evaluation and ROM functions are well organised but more attention should be paid to the efficient use of resources. 
Arviointi ja tulosperusteinen seuranta on organisoitu hyvin, mutta enemmän huomiota pitäisi kiinnittää resurssien tehokkaaseen käyttöön.
The systems do not provide enough information on the results achieved and fail to ensure maximum use of the findings. 
Järjestelmät eivät tuota riittävästi tietoa saavutetuista tuloksista eivätkä takaa, että tehtyjä havaintoja hyödynnetään optimaalisesti.
The evaluations of projects and pro‐ grammes which are organised by Commission delegations and carried out in partner countries are unsatisfactorily managed: overall supervision is inadequate, the amount of resources used is unclear and access to the results is lacking. 
Komission edustustojen järjestämien ja kumppanimaissa suoritettujen hanke-ja ohjelma-arviointien hallinnointi on epätyydyt-tävää: kokonaistason valvonta on riittämätöntä, käytettyjen resurssien määrästä ei ole selvyyttä ja tulokset eivät ole saatavilla.
Two of the key elements of the accountability framework operated by the European Commission’s Directorate‐General for Development and Coop‐ eration — EuropeAid are its evaluation and ROM systems. 
Arviointijärjestelmä ja tulosperusteinen seurantajärjestelmä ovat Euroopan komissiossa toimivan kehitys-ja yhteistyöpääosaston (EuropeAid) käyttämän tilivelvollisuuskehyksen kaksi keskeistä osatekijää.
The total annual cost of the systems is esti‐ mated at €34–€38 million. 
Järjestelmien vuotuiset kokonaiskustannukset ovat 34–38 miljoonaa euroa.
The annual spending on development which these systems cover is estimated to be some €8 billion. • EU pre‐accession assistance to Serbia (19/2014) — examined whether the Commission managed pre‐accession support to Serbia during the 2007–13 period effectively and its support for the key area of governance. 
Järjestelmien kattamat vuotuiset kehitysmenot ovat arviolta noin 8 miljardia euroa. • Liittymistä valmisteleva EU:n tuki Serbialle (19/2014) – Kertomuksessa tutkittiin, hallinnoiko komissio Serbialle kaudella 2007–2013 annettua liittymistä valmistelevaa tukea ja keskeisenä pidetylle hallinnon alalle annettua tukea vaikuttavalla tavalla.
The audit found that EU support of €1.2 billion over the 2007–13 period was globally effective in preparing Serbia for EU membership. 
Tarkastuksessa todettiin, että kaudella 2007–2013 annettu 1,2 miljardin euron EU-tuki oli yleisesti ottaen vaikuttavaa Serbian EU-jäsenyyden valmistelemisen kannalta.
The funding from the Instrument for Pre‐Accession Assistance (IPA), along with other forms of support, helped Serbia to implement social and economic reforms and to improve its public finance management. 
Liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kautta myönnetty rahoitus ja muut tukimuodot auttoivat Serbiaa toteuttamaan sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia ja parantamaan julkista varainhoitoaan.
Based on experience gained in other IPA benefi‐ ciary countries, the Commission is increasing its emphasis on governance issues when planning financial and non‐financial assistance to Serbia. 
Komissio painottaa muista IPA-edunsaajamaista saamansa kokemuksen perusteella aiempaa enemmän hallintokysy-myksiä, kun se suunnittelee Serbialle myönnettävää taloudellista ja muunlaista tukea.
The Commission was effective in managing non‐financial assistance to Serbia in the area of governance and the fight against corruption. 
Komissio hallinnoi vaikuttavalla tavalla Serbialle hallinnon alalla ja korruption torjunnassa annettavaa muuta kuin taloudellista apua.
The Commission was also effective in preparing Ser‐ bia for decentralised management of EU funds, but only in the limited sphere of the IPA manage‐ ment structures. 
Komission toiminta oli myös vaikuttavaa valmisteltaessa Serbiaa EU:n varojen hajautettuun hallinnointiin, mutta ainoastaan IPA:n hallintorakenteiden kapealla alalla.
Governance, identified by the Commission as the most challenging area for Serbia, received a quar‐ ter of the IPA funding, which amounted to around €170 million per year between 2007 and 2013. 
Neljännes IPA-rahoituksesta osoitettiin hallintoon, jonka komissio oli yksilöinyt Serbian kohdalla kaikkein haasteellisimmaksi alaksi; kyseinen määrä oli noin 170 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013.
The EU complements the IPA funding with some non‐financial means to help Serbia prepare for EU membership. 
EU täydentää IPA-rahoitusta muilla kuin taloudellisilla keinoilla auttaakseen Serbiaa valmistautumaan EU:n jäsenyyteen.
Our activities 30 Administration The administrative expenditure of the EU’s institutions, agencies and other bodies covers staff costs, such as salaries and pensions, and spending on buildings, equipment, energy, communications and information tech‐ nology. 
Toimintamme 30 Hallinto EU:n toimielinten, virastojen ja muiden elinten hallintomenot kattavat henkilöstömenot, kuten palkat ja eläkkeet, sekä kiinteistöihin, laitteisiin, energiaan, viestintään ja tietotekniikkaan liittyvät menot.
The spending earmarked for this area for 2014–20 — at current prices — amounts to €70 billion, 6 % of the total EU budget. 
Kaudelle 2014– 2020 varatut alan menot ovat – käypinä hintoina – 70 miljardia euroa (6 prosenttia EU:n koko talousarviosta).