natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examination of the service providersŐ travel expenses showed that in many cases the Commission refunded the cost of travel by air in business class, whereas Annex IV to the contract stipulated in Article 1(a) that travel expenses would be refunded up to the price of economy-class tickets. 
Palveluiden suorittajan matkakulujen tutkiminen osoitti, ett komissio oli korvannut liikemiesluokassa tehtyj lentomatkoja, vaikka sopimuksen liitteen IV 1 a artiklassa tarkennettiin, ett matkat korvataan sstluokan lipunhintojen mukaan.
In the case of thesecondcontract,whichwassignedon1April1997andseta time limit of 31 March 2000 for performance, there were no payments until 31 January 2000. 
Toisen, 1. huhtikuuta 1997 allekirjoitetun sopimuksen osalta ei ollut suoritettu maksuja 31. tammikuuta 2000 menness; sopimuksen tytntnpanon mraika on 31. maaliskuuta 2000.
Conformity with the evaluation objectives 77. 
Arviointitavoitteiden mukaisuus 77.
C 279/20 EN Official Journal of the European Communities 2.10.2000 approach, using three complementary methods vector autore-gression models (VAR), regional computable general equilibrium models (CGE) and models of explicit distribution dynamics (MEDD). 
C 279/20 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 2.10.2000 sovellettiin kolmea toisiaan tydentv menetelm: autoregres-siiviset vektorimallit, alueellisella tasolla sovellettavat laskettavissa olevat yleiset tasapainomallit ja formaalisten jakaumien toiminnalliset mallit.
The models are described in more detail in the Annex. 
Mallit on mritetty tarkemmin liitteess.
What is the impact of the measures on the economic and social cohesion of the Union? 
Miten toimet vaikuttavat Euroopan unionin taloudelliseen ja sosiaaliseen yhtenisyyteen?
The MDRF models were not, in fact, used to evaluate the impact of CF projects directly. 
Formaalisten jakaumien toiminnallisia malleja ei ole itse asiassa kytetty koheesiorahastosta tuettujen hankkeiden vaikutusten suoraan arviointiin.
They are concerned with the dynamics of growth and convergence of all the regions of the four cohesion countries, as well as of other countries like France, the United Kingdom and Italy, and are used to examine questions such as the tendency of regional incomes to converge or diverge over time and the dynamic in the regional distribution of income. 
Kyseiset mallit liittyvt kasvun ja lhentymisen dynamiikan tutkimiseen kaikkien tukea saavien neljn jsenvaltion ja lisksi mys muiden jsenvaltioiden, esimerkiksi Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Italian osalta; malleja kytetn tutkittaessa esimerkiksi sit, onko alueellisilla tuloilla taipumus lhenty vai eriyty ajan myt, ja millaisia vaihteluita alueellisessa tulonjaossa tapahtuu.
The analyses apply to the period 1980 to 1990. 
Toteutetut analyysit koskevat vuosien 1980 ja 1990 vlist ajanjaksoa.
They show that the increasing inequality can be explained by the fact that the growth achieved by groups of neighbouring regions is different from that of other adjacent groups and that the performance of one region can be explained by neighbouring regions. 
Ne osoittavat, ett erojen kasvu johtuu viereisten alueryhmien eri kasvuvauhdista ja ett tietyll alueella saavutettu tulos selittyy naapurialueiden perusteella.
The aim of the VAR and CGE models was to evaluate the impacts of individual projects from a number of viewpoints, including the effects on the region directly concerned, the spill-over onto other regions and the whole economy and the impact on cohesion and convergence. 
Autoregressiivisten vektorimallien ja laskettavissa olevien yleisten tasapainomallien avulla arvioidaan yksittisten hankkeiden vaikutuksia eri nkkulmista; huomioon otetaan erityisesti vaikutukset hankkeiden kohteena olevalla alueella, muihin alueisiin ja taloudelliseen kokonaistilanteeseen kohdistuvat kerrannaisvaikutukset sek koheesioon ja lhentymiseen liittyv vaikutus.
These models can provide additional answers and the results which they give, when they are comparable, are usually consistent. 
Mainittujen mallien avulla tydennetn aiemmin saatuja vastauksia, ja niiden tulokset ovat yleens yhdenmukaisia, silloin kun ne ovat keskenn vertailukelpoisia.
A more complete application of these models might have been useful. 
Mainittuja malleja olisi ollut hydyllist soveltaa kattavammin.
For example, VAR2, which is more complete than VAR1 from the modelling viewpoint, was applied only to the Spanish regions, because they were able to provide more, detailed information in terms of historical series. 
Autoregressiivisist vektorimalleista kehitetty toinen versio on mallintamisen kannalta ensimmist versiota kattavampi, mutta sit sovellettiin ainoastaan Espanjassa, jonka alueet pystyivt toimittamaan mrllisesti runsaampia sek yksityiskohtaisempia tiettyihin tapahtumajaksoihin perustuvia tietoja.
Likewise, the CGE model, which takes a large regional breakdown into account, could be used to analyse the implications of the CF for regional inequality in the cohesion countries. 
Laskettavissa olevia yleisi tasapainomalleja, joiden yhteydess otetaan huomioon laaja alueellinen erittely, voitaisiin vastaavasti kytt sellaisen analyysin yhteydess, joka koskee koheesiorahaston vaikutuksia alueelliseen eptasapainoon tukea saavissa maissa.
These models have their limitations as regards evaluating the impact of environmental projects and are more suitable for transport infrastructure projects. Furthermore, the selection of projects analysed by means of these models gave preference to transport infrastructure projects. 
Mallien avulla pystytn arvioimaan vain rajallisesti ympristalan hankkeiden vaikutuksia; ne soveltuvat paremmin liikennealan infrastruktuurihankkeisiin. Mainittujen mallien avulla arvioidut hankkeet valittiinkin lhinn liikennealan infrastruktuurihankkeiden joukosta.
Furthermore, none of the models specifies, for the results obtained, the level of imprecision that is due to the poor quality or availability of the data collected or to the limits of the extrapolation methods used. 
Mikn malleista ei myskn osoita, kuinka paljon koottujen tietojen heikko laatu tai saatavuus tai kytettyihin ekstrapolointimenetelmiin liittyneet rajoitteet ovat lisnneet tulosten eptarkkuutta.
The Commission did not carry out any reconciliation of the results obtained from these models and did not carry out the necessary harmonisation of them in order to establish overall conclusions in terms of the CFŐs impact on the economies of the four cohesion countries. 
Komissio ei ole sovittanut yhteen eri mallien avulla saatuja tuloksia, eik se ole suorittanut tarvittavaa harmonisointia voidakseen tehd yleisi johtoptksi koheesiorahaston vaikutuksesta neljn tukea saavan jsenvaltion talouteen.
The results produced by each model separately are generally positive. 
Kunkin mallin avulla erikseen saadut tulokset ovat yleisesti ottaen mynteisi.
Models developed on Member StatesŐ initiative 83. 
Jsenvaltioiden aloitteesta kehitetyt mallit 83.
Only Spain has used CF financial support to carry out a study of the overall macroeconomic impact of the CF on the national economy. 
Ainoastaan Espanjassa on toteutettu koheesiorahaston tuella tutkimus koheesiorahaston yleisest makrotaloudellisesta vaikutuksesta kansantalouteen.
The approach that was adopted for this study, which was presented in November 1995, was to use three models (Input/output, Moisees and Hermin) (see the Annex). 
Marraskuussa 1995 julkaistun tutkimuksen yhteydess kytettiin kolmea eri mallia (panos/tuotos, Moisees ja Hermin) (ks. liite). 84.
The other cohesion countries have not produced any special studies at national or regional level on the macroeconomic impact of projects, or of the CF itself. 
Muissa koheesiorahaston tukea saavissa maissa ei laadittu kansallisella tai alueellisella tasolla erityisi hankkeiden tai koheesiorahaston makrotaloudellisia vaikutuksia koskevia tutkimuksia.
Cost-benefit analysis (CBA) 85. 
Kustannus-hytyanalyysi 85.
When the projects submitted by the Member States concerned are being examined, cost-benefit analysis is one of the main criteria for the decision on whether to grant Community assistance. 
Jsenvaltioiden esittmi hankkeita tutkittaessa kuuluu kustannus-hytyanalyysi keskeisiin yhteisn tuen myntmist koskeviin ptksentekoperusteisiin.
The Commission can, if necessary, call on the European Investment Bank to assist in the project evaluation (see paragraph 15). 
Komissio voi tarvittaessa pyyt Euroopan investointipankkia osallistumaan hankkeiden arviointiin (ks. kohta 15).
In the field of transport infrastructure the CBAs are usually based on long experience and a well-established methodology which allows, amongst other things, quantification of all the necessary parameters. 
Liikennealan infrastruktuurihankkeita koskevat kustannus-hytyanalyysit perustuvat yleens pitkaikaiseen kokemukseen ja selkesti mritettyihin menetelmiin, joiden avulla voidaan mitata mrllisesti kaikkia arvioinnin kannalta oleellisia muuttujia.
In the environment field, on the other hand, the difficulty of quantifying the expected benefits has often led Member States to use methods of a more qualitative and less quantitative nature. 
Ympristalalla ennakoitujen tuottojen mrllisen arvioimisen vaikeus on sit vastoin johtanut usein siihen, ett jsenvaltiot ovat soveltaneet pikemminkin laadullisia kuin mrllisi menetelmi.
2.10.2000 EN Official Journal of the European Communities C 279/21 87. 
2.10.2000 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 279/21 87.
If the Commission finds the CBA insufficient or unconvinc-ing it may ask the Member States to provide additional information or to extend the analysis, and this may lead to a redefinition of the projects in question or, even, ultimately to a refusal of Community funding for certain projects. 
Mikli komissio arvioi kustannus-hytyanalyysin riittmttmksi tai epluotettavaksi, se voi esitt jsenvaltiolle lisselvi-tyspyyntj tai vaatia analyysin laajentamista; menettelyn avulla pyritn saamaan tarkempi kuva kyseisist hankkeista ja sen myt saatetaan jopa evt yhteisn rahoitus joiltakin hankkeilta.
Examination of the CBAs showed that despite the CommissionŐs efforts in the matter (notably the publication in June 1997 of a guide to the analysis of the costs and benefits of large-scale projects within the Community regional framework), the treatment and calculation of socioeconomic variables can differ widely between promoters within the same sectoral field and the same Member State. 
Komissio on pyrkinyt parantamaan kustannus-hytyanalyysien tasoa erityisesti julkaisemalla keskuussa 1997 oppaan kustannusten ja hytyjen analysoimisesta suurten, yhteisn aluepolitiikan puitteissa toteutettavien hankkeiden yhteydess. Kustannus-hytyanalyysien tutkiminen osoitti kuitenkin, ett samalla alalla ja samassa jsenvaltiossa toimivat hankkeiden edistjt saattavat ksitell ja laskea sosiaalis-taloudellisia muuttujia hyvin eri tavoin.
Basic CBA concepts (net present value, internal rate of return, discountrate,constantorcurrentprices,taxaspects,sensitivity analysis (1), etc.) are not always understood in the same way by the parties concerned. 
Eri toimijat eivt aina ksit samalla tavalla kustannus-hytyanalyysiin liittyvi perusksitteit (nettomrinen nykyarvo, sisinen korkokanta, diskonttokorko, kiinte-tai kyp-hintaisuus, verotusnkkohdat, herkkyysanalyysi (1) jne.).
Evaluating the feasibility, risks or alternative options is rarely considered. 
Toteutettavuuden, riskien tai vaihtoehtoisten toimintamallien arvioinnin tekemist harkitaan harvoin.
The socioeconomic costs or benefits are sometimes incomplete and sometimes only the financial aspects are taken into account. 
Sosiaalis-taloudelliset kustannukset ja hydyt on joissakin tapauksissa mritetty liian eptarkasti, ja joskus on huomioon otettu ainoastaan taloudelliset nkkohdat.
Thus in the case of the Lisbon water-distribution network project it was not possible to establish any link between the revenue received by the final beneficiary over all the networks and the investment financed by the CF. 
Lissabonin vedenjakeluverkostoa koskevan hankkeen osalta ei kyetty yhdistmn toisiinsa lopulliselle edunsaajalle koko verkoston osalta kertyneit tuloja ja koheesiorahastosta rahoitettua investointia.
For the drinking-water treatment plants, the Ibiza-desalination plant project, the price of water was calculated in 1994 as 95 ESP/m3 (approximately 0,48 EUR/m3) in the CBA, whereas the real price was, for 1997, 213,84 ESP/m3 (approximately 1,07 EUR/m3). 
Juomaveden tuotantoa varten rakennettavia veden-puhdistamoja ja Ibizan suolanpoistolaitosta koskevan hankkeen yhteydess veden hinnaksi laskettiin vuonna 1994 kustannus-hytyanalyysin yhteydess 95 pesetaa kuutiometrilt (noin 0,48 euroa kuutiometrilt), kun tosiasiallinen hinta vuonna 1997 oli 213,84 pesetaa kuutiometrilt (noin 1,07 euroa kuutiomet-rilt).
The CBA for the Limerick City Water Supply Project did not take into account private-sector revenue, which amounted to around IEP 1,2 million (approximately EUR 1,6 million) in 1997. 
ÓLimerick City Water SupplyÓ -hanketta koskevassa kustannus-hytyanalyysiss ei otettu huomioon yksityiselt sektorilta kertyvi tuloja, joiden suuruus oli noin 1,2 miljoonaa Irlannin puntaa (noin 1,6 miljoonaa euroa) vuonna 1997.
For the same project the IRT was calculated on the basis of a 25-year period, whereas the lifetime of the associated buildings was assumed to be 50 years. 
Sisinen korkokanta laskettiin saman hankkeen osalta 25 vuoden pituisen ajanjakson perusteella, vaikka hankkeeseen liittyvien rakennusten kyttin arvioitiin olevan 50vuotta.
Only the financial aspects were considered in the CBA of the Tralee landfill site project, which ignored the socioeconomic aspects. 
ÓTralee landfill siteÓ -hankkeen kustannus-hytyanalyysiss otettiin huomioon ainoastaan taloudelliset nkkohdat puuttumatta sosiaalis-taloudellisiin tekijihin.
(1) Sensitivity analysis: study of the possible effect of a change in crucial estimates relating to costs and benefits on the profitability or actual value of a project. 
(1) Herkkyysanalyysi Ń analyysi, jossa selvitetn, miten kustannuksia ja hytyj koskevien keskeisten arvioiden mahdollinen muuttuminen vaikuttaa hankkeen kannattavuuteen tai nykyarvoon.
The CBA for the Autoroute Pathe-F-Pont project estimated an investment cost of around EUR 4 million, whereas the construction contract signed was for an amount of some EUR 2,3 million. 
Pathe-moottoritiehankkeen F-osan siltaosuuden kustannus-hytyanalyysiss arvioitiin investointikulujen olevan noin 4 miljoonaa euroa, vaikka allekirjoitetun rakennussopimuksen arvo oli noin 2,3 miljoonaa euroa.
This disparity between design and interpretation in relation to the application of CBAs tends to produce results which differ according to the hypotheses adopted and may distort the appraisal of the benefits or drawbacks of a given project relative to others. 
Kustannus-hytyanalyysien toteuttamiseen liittyvien ksite-ja tulkintaerojen seurauksena analyysien tulokset poikkeavat toisistaan valittujen hypoteesien mukaan ja arviointi, joka koskee tietyn hankkeen etuja ja haittoja suhteessa muihin hankkeisiin, saattaa vristy.
The Commission should be careful to draw up more precise guidelines on this point in order to harmonise the methods applied, particularly as regards the essential information that must be submitted with CBAs so that their reliability can be verified and they are comparable. 
Komission olisi laadittava tss yhteydess nykyist tarkemmat suuntaviivat menettelytapojen yhtenistmiseksi erityisesti niiden ensiarvoisen trkeiden tietojen osalta, jotka on toimitettava kustannus-hytyanalyysin mukana, jotta niiden luotettavuus kyetn tarkistamaan ja niiden vertailukelpoisuudesta voidaan varmistua.
Indicators 93. 
Indikaattorit 93.
The indicators submitted in support of CF projects by national authorities are very often the same ones that are used for the ERDF. 
Kansalliset viranomaiset kyttvt usein koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden yhteydess samoja indikaattoreita kuin EAKR:n piiriin kuuluvien hankkeiden kohdalla.
The indicators were not always improved and made more detailed in order to adapt them to the particular nature of CF projects, especially in the context of the two sectoral fields in question (transport infrastructure and environment). 
Indikaattoreita ei ole kaikissa tapauksissa tarkennettu ja mritetty yksityiskohtaisesti koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi, erityisesti kyseess olevilla kahdella erityisalalla (liikennealan infrastruktuurit ja ymprist).
Furthermore, the indicators that are used in the CF framework are sometimes too general, or lack the detail required for proper verification of a projectŐs progress, or the quantification of its impact and performance. 
Koheesiorahaston yhteydess kytetyt indikaattorit ovat lisksi joissakin tapauksissa liian yleisi tai eptarkkoja hankkeiden edistymisen varsinaisen tarkistamisen ja sen vaikutusten ja onnistumisen mrllisen mittaamisen kannalta.
Some of the cohesion Member States, Portugal, for example, have, on their own initiative, developed and introduced quarterly or six-monthly monitoring forms setting out the data that is to be collected in order to provide the requisite information on progress, physical implementation and impact, together with the corresponding indicators. 
Ert koheesiorahastosta tukea saavat jsenvaltiot, kuten esimerkiksi Portugali, ovat laatineet ja panneet tytntn oma-aloitteisesti neljsti vuodessa tai puolivuosittain tytettvi seurantalomakkeita, joissa mritetn hankkeiden toteuttamisesta, tuloksista ja vaikutuksista tarvittavat tiedot sek niit vastaavat indikaattorit.
These attempts to improve the indicators within the CF framework at national level are the work of a few responsible authorities and are not harmonised, nor are they generally used in the cohesion countries. 
Mainittujen toimien avulla pyritn parantamaan koheesiorahastoon liittyvi indikaattoreita kansallisella tasolla; ne ovat kuitenkin yksittisten toimivaltaisten viranomaisten laatimia, eik niit ole yhdenmukaistettu eik otettu yleiseen kyttn koheesiorahastosta tukea saavissa maissa.
The Commission should develop more relevant indicators that specifically apply to CF sectoral projects or it should improve them, without making the monitoring method unnecessarily cumbersome, so that it is possible to represent the improvement of the sector concerned quantitatively, to promote sustainable development and to make sector-wide comparisons. 
Komission olisi pyrittv laatimaan nykyist asianmukaisempia indikaattoreita, jotka soveltuisivat nimenomaisesti koheesiorahastosta tukea saaviin alakohtaisiin hankkeisiin, tai kehittmn nykyisi indikaattoreita siten, ettei seurantamenettelyst tule turhan raskas.
C 279/22 EN Official Journal of the European Communities 2.10.2000 Evaluation of closed projects Commission 96. 
C 279/22 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 2.10.2000 Ptettyjen hankkeiden jlkiarviointi Komissiossa 96.
When the projects are closed the Commission and beneficiary Member States must, in accordance with Article 13 of the Regulation establishing the CF, evaluate the manner in which the projects have been carried out and must also evaluate the potential and real impact of their implementation in order to assess whether the initial objectives can be, or have been, achieved. 
Koheesiorahastosta annetun asetuksen 13 artiklan mukaan komission ja tukea saavien jsenvaltioiden on arvioitava hankkeiden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset snnt sek niiden tytntnpanon mahdollinen ja todellinen vaikutus arvioidakseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu tai voidaanko ne saavuttaa.
The Commission has accordingly selected two external consultants on the basis of calls for tenders and these ex post evaluations of individual closed projects, numbering around 120 projects evenly distributed over the two sectoral domains in question, are to be car-riedoutoveraperiodofthreeyears.Theexpostevaluationsthat have already been completed are proving to be very useful, especially for improving the definition of the performance indicators in the two sectoral domains during implementation of the next CF generation. 
Komissio valitsi tt varten kaksi ulkopuolista konsulttia tarjouspyynnn perusteella, ja yksittisten ptettyjen hankkeiden jlkiarviointi on mr suorittaa kolmen vuoden aikana; arvioitavia hankkeita on noin 120, ja ne jakaantuvat tasaisesti kahden kyseess olevan alan kesken. Jo suoritetut jlkiarvioinnit ovat osoittautuneet erittin hydyllisiksi erityisesti siksi, ett kyseess oleviin aloihin liittyvt tulosindikaattorit pystytn niiden avulla mrittmn aiempaa paremmin koheesiorahastosta tulevaisuudessa tuettavien hankkeiden yhteydess.
Member States 97. 
Jsenvaltioissa 97.
Portugal has essentially drawn up a first account of jobs created, project by project, in 1997 and has begun an ex post evaluation process, while in Greece an evaluation of the management of projects and the quality of the work took place in 1995 to 1996. 
Portugalissa on laadittu vuonna 1997 ensimminen hankekohtainen selvitys perustetuista typaikoista ja kynnistetty jlkiarviointimenettely; Kreikassa puolestaan tehtiin vuosina 1995Ń1996 hankkeiden hallinnoinnin ja suoritettujen tiden laadun arviointi.
Althoughitisnotaquestionofexpostevaluations,approxi-mately 100 closed projects were examined in the cohesion countries, on the CommissionŐs initiative, with the aim of evaluating their impact on the environment. 
Vaikka kyseess ei ole jlkiarviointi, koheesiorahaston tukea saavissa maissa tutkittiin komission aloitteesta noin 100 ptetty hanketta; tavoitteena oli niiden ympristvaikutusten arviointi.
IMPACT OF THE COHESION FUND Qualitative impact 99. 
KOHEESIORAHASTON VAIKUTUS Laadullinen vaikutus 99.
Analysis of the trends in the four cohesion countries shows encouraging results during the period (1994 to 1999) in transport infrastructure and in the environment, the fields of CF intervention where there has been notable progress towards reducing disparities relative to the rest of the Union. 
Neljss koheesiorahaston tukea saavassa maassa vallitsevien suuntausten analysointi osoittaa, ett vuosien 1994 ja 1999 vlisen aikana saavutettiin rohkaisevia tuloksia liikennealan infrastruktuurien ja ympristalan osalta; kyseisill koheesiorahaston toiminnan piiriin kuuluvilla aloilla tapahtunut huomattava kehitys merkitsi sit, ett erot muihin jsenvaltioihin kapenivat.
In Greece the number of towns covered by water-treatment systems doubled between 1993 and 1999, and by the latter year 71 % of the populationŐs requirements were covered. 
Kreikassa jtevedenksittelyjrjestelmn piiriin kuuluvien kaupunkien mr kaksinkertaistui vuosien 1993 ja 1999 vlisen aikana; vuonna 1999 jrjestelmt kattoivat 71 prosenttia vestn tarpeista.
In Ireland the proportion of urban waste water treated in accordance with EU standards rose from 20 % in 1993 to 80 % in 1999. 
Irlannissa Euroopan unionin normien mukaan ksiteltyjen yhdyskuntajtevesien osuus kasvoi 20 prosentista 80 prosenttiin vuosien 1993 ja 1999 vlisen aikana.
In Portugal the percentage of the population connected to a drinking-water supply system rose from 61 % in 1989 to 95 % in 1999 and the population having access to a sewerage system rose from 55 % in 1990 to 90 % in 1999. 
Portugalissa puolestaan juomaveden jakelujrjestelmn piiriin kuuluvan vestn osuus kasvoi 61 prosentista 95 prosenttiin vuosien 1989 ja 1999 vlisen aikana ja viemriverkoston piiriin kuuluvien osuus nousi 55 prosentista 90 prosenttiin vuosien 1990 ja 1999 vlisen aikana.