natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A different approach is taken in some Member States (e.g. The Netherlands, Finland) and the USA (see Figure 3), where defining intervention logic is much more commonplace and in Canada where it is mandatory for all programmes (see Annex III). 
Erilaista lähestymistapaa sovelletaan joissakin jäsenvaltioissa (esimerkiksi Alankomaissa ja Suomessa) ja Yhdysvalloissa (ks. kaavio 3), joissa toimintalogiikan määrittäminen on paljon yleisempää, sekä Kanadassa, jossa toimintalogiikan määrittäminen on pakollista kaikkien ohjelmien kohdalla (ks. liite III).
Indeed the use of intervention logic in programme design there results in more focused and better structured programmes. 
Kyseisissä maissa toimintalogiikan soveltaminen ohjelmasuunnittelussa todellakin tuottaa paremmin kohdennettuja ja jäsenneltyjä ohjelmia.
It is also being introduced by the Commission in other Community policy areas (e.g. external aid) (2). 
Komissio on myös ottamassa toimintatapaa käyttöön muilla yhteisöpolitiikan aloilla (esimerkiksi yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen alalla) (2).
Figure 3 Definition of a hierarchy of objectives based on logic models — example of US agricultural research Policy Policy objective: to contribute to the improved livelihood of farming families Purpose: increased agricultural production, productivity and incomes among farming households Expected result: the use of improved agricultural technologies increased among targeted farmers Programme Programme objective: to contribute to increasing agricultural production, productivity and incomes among farming households Purpose: increased use of improved agricultural technologies by farmers (e.g. rice) Expected result: recommendations for targeted farmers provided/disseminated Project Project objective: to contribute to increased use of recommended improved technologies Purpose: recommendations provided for improved technologies suitable for targeted farmers Expected results (e.g.): 1. technologies identified based on farmers priorities 2. technologies generated and adapted 3. technologies verified in farmers fields Source: US National Agricultural Research Council. 
Kaavio 3 Loogisiin malleihin perustuvien tavoitteiden hierarkian määrittäminen – esimerkkinä maataloustutkimus Yhdysvalloissa Politiikka Politiikan tavoite: vaikuttaa viljelijäperheiden toimeentulon parantumiseen Tarkoitus: viljelijäperheiden maataloustuotannon, tuottavuuden ja tulojen kasvu Tavoiteltu tulos: tehokkaampien maanviljelystekniikoiden käytön lisääntyminen kohderyhmään kuuluvien viljelijöiden keskuudessa Ohjelma Ohjelman tavoite: vaikuttaa viljelijäperheiden maataloustuotannon, tuottavuuden ja tulojen kasvuun Tarkoitus: tehokkaampien maanviljelystekniikoiden käytön lisääntyminen vliljelijöiden keskuudessa (esimerkiksi riisinviljelyn yhteydessä) Tavoiteltu tulos: suositusten esittäminen/levittäminen kohderyhmään kuuluville viljelijöille Lähde: US National Agricultural Research Council. Hanke Hankkeen tavoite: vaikuttaa suositeltujen tehokkaampien tekniikoiden hyödyntämisen kasvuun Tarkoitus: sellaisten tehokkaampia tekniikoita koskevien suositusten esittäminen, jotka soveltuvat kohderyhmään kuuluville viljelijöille Tavoitellut tulokset (esimerkiksi): 1. tekniikoiden yksilöinti viljelijöiden ensisijaisten tavoitteiden perusteella 2. tekniikoiden luominen ja mukauttaminen 3. tekniikoiden tarkistaminen viljelmillä (1) ”Five year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999–2003”, Erkki Ormalan johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti (15. joulukuuta 2004), kuudes luku ”Evaluating the Framework Programme”, s.
(2) Recipient countries of external aid are required to present logic models for their Community funding (European Commission, Aid delivery methods, Volume 1, Project cycle management guidelines, March 2004, Section 5: The logical framework approach). 
(2) Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen vastaanottajamaiden on esitettävä loogiset mallit yhteisöltä saamaansa rahoitusta varten (Euroopan komissio, Aid delivery methods, Volume 1, Project cycle management guidelines, maaliskuu 2004, viides luku: The logical framework approach).
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/9 26. 
30.1.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 26/9 26.
Not codifying the underlying rationale for public intervention and the assumed causality links (according to which the programme is then planned in detail, executed and assessed) undermines the effective evaluation and monitoring of the FPs. 
Julkisen tukitoimenpiteen ja oletettujen syy-seuraussuhteiden (joiden perusteella tapahtuu ohjelman yksityiskohtainen suunnittelu, toteutus ja arviointi) taustalla vaikuttavaa lähtökohtaa ei ole määritetty, mikä vaikeuttaa puiteohjelmien tehokasta arviointia ja seurantaa.
This is particularly due to how programme objectives and performance indicators are defined. 
Puute johtuu erityisesti ohjelmatavoitteiden ja tulosindikaattoreiden määrittämistavasta.
Without an explicit logic model it is more difficult to set coherent programme objectives 27. 
Selkeän loogisen mallin puuttuminen vaikeuttaa asianmukaisten ohjelmatavoitteiden asettamista 27.
Not making the underlying rationale of the public intervention explicit makes it more difficult to set and structure programme objectives coherently. 
Julkisen tukitoimenpiteen taustalla vaikuttavan lähtökohdan ilmentämisen puute vaikeuttaa ohjelmatavoitteiden asianmukaista asettamista ja jäsentämistä.
This is demonstrated by the fact that: 31. 
Tämä käy ilmi seuraavista tekijöistä: 31.
In this situation, the review of ongoing projects funded by these programmes and the ex-post evaluation of completed ones is also rendered more difficult and contributes to the difficulties in aggregating evaluations from the project to the programme level (see Annex I and paragraph 84). 
Tässä tilanteessa vaikeutuu myös kyseisten ohjelmien avulla rahoitettujen käynnissä olevien hankkeiden tarkistaminen ja päättyneiden hankkeiden jälkiarviointi; tilanne vaikeuttaa niin ikään osaltaan arviointien kokoamista hanketasolta ohjelmata-solle (ks. liite I ja kohta 84).
ABB/ABM as currently implemented is an unsuitable tool for performance measurement of the FPs 32. 
Tällä hetkellä toteutettava toimintoperusteinen budjetointi/ toimintojohtaminen ei ole sopiva väline puiteohjelmien tulosten mittaamiseen 32.
Some indicators that track the efficiency of programme implementation (e.g. time-to-contract, time-to-payment) are found in the Commission’s annual monitoring reports and also in the context of the Commission’s Activity-Based Management (ABM) system. 
Komission vuotuisiin seurantakertomuksiin sekä komission toimintojohtamisjärjestelmään sisältyy joitakin ohjelmien toteutuksen tehokkuutta kuvastavia indikaattoreita (esimerkiksi sopimuksentekoon tai maksujen suorittamiseen kuluva aika).
However, up to now, the ‘research DGs’, even when implementing the same specific programme (or sub-programme), have not applied a standardised or comparable Activity-Based Budgeting (ABB) nomenclature and related indicators. 
Tutkimusalan pääosastot eivät ole kuitenkaan tähän mennessä edes samaa erityisohjelmaa (tai alaohjelmaa) toteuttaessaan soveltaneet vakioitua tai vertailukelpoista toimintoperusteisen budjetoinnin nimikkeistöä ja siihen liittyviä indikaattoreita.
Therefore, these indicators cannot be used to compare performance between and within programmes. — — it is not clear how the FPs’ programme objectives relate to policy objectives, such as the overall objective in Article 163 of the Treaty, those stated in the Lisbon strategy and the Barcelona declaration (see paragraph 2 and 7), the relationship between individual programme objectives, both at the different layers of the legislation (such as FP decision, specific programme decision and rules of participation and dissemination) and between the basic acts and the Commission’s work programmes, is not always apparent. 
Näin ollen kyseisiä indikaattoreita ei voida hyödyntää tulosten vertaamiseen ohjelmien välillä ja sisällä. — — ei ole selvää, miten puiteohjelmien ohjelmatavoitteet liittyvät poliittisiin tavoitteisiin, esimerkiksi perustamissopimuksen 163 artiklan yleistavoitteeseen tai Lissabonin strategian ja Barcelonan julistuksen yhteydessä määritettyihin tavoitteisiin (ks. kohdat 2 ja 7), yksittäisten ohjelmatavoitteiden välinen suhde ei ole aina ilmeinen lainsäädännön eri tasoilla (esimerkiksi puiteohjelmaa koskeva päätös, erityisohjelmaa koskeva päätös sekä osallistumista ja levittämistä koskevat säännöt) eikä perussäädösten ja komission työohjelmien välillä.
Box 2 ABB/ABM as currently implemented by the ‘research DGs’ in the ABB/ABM system, the FPs are covered by two different policy areas within which the FP activities are presented according to a different DG-specific nomenclature (2). 
Laatikko 2 Tutkimusalan pääosastojen tällä hetkellä toteuttama toimintoperusteinen budjetointi/toimintojohtaminen Toimintoperusteiseen budjetointiin/toimintojohtamiseen perustuvassa järjestelmässä puiteohjelmat kuuluvat kahteen eri politiikan alaan, joiden sisällä puiteohjelmiin liittyvät toiminnot esitetään erilaisten pääosastokohtaisten nimikkeistöjen mukaan (2).
This even applies to those specific programmes and sub-programmes implemented by more than one DG. 
Menettelyä sovelletaan myös useamman kuin yhden pääosaston toteuttamiin erityis-ja alaohjelmiin.
ABM objectives were defined according to different underlying principles (3) and, as indicated by the Commission’s Internal audit service (4), were mostly formulated in general terms, describing aspirations or activities. 
Toimintojohtamisen tavoitteet määritettiin erilaisten periaatteiden mukaan (3) ja kuten komission sisäisen tarkastuksen yksikkö toi esille (4), periaatteet oli useimmiten muotoiltu yleisesti, pyrkimyksiä tai toimia kuvaten.
Indicators were generally input-oriented (e.g. number of meetings, etc.). 
Indikaattorit painottuivat yleensä panoksiin (esimerkiksi kokousten lukumäärä).
Some regarded process efficiency (e.g. time-to contract, time-to-payment), but were not comparable between programmes and from one DG to the other due to the differences in the ABB nomenclature, in DG-specific assumptions (such as the beginning and end of specific administrative processes) and in the underlying population (e.g. type of grant agreement, type of payment) that was taken into consideration for their computation. 28. objectives in the work programmes based on the programme objectives defined in the FP legislation. 
Osa indikaattoreista koski prosessin tehokkuutta (esimerkiksi sopimuksentekoon tai maksujen suorittamiseen kuluva aika), mutta ne eivät olleet vertailukelpoisia eri ohjelmien ja pääosastojen välillä; syynä tähän olivat eroavaisuudet, jotka liittyivät toimintoperusteisen budjetoinnin nimikkeistöön, pääosastokohtaisiin oletuksiin (esimerkiksi erityisten hallinnollisten menettelyiden alkamisesta ja päättymisestä) sekä niiden laskennassa huomioitavaan perusjoukkoon (esimerkiksi avustussopimuksen tai maksun tyyppi).
However, in almost all cases, these initiatives have failed to clarify the programmes’ underlying logic and the objectives stated in the work programmes were not specific, measurable, achievable, relevant and timed (SMART). 
Lähes kaikissa tapauksissa voitiin kuitenkin todeta, että nämä aloitteet eivät ole onnistuneet selkiyttämään ohjelmien taustalla vaikuttavaa logiikkaa ja että työohjelmissa määritetyt tavoitteet eivät olleet erityisiä (specific), mitattavia (measurable), toteutettavia (achievable), asiaankuuluvia (relevant) ja ajallisesti määrättyjä (timed) (SMART).
In 2003, this became a legal requirement under the Financial Regulation (1). 
Vuonna 2003 mainitut määreet sisällytettiin oikeudellisina vaatimuksina varainhoitoasetukseen (1).
The extent to which policy objectives can be traced through the specific programmes, work programmes and calls for proposals to the individual projects co-financed by the Community is unclear. 
On epäselvää, missä määrin erityisohjelmat, työohjelmat ja yksittäisiin yhteisön osarahoittamiin hankkeisiin liittyvät ehdotuspyynnöt ilmentävät poliittisia tavoitteita.
Unless these links are clarified, the contribution of the FPs and their constituent programmes to the achievement of these policy objectives cannot be assessed. 
Mikäli niiden välistä yhteyttä ei tarkenneta, puiteohjelmien ja niihin sisältyvien ohjelmien vaikutusta kyseisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen ei voida arvioida.
The audit found that little or no convincing evidence about the achievement of longer term objectives, both at project and programme level, has been provided by the Commission in its evaluations (see paragraph 82). 
Tarkastuksessa kävi ilmi, että komissio on antanut arvioinneissaan vain vähän tai ei lainkaan vakuuttavaa näyttöä pidemmän aikavälin tavoitteiden saavuttamisesta hankkeiden tai ohjelmien tasolla (ks. kohta 82).
The absence of an explicit intervention logic and clear objectives make it more difficult to develop performance indicators 30. 
Selkeän toimintalogiikan ja tavoitteiden puuttuminen vaikeuttaa tulosindikaattoreiden laatimista 30.
The absence of an explicit logic model and clearly spelled-out programme objectives has also impeded the development of performance indicators for monitoring the achievement of programme objectives in terms of outputs, outcomes and impacts, to the extent that, to date, such ‘effectiveness’ indicators have not been defined at all for the FPs (see paragraph 73). 
Selkeän loogisen mallin ja selkeästi ilmaistujen ohjelmatavoitteiden puuttuminen on haitannut myös ohjelmatavoitteiden seurantaan tuotosten, tulosten ja vaikutusten arvioimiseksi sovellettavien tulosindikaattoreiden laatimista siinä määrin, ettei kyseisiä ”vaikuttavuutta” koskevia indikaattoreita ole tähän mennessä määritetty lainkaan puiteohjelmien osalta (ks. kohta 73).
(1) Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002, Article 27(3). 
(1) Asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 27 artiklan 3 kohta.
The Commission has attempted to set out operational (2) In 2006, policy area ‘08 research’ was structured on the basis of the specific programmes (and sub-programmes) of the current FP6 programming period (and as a consequence replaced by a different structure in 2007), whereas within policy area ‘09 information society’ the current and previous specific programme were put together as one ABB activity (European Commission, DG Research, Directorate A: Coordination of Community activities, Planning, programming, evaluation, Annual Management Plan 2006, 20.12.2005; European Commission, DG Information Society and Media, 2006 Annual management plan, 23.12.2005). 
(2) Vuonna 2006 politiikan alan ”08 tutkimus” rakenteellisena perustana olivat nykyisen kuudennen puiteohjelmakauden (järjestelmä korvattiin erilaisella rakenteella vuonna 2007) erityisohjelmat (ja alaohjel-mat). Politiikan alalla ”09 tietoyhteiskunta” nykyiset ja aiemmat erityisohjelmat yhdistettiin yhdeksi toimintoperusteisen budjetoinnin toiminnoksi (Euroopan komissio, tutkimuksen pääosasto, linja A: Coordination of Community activities, Planning, programming, evaluation, Annual Management Plan 2006, 20.12.2005; Euroopan komissio, tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosasto, 2006 Annual management plan, 23.12.2005).
(3) In the case of DG Research, ABM objectives (and the indicators used to measure their achievement) changed from one year to the next. 
(3) Tutkimuksen pääosaston kohdalla toimintojohtamisen tavoitteet (sekä niiden saavuttamisen mittaamiseen käytetyt indikaattorit) muuttuivat vuosittain.
DG Information Society, on the other hand, used multi-annual objectives, which however, were not the same as the programme objectives (or those specified at work programme level). 
Tietoyhteiskunnan pääosasto sitä vastoin käytti monivuotisia tavoitteita, jotka eivät kuitenkaan vastanneet ohjelman tavoitteita (tai työohjelman tasolla yksilöityjä tavoitteita).
(4) European Commission, Internal audit service, Review of effectiveness and efficiency of the SPP/ABM cycle — SG & DG Budget, 2005: paragraph 4.1, p. 
(4) Euroopan komissio, sisäisen tarkastuksen yksikkö, Review of effectiveness and efficiency of the SPP/ABM cycle – pääsihteeristö ja budjettipääosasto, 2005: kohta 4.1, s.
C 26/10 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Recommendations Absence of a comprehensive evaluation strategy for the FPs 41. 
C 26/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.1.2008 Suositukset Kattavan arviointistrategian puuttuminen puiteohjelmien kohdalla 41.
For the FPs, the Commission first made public its approach to evaluation in the 1980s (1). 
Komissio julkisti puiteohjelmien arviointia koskevan lähestymistapansa ensimmäisen kerran 1980-luvulla (1).
This was updated in 1996, when the Commission informed the European Parliament and the Council of what it then regarded as the relevant underlying principles for monitoring and evaluation and set out its intended approach following the adoption of FP4 (2). 
Sitä päivitettiin vuonna 1996, jolloin komissio tiedotti Euroopan parlamentille ja neuvostolle tuolloin merkittävinä pitämänsä seurannan ja arvioinnin perusperiaatteet ja toi esille neljännen puiteohjelman hyväksymisen jälkeen tavoitteenaan olleen lähestymistavan (2).
This, however, did not constitute a comprensive evaluation strategy as set out above (see paragraphs 38 and 39). 
Tämä ei kuitenkaan muodostanut edellä kuvatun kaltaista kattavaa arviointistrategiaa (ks. kohdat 38 ja 39).
Furthermore, from 1996 to 2006, the Commission did not fundamentally re-examine its approach to evaluation for FP5 and FP6, despite the fact that FPs changed both in scope and orientation (see paragraph 7). 
Lisäksi komissio ei vuosina 1996–2006 käynyt perusteellisesti läpi viidennen ja kuudennen puiteohjelman arviointiin soveltamaansa lähestymistapaa huolimatta siitä, että puiteohjelmat muuttuivat sekä sisällöltään että tavoitteiltaan (ks. kohta 7).
In particular, the ‘research DGs’ have not agreed on a consistent approach to the evaluation of the FPs and its constituent programmes beyond the legislative requirements adopted in 1999 (for FP5), in 2002 (for FP6) and 2006 (for FP7) (3). 
Tutkimusalan pääosastot eivät ole sopineet puiteohjelmien ja niihin sisältyvien ohjelmien arviointiin sovellettavasta yhdenmukaisesta lähestymistavasta vuonna 1999 viidennen puiteohjelman, vuonna 2002 kuudennen puiteohjelman ja vuonna 2006 seitsemännen puiteohjelman osalta hyväksyttyjen oikeudellisten vaatimusten lisäksi (3).
For the current programming period, the absence of such a strategic approach to evaluation in this field is a particular problem in view of the joint implementation of FP7 by several DGs, the ERC and executive agencies, and the mandatory staff rotation on sensitive posts imposed by the Financial Regulation. 
Nykyisen ohjelmakauden kohdalla arviointiin sovellettavan strategisen lähestymistavan puuttuminen on ongelma erityisesti useiden pääosastojen, Euroopan tutkimusneuvoston ja toimeenpanovirastojen yhteisesti toteuttamaa seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoa silmällä pitäen sekä sen kannalta, että varainhoitoasetuksen mukaan erittäin luottamuksellisissa tehtävissä on pakollinen henkilöstön vaihtuvuus.
It also stands in contrast with current practice in the area of external aid (which is the second largest area of direct management by the Commission). 
Tilanne on myös vastoin yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen alan (toiseksi suurin komission suoraan hallinnoima ala) nykyistä käytäntöä.
In this area the competent DGs have, since 2002, agreed on common multiannual evaluation strategies linked to programming periods (see paragraph 52). 
Kyseisellä alalla toimivaltaiset pääosastot ovat vuodesta 2002 alkaen sopineet yhteisistä monivuotisista ohjelmakausiin liittyvistä arviointistrategioista (ks. kohta 52).
This absence of a clearly formulated evaluation strategy also contrasts strongly with the situation in the USA and Canada, where having a strategy is required by the regulatory framework (see Annex III). 
Selkeästi muotoillun arviointistrategian puuttuminen on voimakkaassa ristiriidassa myös Yhdysvalloissa ja Kanadassa vallitsevan tilanteen kanssa; kyseisissä maissa strategian olemassaoloa edellytetään säännöksissä (ks. liite III).
As illustrated below, there are significant differences in the coverage and intensity of evaluation across the FPs. 
Kuten jäljempänä tuodaan esille, arvioinnin kattavuudessa ja intensiteetissä on eroja eri puiteohjelmien välillä.
There were also other weaknesses, such as coordination problems, differences in methodological approaches, timing problems and weaknesses in the communication and follow up of evaluation findings, discussed in later sections of this report. 
Havaittavissa oli myös muita, jäljempänä tässä kertomuksessa käsiteltäviä puutteita: koordinointiongelmat, menettelytapaerot, ajoitusongelmat sekä arviointihavaintoihin perustuvaan tiedottamiseen ja seurantaan liittyvät puutteet.
This reflects the absence of a comprehensive evaluation strategy for the FPs. 
Tilanne kuvastaa kattavan puiteohjelmien arviointistrategian puuttumista.
(1) European Commission, ‘Communication from the Commission to the Council on a Community plan of action relating to the evaluation of Community research and development programmes’, COM(83) 1 final, 19.1.1983. 
(1) Euroopan komissio, ”Communication from the Commission to the Council on a Community plan of action relating to the evaluation of Community research and development programmes”, KOM(83) 1 lopullinen, 19. tammikuuta 1983.
(2) Communication from the Commission to the Council and the European Parliament, ‘Independent external monitoring and evaluation of Community activities in the area of research and technological development’, 22.5.1996 (COM(1996) 220 final). 
(2) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Yhteisön toimien itsenäinen ulkoinen valvonta ja arviointi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, 22.5.1996 (KOM(1996) 220 lopullinen).
(3) Each DG implementing the FPs documents its planned evaluations in annual (and multiannual) evaluation plans. 
(3) Jokainen puiteohjelmia toteuttava pääosasto dokumentoi suunnitellut arviointinsa vuotuisiin (ja monivuotisiin) arviointisuunnitelmiin.
However, these planning documents cannot be said to represent an evaluation strategy as such. 
Kyseisten suunnitteluasiakirjojen ei kuitenkaan voida katsoa muodostavan sellaisenaan arviointistrategiaa.
In future legislative proposals to the Council and the European Parliament, the Commission should set out an explicit intervention logic for the FP as a whole and its constituent parts. 
Tulevissa neuvostolle ja Euroopan parlamentille esitettävissä lainsäädäntöehdotuksissa komission tulisi määrittää selkeä toimintalogiikka sekä puiteohjelmille kokonaisuutena että niihin sisältyville osa-alueille.
35. — — — For FP7, the Commission should: clearly describe the objectives of the FP and its constituent specific programmes (and sub-programmes) and how they should be achieved, clarify the link between the scientific and socio-economic objectives for each specific programme (and sub-programme), and define relevant operational objectives. 
35. — — — Seitsemännen puiteohjelman osalta komission olisi: määritettävä selkeästi puiteohjelman ja siihen sisältyvien erityisohjelmien (ja ala-ohjelmien) tavoitteet ja toteuttamistapa, tarkennettava tieteellisten ja sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden välinen yhteys kunkin erityisohjelman (ja ala-ohjelman) osalta, määritettävä asiaankuuluvat toimintatavoitteet.
36. put in place a limited, but balanced, set of performance indicators to measure the efficiency and effectiveness of programme implementation for each specific programme (and sub-programme). 
36. seurantajärjestelmää varten jokaisen erityisohjelman (ja ala-ohjelman) kohdalla rajallinen, mutta tasapainotettu määrä tulosindikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata ohjelman toteuttamisen tehokkuutta ja vaikuttavuutta.