natgillin/translations-raw huggingface dataset:
39 RECOMMENDATION 3 (a) When selecting e-Government projects, managing authorities should ensure that all significant costs, including maintenance have been sufficiently provided for in the cost-benefit analysis which should underpin the financing decision. (b) The Commission should ensure that managing authorities monitor and evaluate project results and impacts in order to demonstrate the effective use of EU funding and provide important feedback to improve the design of future programmes. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
39 SUOSITUS NRO 3 a) Hallintoviranomaisten olisi sähköistä hallintoa koskevia hankkeita valitessaan varmistettava, että kaikki merkittävät kustannukset – myös ylläpitokustannukset – on otettu riittävästi huomioon kustannus-hyötyanalyysissa, jonka olisi oltava rahoituspäätöksen perustana. b) Komission olisi varmistettava, että hallintoviranomaiset seuraavat ja arvioivat hankkeiden tuloksia ja vaikutuksia, jotta voidaan osoittaa, että EU:n rahoitusta on käytetty vaikuttavasti, ja saada tärkeää palautetta tulevien ohjelmien suunnittelun parantamiseksi. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
40 This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Morten LEVYSOHN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 13 July 2011. 
40 Tilintarkastustuomioistuimen jaosto II on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Morten LEVYSOHNIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 13. heinäkuuta 2011 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
41 EXECUTIVE SUMMARY I. E-Government practices and applications have developed rapidly over the last decade as the understanding of its rapidly changing potential and rapid changes in supporting technologies have been progressively understood by public authorities across Europe. 
41 TIIVISTELMÄ I. Sähköinen hallinto ja sen sovellutukset ovat kehittyneet nopeasti kuluneena vuo-sikymmenenä, kun viranomaiset kaikkialla Euroopassa ovat oivaltaneet niiden tarjoa-mat, nopeasti vaihtuvat mahdollisuudet ja alkaneet ymmärtää niitä tukevassa tek-nologiassa tapahtuvia nopeita muutoksia.
In the years 2000–05, e-Government was mainly about back office automation in transactional services. 
Sähköinen hallinto merkitsi vuosina 2000–2005 lähinnä tapahtumapalvelujen taustatoimintojen automatisointia.
Today it is still about efficiency, administrative burden reduction, and better public services, but the emphasis is shifting towards user-driven public services which enhance transparency, participation and accountability. 
Nykyään se tarkoittaa edelleen tehokkuutta, hallinnollisen rasitteen vähentämistä ja parempia julkisia palveluja, mutta samalla pyritään yhä enemmän saamaan aikaan käyttäjäystävällisiä julkisia palveluja, jotka lisäävät avoimuutta, osallistumista ja vastuullisuutta.
All Member States have now committed to ambitious objectives set out in the e-Government Action Plan 2011–151, namely by 2015,50%ofEUcitizensand80%ofEU enterprises will have used e-Government services, while a number of key cross-border services will be available online, enabling citizens mobility and business to benefit from the internal market. 
Kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa 2011–20151 asetettuihin kunnianhimoisiin tavoitteisiin, joiden mukaan vuoteen 2015 mennessä 50 prosenttia EU:n kansalaisista ja 80 prosenttia EU:n yrityksistä on käyttänyt sähköisen hallinnon palveluja ja verkossa on saatavilla joukko keskeisiä rajatylittäviä palveluja, jotka helpottavat kansalaisten liikkuvuutta ja joiden avulla yritykset saavat enemmän hyötyä sisämarkkinoista.
Solid commitment by Member States to cross-border services has in turn new implications on the way e-Government ERDF projects will be selected in the future. 
Jäsenvaltioiden vankka sitoutuminen rajatylittäviin palveluihin vaikuttaa puolestaan siihen, miten Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tuettavat sähköisen hallinnon hankkeet vastaisuudessa valitaan.
1 Council Conclusions of 27 May 2011 adopting the Communication COM(2010) 743 final ‘The European e-Government Action Plan 2011–15 Harnessing ICT to promote smart, sustainable & innovative Government’. 
1 Neuvoston päätelmät 27. toukokuuta 2011 tiedonannosta ”Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015: tietoja viestintätekniikalla älykkäämpää, kestävämpää ja innovatiivisempaa hallintoa”, KOM(2010) 743 lopullinen.
REPLY OF THE COMMISSION II. 
KOMISSION VASTAUKSET II.
The projects examined by the Court were selected for funding by the managing authorities in the four Member States concerned. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki hankkeet, jotka neljän jäsenvaltion hallintoviranomaiset olivat valinneet rahoitettaviksi.
The 28 projects visited represent 1,9 % of total ERDF allocated to ICT projects overall and 4,2 % of ICT allocations reported in the four Member States concerned. 
Se tutustui 28 hankkeeseen, joiden osuus EAKR:sta tietoja viestintätekniikan hankkeisiin myönnetyistä kaikista varoista oli 1,9 prosenttia ja kyseisissä neljässä jäsenvaltiossa tietoja viestintätekniikalle kohdennetuista varoista 4,2 prosenttia.
Furthermore, the Commission would like to point out that e-Government actions receive financial support from other EU programmes, such as framework programmes for research and development. 
Komissio haluaisi lisäksi korostaa, että sähköisen hallinnon toimia rahoitetaan muistakin EU:n ohjelmista, muun muassa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmista.
The Commission welcomes the Court’s assessment that e-Government projects supported by the ERDF have contributed to the development of electronic public services. 
Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen arvion, jonka mukaan EAKR:sta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet ovat vauhdittaneet sähköisten julkisten palvelujen kehitystä.
The development of e-Government applications followed earlier efforts to use ICT by private enterprises. 
Sähköisen hallinnon sovellutusten kehittämistä edelsivät yksityisten yritysten pyrkimykset käyttää tietoja viestintätekniik-kaa.
Such shortcomings are not unusual when major innovations are being introduced. 
Tällaiset takaiskut ovat yleisiä, kun otetaan käyttöön merkittäviä innovaatioita.
However, looking at the maximisation of benefits from early e-Government projects, there is today a well advanced level of public eServices available in the Member States. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Tarkasteltaessa aiemmista sähköistä hallintoa koskevista hankkeista saadun hyödyn maksimointia havaitaan, että jäsenvaltioissa nykyään tarjolla olevat sähköiset julkiset palvelut ovat erittäin korkeatasoisia. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
42 V. (a) Certain delays or uncertainties in the setting of priorities are not unusual in an area undergoing rapid development. 
42 V. a) Tietty viivästyminen ja epävarmuus ovat yleisiä määritettäessä painopisteitä nopeasti kehittyvällä alalla.
The Commission recognises initial weaknesses at national level to draft coherent and targeted strategies. 
Komissio myöntää jäsenvaltioissa ilmenneet alkuvaiheen heikkoudet johdonmukaisten ja kohdennettujen strategioiden laadinnassa.
This does not mean that all the projects did not address an important need but rather that there were weak mechanisms to prioritise projects and therefore it is difficult to establish that the projects were indeed the most important. 
Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei yksikään hanke olisi täyttänyt merkittävää tarvetta, vaan pikemminkin sitä, että hankkeiden tärkeysjärjestykseen asettamisessa käytetyt mekanismit olivat heikot, minkä vuoksi oli vaikea määrittää hankkeiden todellinen merkitys.
REPLY OF THE COMMISSION Although measurement of project benefits may not have been fully in place at the period of the audited projects, the Commission notes in a more general perspective that under the e-Government Action Plan 2006–10 significant work was done on the effectiveness and efficiency gains achieved from e-Government services. 
KOMISSION VASTAUKSET Vaikka hankkeista saatavan hyödyn mittaamista ei ollut täysin toteutettu tarkastettujen hankkeiden yhteydessä, komissio katsoo yleisemmin, että sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaa 2006–2010 toteutettaessa edistyttiin merkittävästi sähköisen hallinnon palvelujen tehokkuudessa ja vaikuttavuudessa.
For example, public e-Procurement projects were launched in almost all Member States administrations because they had the potential to save billions of euro in the EU’s public sector. 
Esimerkiksi sähköisen hankintamenettelyn hankkeita käynnistettiin lähes kaikkien jäsenvaltioiden hallinnossa, sillä niillä voitiin säästää miljardeja euroja EU:n julkisella sektorilla.
VI. (a) The Commission agrees on the need for comprehensive e-Government strategies and can confirm that now all Member States have more mature strategies in place. 
VI. a) Komissio myöntää kattavien sähköisen hallinnon strategioiden tarpeen ja vahvistaa, että nyt kaikilla jäsenvaltioilla on jo käytössä kehittyneemmät strategiat.
However, such a process takes time and the cost of migrating to e-Government is huge. Priorities are needed and it is reasonable that they were provided by political statements and declarations, which served as early strategies. 
Tällainen prosessi vie kuitenkin aikaa, ja sähköiseen hallintoon siirtymisen kustannukset ovat merkittävät. Painopisteet on määritettävä, ja ne esitettiin ymmärrettävästi poliittisissa lausunnoissa ja julistuksissa, jotka toimivat varhaisstrategioina.
Priorities were based on the knowledge and availability of mature technology of the time. 
Painopisteet perustuivat senaikaisen kehittyneen teknologian tuntemiseen ja saatavuuteen.
Priority setting has improved significantly in the interim. VI. (b) The Commission supports the Court’s recommendation that selection should be on the basis of an assessment of likely project costs and benefits, where quantification is feasible or meaningful. 
VI. b) Komissio kannattaa tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan EAKR:sta tuettavat sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olisi valittava hankkeiden todennäköisiä kustannuksia ja todennäköistä hyötyä koskevan arvioinnin perusteella, jos niiden määrällinen ilmaiseminen on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.
It will continue to encourage Member States to assess projects on the basis of likely costs and benefits. 
Komissio kannustaa edelleen jäsenvaltioita arvioimaan hankkeita todennäköisten kustannusten ja todennäköisen hyödyn perusteella.
Both qualitative and quantitative benefits should be considered (e.g. transparency and accountability is a major achievement of open government projects). 
Tällöin olisi otettava huomioon sekä laadullinen että määrällinen hyöty (esim. avoimen hallinnon hankkeiden tärkein saavutus on avoimuus ja vastuullisuus).
V. (c) The Commission welcomes the Court’s conclusion that most audited projects were technologically sound and developed IT applications providing electronic services to public bodies, businesses and citizens. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
V. c) Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, jonka mukaan valtaosa tarkastetuista hankkeista oli teknisesti moitteettomia ja niissä kehitettiin tietotekniikkasovelluksia sähköisten palvelujen tarjoamiseksi julkisille elimille, yrityksille ja kansalaisille. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
43 VI. (c) The Commission supports this recommendation and will continue to encourage Member States to assess projects not only on the basis of outputs but also on the basis of improvements to processes and organisation. 
43 VI. c) Komissio tukee tätä suositusta ja kannustaa jäsenvaltioita edelleen arvioimaan hankkeita tuotosten lisäksi myös prosesseissa ja organisaatiossa saavutetun edistymisen perusteella.
VI. (d) The Commission supports this recommendation and has worked to capture a large amount of experience and make good practices available, in particular via the ePractice community (http://www. epractice.eu). 
VI. d) Komissio tukee tätä suositusta ja on pyrkinyt hankkimaan laajaa kokemusta ja varmistamaan parhaiden käytänteiden saatavuuden erityisesti e-Practice -verkko-yhteisön avulla (www.epractice.eu).
This community and the portal are resources for good practice exchange, which should help to design sound projects, based on learning from the experience of others across the EU. 
Kyseinen verkkoyhteisö ja portaali toimivat hyvien käytänteiden vaihdon välineinä, jotka helpottavat kannattavien hankkeiden suunnittelua eri puolilla EU:ta saadun kokemuksen perusteella.
The ePractice community includes about 150 000 members with more than 1 500 project cases from 32 countries. 
E-Practice-verk-koyhteisöllä on noin 150 000 jäsentä, ja sen sivuilla esitellään yli 1 500 hanketta 32 maasta.
The quality of individual project management by recipients remains a concern in some cases which is being addressed through capacity-building programmes. 
Rahoituksen vastaanottajien hallinnon laatu yksittäisissä hankkeissa ei aina ole hyvä, ja sitä on pyritty parantamaan valmiuksien kehittämistä koskevilla ohjelmilla.
VI. (e) To monitor and encourage respect of the EIF principles, the Commission has set up an observatory in 2009 to monitor the development of national interoperability frameworks (NIFO). 
VI. e) Seuratakseen ja kannustaakseen eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden noudattamista komissio perusti vuonna 2009 seurantakeskuksen tarkkailemaan kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden kehittämistä.
Many Member States have already developed such frameworks, notably since the availability of the EIF version 1.0 of November 2004. 
Useat jäsenvaltiot ovat jo laatineet tällaiset periaatteet, erityisesti sen jälkeen, kun käytettävissä on ollut eurooppalaisen yhteentoimivuuden versio 1.0 marraskuulta 2004.
Moreover the EU e-Government Action Plan includes actions to ensure that Member States align their national interoperability frameworks to the EIF and European interoperability strategy (EIS) adopted by the Commission in December 2010. 
Lisäksi EU:n sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaan sisältyy toimia, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot mukauttavat kansalliset yhteentoimivuusperiaatteensa eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin ja Euroopan yhteentoimivuusstrategiaan, jonka komissio hyväksyi joulukuussa 2010.
Furthermore, actions have been launched since 2007 within the competitiveness and innovation programme (CIP PSP) specifically to address interoperability between Member States. 
Lisäksi vuodesta 2007 alkaen on kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP PSP) yhteydessä käynnistetty toimia, joissa on keskitytty erityisesti jäsenvaltioiden väliseen yhteentoimivuuteen.
The EIF principles were rather well respected in projects developed after 2005. 
Eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita on noudatettu melko hyvin vuoden 2005 jälkeen kehitetyissä hankkeissa.
REPLY OF THE COMMISSION VI. (f) The Commission agrees that the recommendation to consider all significant cost when assessing investment decisions represents good practice and would support the development of sustainable projects. 
KOMISSION VASTAUKSET VI.f) Komissio kannattaa suositusta, jonka mukaan hyviin käytänteisiin kuuluu kaikkien merkittävien kustannusten huomioon ottaminen investointipäätöksiä arvioitaessa. Suosituksella tuetaan myös kestävien hankkeiden kehittämistä.
In 2002 the Commission produced a guide to cost benefit analysis for Structural Funds managing authorities, which has since been revised in 2008 (http://ec.europa.eu/ regional_policy/sources/docgener/guides/ cost/guide2008_en.pdf). 
Komissio julkaisi vuonna 2002 rakennerahastojen hallintoviranomaisille tarkoitetun kustannus-hyötyanalyysin oppaan. Opasta tarkistettiin vuonna 2008 (http://ec.europa.eu/regional_ policy/sources/docgener/guides/cost/ guide2008_en.pdf).
Under Council Regulation (EC) No 1260/1999 a CBA was a specific requirement in relation to major project defined under Article 25. 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 25 artiklassa määritellyissä suurhankkeissa edellytetään kustannus-hyötyanalyysiä.
VI. (g) In the framework of shared management, Member States and the Commission share responsibilities for monitoring and evaluating assistance from the funds. 
VI. g) Yhteisessä hallinnoinnissa jäsenvaltiot ja komissio vastaavat yhdessä rahastoista annettavan tuen seurannasta ja arvioinnista.
According to Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006, Member States are responsible for monitoring and carrying out ex ante and ongoing evaluations of programmes, while the Commission is responsible for ex post evaluations. 
Heinäkuun 11 päivänä vuonna 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 nojalla jäsenvaltiot ovat vastuussa ohjelmien ennakkoarvioinnista ja ohjelmien aikana tehtävästä arvioinnista ja komissio vastaa jälkiarvioinnista.
In this context, the Commission encourages and supports managing authorities in fulfilling their duties. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Tässä yhteydessä komissio kannustaa hallintoviranomaisia täyttämään tehtävänsä ja tukee niitä tässä työssä. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
44 INTRODUCTION 1. 
44 JOHDANTO 1.
The definition of e-Government has evolved in recent years. 
Sähköisen hallinnon määrittelyssä on edistytty viime vuosina.
While in the early 2000s, e-Government was mainly about back office automation in transactional services, today, it encompasses a wider spectrum of activities and services. 
2000-luvun alussa sähköinen hallinto tarkoitti lähinnä tapahtumapalvelujen taustatoimintojen auto-matisointia, mutta nykyään siihen sisältyy laajempia ja vaihtelevampia toimintoja ja palveluja.
It includes user-driven public services which enhance transparency, participation and accountability, relates also to cross-border services and aims at improving efficiency and effectiveness in public services. 
Se merkitsee käyttäjäystävällisiä julkisia palveluja, joilla lisätään avoimuutta, osallistumista ja vastuullisuutta. Sähköinen hallinto merkitsee myös rajatylittäviä palveluja, ja sillä pyritään parantamaan julkisten palvelujen tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
At EU level the e-Government policy development had three milestones: in 2003 the first communication on the role of e-Government was produced; in 2005 the first EU e-Government Action Plan was adopted for the period 2006–10; in 2010 a new European e-Government Action Plan has been adopted for the period 2011–15. 
EU:ssa sähköisen hallinnon kehittämisessä on ollut kolme virstanpylvästä: vuonna 2003 julkaistiin ensimmäinen tiedonanto sähköisen hallinnon asemasta, vuonna 2005 hyväksyttiin ensimmäinen sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2010 ja vuonna 2010 hyväksyttiin uusi eurooppalainen sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma vuosiksi 2011–2015.
Implementing the Ministerial Declaration on e-Government (Malmö Declaration) adopted unanimously in November 2009 by the Member States, the EU e-Government Action Plan 2011–2015 includes in one of its priorities ‘Efficiency and effectiveness of governments and administrations’ and related actions notably on the reduction of administrative burdens. 
EU:n sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmalla 2011–2015 on pyritty toteuttamaan sähköistä hallintoa koskeva ministerijulistus (Malmön julistus), jonka jäsenvaltiot hyväksyivät yksimielisesti marraskuussa 2009. Toimintasuunnitelmaan sisältyy toimintalinja ”Viranomaisten ja hallintojen tehokkuus ja tuloksellisuus” ja siihen liittyviä toimia, joilla pyritään erityisesti vähentämään hallinnollista rasitetta.
This, however, is only one of the action lines in one of the four priorities. 
Tämä on kuitenkin vain yksi toimintalinja, joka kuuluu yhteen neljästä painopisteestä.
The other three priorities include: user empowerment, internal market and preconditions for developing e-Government. 
Muut kolme painopistettä ovat käyttäjien valtaistaminen, sisämarkkinat ja sähköisen hallinnon edellytykset.
REPLY OF THE COMMISSION 3. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.
In 2004, when the Commission published the European interoperability framework (EIF), Member States could follow the principles included therein, but there was no legal obligation. 
Komissio julkaisi vuonna 2004 eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet, joita jäsenvaltiot ovat voineet noudattaa, mutta lakisääteisesti niitä ei velvoitettu siihen.
In addition, in December 2010, the Commission communication on the EIS (European interoperability strategy) was adopted, including the EIF as an annex. 
Joulukuussa 2010 julkaistiin komission tiedonanto Euroopan yhteentoimivuusstrate-giasta, jonka liitteenä olivat eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.
Many Member States continue to develop national frameworks for improving interoperability and are also encouraged to align their national interoperability frameworks by the current EU e-Government Action Plan 2011–15. 
Monet jäsenvaltiot kehittävät edelleen kansallisia periaatteita parantaakseen yhteentoimivuutta, ja niitä kannustetaan mukauttamaan kansalliset yhteentoimivuusperiaatteensa EU:n nykyiseen sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaan 2011–2015.
The EU developed both the FP6 programme and the e-TEN programme in order to achieve the Lisbon objectives in the field of e-Government, among other fields. 
EU on kehittänyt kuudetta puiteohjelmaa ja e-TEN-ohjelmaa, jotta Lissabonin tavoitteet saavutettaisiin muun muassa sähköisen hallinnon alalla.
For a complete view of developments as of today, the Commission draws attention to the 2010 Digital Agenda for Europe, which provides for nine actions with respect to e-Government, a Ministerial Declaration on e-Government adopted in Malmö in November 2009, and an action plan adopted by the Commission in December 2010 and by the Council on May 2011. 
Täydellisen kuvan saamiseksi tapahtuneesta kehityksestä komissio kiinnittää huomiota vuonna 2010 hyväksyttyyn Euroopan digitaalistrategiaan, joka sisältää yhdeksän sähköistä hallintoa koskevaa toimintoa, Malmössä marraskuussa 2009 julkaistuun sähköistä hallintoa koskevaan ministerijulistukseen ja komission joulukuussa 2010 ja neuvoston toukokuussa 2011 hyväksymään toimintasuunnitelmaan.
Since 2000, the Commission and the Member States have indeed made significant progress in coordinating action and exchanging good practice. 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat vuodesta 2000 alkaen edistyneet merkittävästi toimintojen koordinoinnissa ja hyvien käytänteiden edistämisessä.
Benchmarking reports available on the Commission’s Internet portal show significant progress by all Member States in the adoption of new technologies at government level. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Komission internet-portaalissa on saatavilla ver-tailuanalyysiraportteja, jotka osoittavat kaikkien jäsenvaltioiden hallinnossa tapahtuneen merkittävää edistystä uuden teknologian käyttöönotossa. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
45 Box 1 The Commission worked closely with Member States to see effective implementation of the points of single contact. 
45 Laatikko 1 Komissio on tehnyt tiiviisti yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa keskitettyjen asiointipisteiden toteuttamiseksi.
This implied working both at political level and technical level. 
Tämä on edellyttänyt työtä poliittisella ja teknisellä tasolla.