natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First bullet: In the case of Rural Development, the "enhanced intervention logic" is also the result of a better clarification of the specific objectives of the policy ("focus areas") and the requirement of target setting in respect of those objectives. 
Ensimmäinen luetelmakohta: Maaseudun kehittämisen osalta ”parannettu toimintalogiikka” on myös seurausta toimintapoliittisten erityistavoitteiden täsmentämisestä (”kohdealat”) ja näihin tavoitteisiin liittyvien päämäärien asettamista koskevasta vaatimuksesta.
More flexibility in the way measures can be programmed, in light of their multi-purpose nature, has also enhanced result-orientation of the Rural Development programmes. 
Joustavuuden lisääntyminen siinä, miten toimenpiteitä voidaan ohjelmoida ottaen huomioon niiden monivaikutteisuus, on myös parantanut maaseudun kehittämisohjelmien tulosperusteisuutta.
Common reply to paragraph 20 and 21 The six Union priorities for Rural Development and the respective focus areas reflect the relevant Thematic Objectives of the Common Strategic Framework in light of the EAFRD-specific objectives, based on Treaty-based objectives of the CAP. 
Yhteinen vastaus kohtiin 20 ja 21 Unionin kuusi maaseudun kehittämisen prioriteettia ja niiden vastaavat kohdealat kuvastavat yhteisen strategiakehyksen asiaan kuuluvia temaattisia tavoitteita, joissa otetaan huomioon maaseuturahastoon liittyvät päämäärät, jotka perustuvat yhteisen maatalouspolitiikan perussopimuksen mukaisiin tavoitteisiin.
This is fully in line with the principles (whereas 20) and provisions (article 9) of the Common Provision Regulation. 
Tämä on täysin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen periaatteiden (johdanto-osan 20 kappale) ja säännösten (9 artikla) mukaista.
Accordingly, there is an evident link between the Rural Development priorities and the CPR thematic objectives. 
Vastaavasti maaseudun kehittämisen prioriteettien ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen temaattisten tavoitteiden välillä on yhteys.
The Partnership Agreements and Rural Development Programmes are defined with the necessary level of details. 
Kumppanuussopimukset ja maaseudun kehittämisohjelmat on määritetty riittävän yksityiskohtaisesti.
Overall consistency between Partnership Agreements and Rural Development Programmes is the result of coordinated strategic planning carried out by national/regional authorities in strict collaboration with Commission services and intensive exchanges and coordination efforts at different levels. 
Kumppanuussopimusten ja maaseudun kehittämisohjelmien välinen yleinen yhdenmukaisuus on tulosta koordinoidusta strategisesta suunnittelusta, jota kansalliset/alueelliset viranomaiset ovat tehneet tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden kanssa.
Therefore it cannot be seen as readily ensured. 
Siksi ei voida katsoa, että yhdenmukaisuus oli helposti varmistettavissa.
Second indent: This consistency is the result of in depth negotiations between the Commission and the Member States. 
Toinen luetelmakohta: Tämä yhdenmukaisuus on seurausta komission ja jäsenvaltioiden välisistä perusteellisista neuvotteluista.
The financial and physical contributions of rural development programmes to each (of the relevant) thematic objectives are described in the Partnership Agreements. 
Maaseudun kehittämisohjelmien taloudellisia ja aineellisia vaikutuksia kuhunkin (relevanttiin) temaattiseen tavoitteeseen kuvataan kumppanuussopimuksissa.
Such contributions reflect the cumulative values of the relevant indicators of all focus areas attributed to each TO and therefore can be easily quantified. 
Nämä vaikutukset kuvastavat kuhunkin temaattiseen tavoitteeseen liittyvien kaikkien kohdealojen relevanttien indikaattorien kumulatiivisia arvoja, joten ne ovat helposti kvantifioitavissa.
The rural development measures represent instruments to achieve the objectives of the priorities and focus areas. 
Maaseudun kehittämistoimenpiteet ovat niitä välineitä, joilla prioriteettien ja kohdealojen tavoitteet saavutetaan.
Due to their multi-purpose nature, it is not possible to pre-establish a single direct correspondence between measures and TOs. 
Niiden monivaikutteisuuden vuoksi ei ole mahdollista määrittää ennalta yksittäistä suoraa vastaavuutta toimenpiteiden ja temaattisten tavoitteiden välillä.
However, such correspondence becomes evident once the measures are attributed to the focus areas, i.e. as a result of programming. 
Tämä vastaavuus tulee kuitenkin selväksi heti, kun toimenpiteet liitetään kohdealoihin ohjelmasuunnittelun tuloksena.
Rural Development indicators are quantified for each relevant TO and are available in the Partnership Agreement (see Commission reply to paragraph 23). 
Jokaiselle relevantille temaattiselle tavoitteelle on määritetty maaseudun kehittämiseen liittyviä indikaattoreita, ja ne on esitetty myös kumppanuussopimuksessa (ks. komission vastaus kohtaan 23).
The assessment of the contribution of rural development and other spending instruments of the Union to the Europe 2020 Strategy as a whole is a matter of evaluation. 
Maaseudun kehittämisen ja muiden unionin rahoitusvälineiden vaikutusta koko Eurooppa 2020 -strategiaan on arvioitava.
Box 2 - An example from Measure 4 - Physical investments Second alinea: The measure is correctly programmed over the four priorities to which it is expected to contribute. 
Laatikko 2 – Esimerkki toimenpiteestä 4 – Fyysiset investoinnit Toinen kohta: Toimenpide on kohdistettu asianmukaisesti niihin neljään prioriteettiin, joita sen odotetaan edistävän.
The financial contribution of the measure to the focus areas where it is programmed is known. 
Toimenpiteen nojalla kohdealoille osoitettavat rahoitusmäärät ovat tiedossa.
Establishing financial plans by sub-measure would be extremely complex and burdensome to be managed. 
Rahoitussuunnitelmien laatiminen alatoimenpiteittäin olisi erittäin monimutkaista ja niiden hallinnointi olisi kuormittavaa.
Third alinea: Different types of interventions (and therefore measures) are needed to achieve the policy objectives underpinned by the priorities and Focus Areas. 
Kolmas kohta: Prioriteetteihin ja kohdealoihin perustuvien toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää erityyppisiä tukitoimia (ja toimenpiteitä).
While this is essential in view of ensuring the effectiveness of the policy, it does not result in complex combinations per priorities/focus areas. 
Vaikka tämä on oleellista politiikan vaikuttavuuden varmistamisen kannalta, se ei johda monimutkaisiin yhdistelmiin prioriteetteja/kohdealoja kohti.
The Campania (IT) RDP offers a good example of how the arrangements defined at the level of Partnership Agreement to ensure coordination between ESI Funds have been operationally detailed at programme level in the case of broadband (see reply to the first indent of Box 3). 
Campanian (IT) maaseudun kehittämisohjelma on hyvä esimerkki siitä, miten kumppanuussopimuksen tasolla määritetyt järjestelyt, joilla varmistetaan ERI-rahastojen välinen koordinointi, on kuvattu yksityiskohtaisesti ohjelman tasolla laajakaistasektorilla (ks. vastaus 3
Similar arrangements have been introduced in Ireland. 
Samanlaisia järjestelyjä on otettu käyttöön myös Irlannissa.
There is evidence with regard to the complementarity and synergies of Rural Development Programmes with other ESI Funds, Pillar I support or other public instruments: For example, at the administrative level, several Member States have put in place National coordination structures, and cross participation in the monitoring committees (DK, IE, UK/EN). 
Maaseudun kehittämisohjelmien ja muiden ERI-rahastojen, ensimmäisen pilarin tukitoimien tai muiden julkisten välineiden täydentävyydestä ja synergioista on näyttöä: esimerkiksi hallinnon tasolla useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kansallisia koordinointirakenteita ja mahdollisuuden osallistua muihin seurantakomiteoihin (DK, IE, UK/EN).
The Commission has actively promoted the establishment of synergies and complementarities in the use of the European Structural and Investment Funds; however, implementation choices fall under the responsibility of the Member States. 
Komissio on aktiivisesti edistänyt synergioiden ja täydentävyyksien syntymistä Euroopan rakenne-ja investointirahastojen käytössä, mutta niiden täytäntöönpanoa koskevat valinnat kuuluvat kuitenkin jäsenvaltioiden vastuulle.
Some of them have opted to establish demarcation lines among Funds as a way to avoid possible cases of double funding. 
Jotkin jäsenvaltiot ovat päättäneet luoda rajaamisperusteita rahastojen välille yhtenä keinona välttää mahdolliset kaksinkertaisen rahoituksen tapaukset.
Box 3 – An example of information about complementarity that was either too general or limited to demarcation First alinea: First indent: For Thematic Objective 2, the Partnership Agreement states that, in the rural areas, the EAFRD works together with the ERDF in coordination with the national and/or regional funds to ensure that the necessary infrastructure in relevant areas is in place, in order to reach the objectives of Next Generation Networks (NGN) of Europe 2020. 
Laatikko 3 – Esimerkki täydentävyyttä koskevista tiedoista, jotka olivat liian yleisluontoisia tai koskivat vain määritystä Ensimmäinen kohta: Ensimmäinen luetelmakohta: Temaattisen tavoitteen 2 osalta kumppanuussopimuksessa todetaan, että maaseutualueilla maaseuturahasto ja EAKR toimivat yhdessä kansallisten ja/tai alueellisten rahastojen kanssa koordinoidusti sen varmistamiseksi, että tarvittava infrastruktuuri kyseisillä alueilla on käytössä, jotta saavutetaan seuraavan sukupolven verkon tavoitteet Eurooppa 2020 - strategian mukaisesti.
In particular, in order to guarantee the concentration of resources in the weaker rural territories, small and medium dimension and low population density municipalities are priorities for EAFRD interventions. 
Jotta voidaan taata etenkin se, että resursseja voidaan keskittää epäsuotuisammille maaseutualueille, maaseuturahastosta rahoitettavien toimien prioriteetteja ovat pienet ja keskisuuret sekä harvaan asutut kunnat.
The areas concerned by the investments of ERDF, EAFRD and Development and Cohesion Fund are mapped in the Italian National NGN Plan to ensure complementarity of the different interventions. 
EAKR:n, maaseuturahaston sekä kehitys-ja koheesiorahaston investointien kohdealat on merkitty Italian kansalliseen seuraavan sukupolven verkkoja koskevaan suunnitelmaan.
Point 3 of Chapter 14 of the Rural Development Programme reflects this synergy. 
Maaseudun kehittämisohjelman 14 luvun 3 kohdassa kuvataan tähän liittyviä synergioita.
In Chapter 5.1, a table regrouping the identified needs based on the SWOT analysis and the expected results as identified in the Partnership Agreement and complementarity with other Funds in light of the rural development objectives is provided. 
Ohjelman 5.1 luvussa esitetään taulukko, jossa on ryhmitelty SWOT-analyysin perusteella määritetyt tarpeet uudelleen. Lisäksi taulukossa esitetään kumppanuussopimuksessa määritetyt odotuksenmukaiset tulokset sekä tiedot täydentävyydestä muiden rahastojen kanssa maaseudun kehittämistä koskevien tavoitteiden mukaisesti.
In addition, Point 3 of Chapter 14 of the Rural Development programmes describes the agreed institutional coordination mechanism among ESIF Managing Authorities. 
Maaseudun kehittämisohjelmien 14 luvun 3 kohdassa kuvataan myös ERI-rahastojen hallintoviranomaisten sopima institutionaalinen koordinointimekanismi.
Second indent: In the Commission view, this information is specific enough. 
Toinen luetelmakohta: Komissio katsoo, että nämä tiedot ovat riittävän yksityiskohtaiset.
Third indent: The EAFRD complements the ESF. 
Kolmas luetelmakohta: Maaseuturahasto täydentää ESR:ää.
Specific information and details are provided for example in Chapter 14 (Section 14.1.1, Point 3), Chapter 5.1. of the RDP. 
Tarkempia tietoja ja yksityiskohtia on esimerkiksi maaseudun kehittämisohjelman 14 luvussa (14.1.1 jakson 3 kohta) ja 5.1 luvussa.
Second alinea: Chapter 14 of the Romanian Rural Development Programme is very detailed for what concerns complementarity (both with other operational programmes and with the CAP Pillar 1 support). 
Toinen kohta: Romanian maaseudun kehittämisohjelman 14 luku on hyvin yksityiskohtainen täydentävyyden osalta (sekä muiden toimintaohjelmien että YMP:n ensimmäisen pilarin tukitoimien kanssa).
ECA observation only quotes a small part of the chapter dedicated to complementarity. 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautuksessa lainataan vain pientä osaa luvusta, jossa käsitellään täydentävyyttä.
The Commission’s guidelines only complement the legally binding provisions concerning reporting by the Member States. 
Komission ohjeasiakirjat vain täydentävät jäsenvaltioiden suorittamaa raportointia koskevia oikeudellisesti sitovia säännöksiä.
In rural development programming targets are established for result indicators at the level of focus areas, while input/output indicators are applied at the level measures/sub-measures. 
Maaseudun kehittämisen ohjelmasuunnittelussa määritetään tavoitteet tulosindikaattoreille kohdealojen tasolla, ja toimenpiteiden/alatoimenpiteiden tasolla sovelletaan panos-ja tuotosindikaattoreita.
The Commission considers that the link between needs and measures is demonstrated in the Rural Development Programmes. 
Komissio katsoo, että tarpeiden ja toimenpiteiden välinen yhteys on osoitettu maaseudun kehittämisohjelmissa.
This information is foreseen by the structure of the programmes, and it is provided for in Chapters 4 and 5 of the Rural Development Programmes. 
Nämä tiedot sisältyvät ohjelmien rakenteeseen, ja ne esitetään maaseudun kehittämisohjelmien 4 ja 5 luvussa.
Moreover, under Chapter 8.2, the link with the needs covered is clearly identified in the description of each of the measures. 
Lisäksi 8.2 luvussa yhteys, johon tarpeet liittyvät, on määritetty selvästi kunkin toimenpiteen kuvauksessa. 4
In the programming logic, Chapter 4 (SWOT and Identification of needs) contains an overall description of the current situation of the programming area based on indicators and qualitative information followed by a SWOT analysis. 
Ohjelman suunnittelulogiikan 4 luku (SWOT-analyysi ja tarpeiden määritys) sisältää SWOT-analyysiin perustuviin indikaattoreihin ja laadullisiin tietoihin pohjautuvan yleiskuvauksen ohjelman kohdealan nykyisestä tilanteesta.
Chapter 5 (Description of the strategy) is constructed successively based on Chapter 4. 
Strategiaa kuvaava 5 luku on rakennettu 4 luvun jatkoksi.
As the underlying logic of the current Rural Development 4 programming is per focus areas, those needs and the resulting measures should also be grouped per focus areas. 
Koska nykyiset maaseudun kehittämisohjelmat perustuvat kohdealoihin, myös tarpeet ja tuloksena olevat toimenpiteet on ryhmiteltävä kohdealoittain.
Box 5 – Examples of general needs and/or reformulations of predefined elements First alinea: The strategy part of the Rural Development Programme contains the description of the needs for each focus area. 
Laatikko 5 – Esimerkkejä yleisistä tarpeista ja/tai ennalta määritettyjen osatekijöiden uudelleen muotoilusta Ensimmäinen kohta: Maaseudun kehittämisohjelman strategiaosa sisältää kuvauksen kunkin kohdealan tarpeista.
For instance, IE Rural Development Programme is known for its extensive and detailed biodiversity scheme, enabling to address very specific biodiversity needs at parcel level. 
Esimerkiksi Irlannin maaseudun kehittämisohjelma tunnetaan hyvin sen laajasta ja yksityiskohtaisesta biologiseen monimuotoisuuteen liittyvästä järjestelmästään, jonka avulla voidaan vastata hyvin erityisiin biologiseen monimuotoisuuteen liittyviin tarpeisiin viljelylohkon tasolla.
This level of detail is provided in measure 10 and Annex to the Rural Development Programme, and could not be included in the strategy part of the Rural Development Programme. 
Näin tarkasti tiedot esitetään toimenpiteessä 10 ja maaseudun kehittämisohjelman liitteessä, mutta niitä ei voitu sisällyttää maaseudun kehittämisohjelman strategiaosaan.
Second alinea: For RO Rural Development Programme, the increase of rural jobs is a very clear and defined need. 
Toinen kohta: Romanian maaseudun kehittämisohjelmassa maaseudun työpaikkojen lisääminen on hyvin selkeä ja tarkasti määritetty tarve.
Third alinea: General identification of needs is based on the ex-ante evaluation, experiences gained in the previous programming periods and is closely linked with the analysis done at the level of the PL Partnership Agreement. 
Kolmas kohta: Tarpeiden yleinen määritys perustuu ennakkoarviointiin ja edellisillä ohjelmakausilla karttuneeseen kokemukseen, ja se liittyy tiiviisti Puolan kumppanuussopimuksen tasolla tehtyyn analyysiin.
It needs to be underlined that some important information has also been provided at the level of general description of respective measures and Agri-Environment-Climate packages. 
Lisäksi on korostettava, että joitakin tärkeitä tietoja on annettu myös kyseisten toimenpiteiden yleisessä kuvauksessa ja maatalouden ympäristö-ja ilmastotoimenpiteiden paketeissa.
The description of the needs encompasses several aspects which are detailed and quantified in the SWOT. 
Tarpeiden kuvaus sisältää lukuisia näkökohtia, joita on täsmennetty ja kuvattu kvantitatiivisesti SWOT-analyysissa.
As a matter of example, for the needs ranked first, its description and the SWOT make evident the scale of the problems that are decided to be tackled as a priority within the Rural Development Programme. 
Esimerkiksi tärkeysjärjestyksessä ensimmäiseksi luokitellut tarpeet, niiden kuvaus ja SWOT-analyysi selventävät niiden ongelmien laajuuden, joiden ratkaiseminen on määritetty prioriteetiksi maaseudun kehittämisohjelmassa.
In addition, the prioritisation of the needs may be further provided via the selection criteria. 
Lisäksi tarpeita voidaan priorisoida myös valintakriteerien perusteella.
In the case of the IT/Campania Rural Development Programme, Chapter 5.1 groups the needs thematically (Innovation – Priorities 2 and 3; Environment – Priorities 4 and 5; Solidarity – Priority 6). 
Italian Campanian maaseudun kehittämisohjelman 5.1 luvussa tarpeet on ryhmitelty temaattisesti (innovointi – prioriteetit 2 ja 3; ympäristö – prioriteetit 4 ja 5; yhteisvastuu – prioriteetti 6).
Of the initial 50 needs, 26 were addressed by the Rural Development Programme measures given their relevance to the Europe 2020 objectives and the Italian Partnership Agreement, objectives of the EAFRD, complementarity with other Funds. Some needs derive from regional specificities. 
Yhteensä 50 tarpeesta 26 sai rahoitusta maaseudun kehittämisohjelman toimenpiteistä, koska ne ovat relevantteja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja Italian kumppanuussopimuksen, maaseuturahaston tavoitteiden sekä muiden rahastojen täydentävyyden kannalta.
The absence of quantified descriptions of the needs will not hamper assessment at the evaluation stage, given that evaluations assess the effectiveness and efficiency of Rural Development Programmes against the stated policy objectives and not the needs (see Better Regulation Toolbox). 
Tarpeiden kvantitatiivisten kuvausten puuttuminen ei haittaa arviointia arviointivaiheessa, koska arvioinnin kohteena on maaseudun kehittämisohjelman tehokkuus ja vaikuttavuus ilmoitettuihin poliittisiin tavoitteisiin eikä tarpeisiin nähden (ks. paremman sääntelyn välineistö).
Moreover, the value of an ex-ante quantification of needs (which might change overtime) for evaluation purposes is only relative. 
Lisäksi tarpeiden (jotka voivat muuttua ajan myötä) arvon ennalta määrittäminen arviointia varten on vain suhteellista.
The ex-ante evaluations did show that there was a strong consistency between budgetary allocation and Rural Development Programme objectives. 
Ennakkoarvioinnit osoittivat, että määrärahojen osoittamisen ja maaseudun kehittämisohjelman tavoitteiden keskinäinen johdonmukaisuus oli vahva.
In RO Rural Development Programme, the prioritisation is made through the selection of measures and through the selection criteria applied. 
Romanian maaseudun kehittämisohjelmassa priorisointi tehdään toimenpiteiden valinnan ja sovellettavien valintakriteerien kautta.
Lessons learnt from previous programming periods are explained/embedded in the description of relevant measures. 
Edellisiltä ohjelmakausilta karttuneet kokemukset on selitetty asiaan liittyvien toimenpiteiden kuvauksessa tai sisällytetty siihen.
Together with observations received from ex-ante evaluators they are explicitly referred to in chapter 5.1 of the Rural Development Programmes. 
Niihin sekä ennakkoarvioijilta saatuihin huomautuksiin viitataan maaseudun kehittämisohjelmien 5.1 luvussa.
The outcomes of public hearings and mid-term evaluations were also considered in the measures design. 
Julkisten kuulemisten ja väliarviointien tulokset otettiin niin ikään huomioon toimenpiteiden suunnittelussa.
In the rural development programmes expected results and corresponding target levels are established at the level of objectives (i.e. the focus areas) and not at the level of individual instruments (i.e. the measures). 
Maaseudun kehittämisohjelmissa odotetut tulokset ja niihin liittyvät tavoitetasot määritetään päämäärien (ts. kohdealojen) tasolla eikä yksittäisten välineiden (ts. toimenpiteiden) tasolla.
Indeed, policy objectives can generally be best achieved through a combination of measures. 
Poliittiset tavoitteet voidaan yleensä saavuttaa parhaiten toimenpiteiden yhdistelmällä.
This is why the description of the measures concentrate on the actions planned (i.e. "output"). 
Siksi toimenpiteiden kuvauksessa keskitytään suunniteltuihin toimiin (eli ”tuotokseen”).
The contribution of selected measures to the achievement of the objectives for which they have been selected will be assessed through evaluations. 
Se, miten valitut toimenpiteet ovat vaikuttaneet niiden tavoitteiden saavuttamiseen, joita varten ne on valittu, määritetään arviointien kautta.
Box 6 – Examples of general references to RD objectives First alinea: Improved competitiveness and job creation to be analysed at later stage. 
Laatikko 6 – Esimerkkejä yleisistä viittauksista maaseudun kehittämistavoitteisiin Ensimmäinen kohta: Kilpailukyvyn paranemista ja työpaikkojen luontia analysoidaan myöhemmin.
Targets set at the level of the objectives and focus areas. 
Tavoitteet asetetaan päämäärien ja kohdealojen tasolla.
Quantified targets table of the Rural Development Programme identifies the measures which would feed in reaching the set quantified targets. 
Maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyvässä kvantitatiivisesti kuvattujen tavoitteiden taulukossa määritetään toimenpiteet, jotka edistävät asetettujen ja kvantitatiivisesti kuvattujen tavoitteiden saavuttamista.
Second alinea: Targets are set at the level of objectives and focus areas and not measures. 
Toinen kohta: Tavoitteet asetetaan päämäärien ja kohdealojen eikä toimenpiteiden tasolla.
The overall consistency of budgetary allocations to the measures and focus areas with respect to identified needs and quantified targets were often checked within the ex-ante evaluations. 
Toimenpiteisiin ja kohdealoille osoitettujen määrärahojen johdonmukaisuutta suhteessa määritettyihin tarpeisiin ja kvantitatiivisiin tavoitteisiin tarkistettiin usein ennakkoarviointien aikana.
While the information concerning this assessment was not systematically replicated into the programmes, the synthesis of ex-ante evaluations of 2014-2020 Rural Development Programmes confirms that the consistency of budgetary allocations was assessed in most ex-ante evaluations. 
Vaikka näitä arviointeja koskevia tietoja ei siirretty järjestelmällisesti ohjelmiin, kauden 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmien ennakkoarviointien yhteenveto osoittaa, että määrärahojen osoittamisen johdonmukaisuutta arvioitiin useimmissa ennakkoarvioinneissa.
Relevant recommendations by the ex-ante evaluators were considered during the programming phase. 
Ennakkoarviointien tekijöiden esittämät relevantit suositukset otettiin huomioon ohjelman suunnitteluvaiheessa.