63. the commission has set up six executive agencies and has permanently enriched the analysis carried out with previous experiences. it has always focused on quantitative aspects, since these were the aspects the european parliament and member states have insisted on the most. however, qualitative aspects were also looked at as the cBas have gradually become more comprehensive. the commission believes that the cBas have now improved as far as relevant and measurable costs are concerned. the cost–benefit analyses have informed the interinstitutional decision-making process, as foreseen in council Regulation (ec) no 58/2003, article 3), and brought added value in order to form an opinion about different alternatives. recommendation 1 the commission continuously adjusts its overall approach to externalisation and its needs assessments. possible future extensions of the existing executive agencies' lifespan or tasks will provide the commission with an opportunity to assess these improvements in detail. special Report no 13/2009 — Delegating implementing tasks to executive agencies: a successful option? 
60. kuten edellä 59 kohdassa todetaan, komissio valvoo virastojen toimintaa erilaisten muodollisten mekanismien avulla, kuten velvoittamalla ne laatimaan neuvoston asetuksen (eY) n:o 58/2003 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia sekä pitämällä päivittäin yhteyttä virastoihin. pääteLmät ja suosituKset 61.-62. toimeenpanovirastot ovat seuraus komission ulkoistamispolitiikasta, ja niiden perustamiseen päädyttiin lähinnä seuraavista kahdesta syystä: yhteistyön päättyminen komissiota joidenkin yhteisön ohjelmien hallinnoinnissa avustaneiden teknisen avun toimistojen kanssa; ja komission tarve keskittyä omiin institutionaalisiin tehtäviinsä, kuten päätöksentekoon ja strategiseen johtamiseen. Yhteisön ohjelmien jatkuvasti laajetessa ja euroopan parlamentin (budjettivaliokun-nan) ehdotuksesta komissio esitti uutta lainsäädäntökehystä tiettyjen hallinnoin-titehtäviensä siirtämiseksi toimeenpanovirastoille. kOmissiOn vastaukset toimeenpanovirastojen perustamista pidettiin edellytyksenä yhteisön ohjelmien hallinnoimiselle entistä tehokkaammin, koska virastoista aiheutuu komissioon verrattuna vähemmän kustannuksia, ja toimivammin, koska niillä saavutetaan mittakaavaetuja pitkälle viedyn erikoistumisen ansiosta tai ryhmittämällä samankaltaiset ohjelmat tai toimet yhden viraston toteutettaviksi. 63. komissio on tähän mennessä perustanut kuusi toimeenpanovirastoa ja jatkuvasti täydentänyt aiemmista kokemuksista laatimiaan analyyseja. komissio on aina pyrkinyt keskittymään kvantitatiivisiin näkökohtiin, sillä juuri niitä euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot ovat eniten korostaneet. myös kvalitatiivisia näkökohtia on kuitenkin tarkasteltu, koska kustannus-vaikuttavuustutkimuksista on vähitellen tullut yhä kattavampia. komissio katsoo, että kustannusvaikuttavuustutkimukset ovat nyt parantuneet, siltä osin kuin on kyse olennaisista ja mitattavissa olevista kustannuksista. toimielinten välinen päätöksentekoprosessi on perustunut osaltaan kustannusvaikuttavuustutkimuksiin, kuten neuvoston asetuksen n:o 58/2003 3 artiklassa edellytetään, ja ne ovat tuoneet siihen lisäarvoa, jonka pohjalta on voitu muodostaa käsitys eri vaihtoehdoista. suositus 1 komissio mukauttaa jatkuvasti yleistä lähestymistapaansa ulkoistamiseen ja tarvearviointiin. nykyisten toimeenpanovirastojen toimikauden mahdollinen pidentäminen tai tehtävien mahdollinen laajentaminen tulevaisuudessa tarjoaa komissiolle tilaisuuden arvioida yksityiskohtaisesti näitä parannuksia. erityiskertomus nro 13/2009 — Onko toteuttamistehtävien siirto toimeenpanovirastoille järkevä vaihtoehto?