natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The mechanisms applied to make and record corrective action are complex. 
Korjaavien toimenpiteiden soveltamis-ja kirjausmekanismit ovat monimutkaisia.
We seek to take account of these measures in the results of our audits when they are made prior to payment or before our examination. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrkii ottamaan tarkastustuloksissaan huomioon korjaavat toimenpiteet, jotka on tehty ennen maksun suorittamista tai ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta.
We check the application of the corrections (for example, recoveries from beneficiaries and corrections at project level) and adjust the quantification of error whenever this is appropriate. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa korjausten soveltamisen (esimerkiksi varojen takaisinperintä edunsaajilta ja korjaukset hanketasolla) ja mukauttaa tarvittaessa virheiden kvantifiointia.
While we take note of corrections made after notification of our audits, we do not assume that a corrective action stimulated by our work is representative of the population as a whole. 
Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon korjaukset, jotka on tehty tilintarkastustuomioistuimen ilmoitettua tulevasta tarkastuksestaan, mutta se ei oleta, että ilmoitetun tarkastuksen vuoksi tehty korjaava toimenpide on edustava koko perusjoukkoon nähden.
In 2015, if such corrective measures had not been applied to the payments audited by us, our overall estimated level of error would have been 4.3 % rather than 3.8 %. 
Jos tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin maksuihin ei olisi kohdistettu korjaavia toimenpiteitä, arvioitu vuoden 2015 kokonaisvirhetaso olisi ollut 4,3 prosenttia 3,8 prosentin sijaan.
However, we also found that for some transactions affected by error, if the Commission, authorities in the Member States or independent auditors had made use of all information available to them, they could have prevented, or detected and corrected the errors before the related errors were made. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi lisäksi, että joissakin tapauksissa tapahtumien sisältämät virheet olisi voitu estää tai havaita ja korjata, jos komissio, jäsenvaltioiden viranomaiset tai riippumattomat tarkastajat olisivat hyödyntäneet kaikkia saatavillaan olevia tietoja.
Based on transactions within our samples, this had the potential to reduce estimated levels of error both for shared management spending and for spending directly managed by the Commission. 
Tilintarkastustuomioistuimen otoksiin sisältyvien tapahtumien perusteella voidaan todeta, että näin olisi ollut mahdollista alentaa arvioituja virhetasoja sekä yhteisesti hallinnoitujen menojen tapauksessa että komission suoraan hallinnoimien menojen tapauksessa.
For example, using all information available might have reduced the level of error by a total of 3.2 percentage points for spending under rural development, environment, climate action and fisheries (5.3 %), 3.0 percentage points for expenditure under ‘Economic, social and territorial cohesion’ (5.2 %); and by 0.9 percentage points for spending under agriculture — EAGF (2.2 %). 
Esimerkkinä voidaan todeta, että hyödyntämällä kaikkia saatavilla olevia tietoja virhetasoa olisi kenties voitu alentaa 3,2 prosenttiyksikköä maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen alalla (5,3 prosenttia), 3,0 prosenttiyksikköä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alalla (5,2 prosenttia) ja 0,9 prosenttiyksikköä maataloustukirahaston maatalousmenojen alalla (2,2 prosenttia).
For the European Development Funds (EDFs), mostly directly managed by the Commission, the estimated level of error (3.8 %) might have been reduced by 1.7 percentage points. 
Komission suureksi osaksi suoraan hallinnoimien Euroopan kehitysrahastojen (EKR) menojen kohdalla arvioitua virhetasoa (3,8 prosenttia) olisi kenties voitu alentaa 1,7 prosenttiyksikköä.
Overall results 21 Scope for further improvement in the Commission’s assessment of risk and impact of corrective actions Each Commission directorate-general produces an annual activity report. 
Kokonaistulokset 21 Komission on edelleen parannettava riskienarviointia ja korjaavien toimenpiteiden vaikutusten arviointia Kukin komission pääosasto laatii vuotuisen toimintakertomuksen.
They provide an account of the achievement of the key policy objectives (discussed below) and a management report of the director-general to the Commissioners. 
Pääosastot antavat selvityksen keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamisesta (aihetta käsitellään jäljempänä), ja pääjohtajat esittävät hallintokertomuksen komission jäsenille.
In 2015 the Commission simplified the structure of the annual activity reports and gave directors-general more flexibility on how to report. 
Vuonna 2015 komissio yksinkertaisti vuotuisten toimintakertomusten rakennetta ja antoi pääjohtajille enemmän liikkumavaraa raportointitavan valinnassa.
Our analysis of the Commission’s estimate of the level of error (‘amount at risk’) has indicated that further steps have been taken to improve its quantification of amounts at risk and corrective capacity. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission virhetasoarvion (”riskinalainen määrä”) ja totesi analyysin perusteella, että komissio on edelleen parantanut riskinalaisten määrien kvantifiointitapaansa ja oikaisukapasiteettiaan.
However, there is still scope for improvement in the Commission’s assessment of both these issues. 
Komissiossa on kuitenkin edelleen aiheellista parantaa kummankin osatekijän arviointia.
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 of the 2015 annual report on the EU budget. 
Tiedot keskeisistä havainnoista esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2015 vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa.
The full text of our annual report can be found on our website (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AR2015.aspx). 
Koko vuosikertomus on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://www.eca.europa.eu/fi/Pages/AR2015.aspx).
Overall results 22 Amounts to be paid in the current and future years are at a high level The budget for payments in 2015 was the second highest ever. 
Kokonaistulokset 22 Kuluvana vuonna tai tulevina vuosina maksettavat määrät pysyvät suurina Vuoden 2015 maksubudjetti oli tähän mennessä toiseksi suurin.
Moreover, for the third successive year, the final level of payments (€145.2 billion) was higher than the level set in the original budget (€141.3 billion). 
Lisäksi maksujen lopullinen määrä (145,2 miljardia euroa) oli kolmantena vuonna peräkkäin suurempi kuin alkuperäisen talousarvion määrä (141,3 miljardia euroa).
This was realised through eight amending budgets during the year. 
Lopulliseen määrään päädyttiin hyväksymällä vuoden aikana kahdeksan lisätalousarviota.
More than three-quarters of operational spending went to schemes operating under the rules of the previous MFF. 
Yli kolme neljäsosaa toimintamenoista koski järjestelmiä, jotka toimivat edellisen monivuotisen rahoituskehyksen sääntöjen mukaisesti.
These include subsidies to farmers for 2014, reimbursement of claims for cohesion projects for the period 2007-2013 operational programmes, and payments for research projects under the Seventh Framework Programme which began in 2007. 
Tämä käsittää mm. viljelijöille vuonna 2014 myönnetyt tuet, kauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin sisältyvien koheesioalan hankkeiden osalta ilmoitettujen kulujen korvaukset ja vuonna 2007 alkaneen seitsemännen puiteohjelman tutkimushankkeisiin liittyvät maksut.
The EU budget has two components: commitments (representing amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
EU:n talousarviossa on kaksi osa-aluetta: sitoumukset (kuluvana vuonna tai tulevina vuosina maksettavat määrät) ja maksut (kuluvan vuoden maksut).
Payments can only be made against a valid commitment. 
Maksuja voidaan suorittaa vain, jos niitä varten on voimassa oleva sitoumus.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frameworks agreed by the Parliament and Council. 
Sitoumusten ja maksujen vuotuiset enimmäismäärät asetetaan parlamentin ja neuvoston sopimissa monivuotisissa rahoituskehyksissä.
The level of commitments in 2015 was higher than in any previous year and just within the overall limit (97.7 % of the amount available). 
Sitoumusten määrä oli vuonna 2015 edellistä vuotta korkeampi ja juuri ja juuri kokonaismäärän rajoissa (97,7 prosenttia käytettävissä olevasta määrästä).
We recommend that the Commission takes measures to reduce the outstanding commitments, including a quicker decommitment procedure; faster closure of the 2007-2013 programmes; wider use of net correction in spending on cohesion; reducing cash held by fiduciaries; and the compilation of payment plans and forecasts in those areas where outstanding commitments and other obligations are significant. 
Komission tulisi muun muassa nopeuttaa sitoumusten vapauttamismenettelyä, päättää nopeammin vuosien 2007– 2013 ohjelmat, soveltaa nettomääräisiä oikaisuja laajemmin koheesioalan menoihin, vähentää ulkopuolisten tahojen hallussa olevia käteisvaroja sekä laatia maksusuunnitelmia ja ennusteita niillä aloilla, joilla maksattamattomien sitoumusten ja muiden velvoitteiden määrä on merkittävä.
Backlogs in the use of 2007-2013 European Structural and Investment Funds (ESIFs) are significant. 
Kauden 2007–2013 Euroopan rakenne-ja investointirahastojen (ERI-rahastot) varojen käytössä ilmeni merkittäviä viipeitä.
By the end of 2015, 10 % of the total €446.2 billion allocated to all approved operational programmes was still outstanding. 
Kaikkien hyväksyttyjen toimenpideohjelmien 446,2 miljardin euron kokonaismäärästä oli vuoden 2015 lopussa vielä käyttämättä 10 prosenttia.
We observe that five Member States (Czech Republic, Spain, Italy, Poland and Romania) account for more than half of the unused commitments of ESIFs that have not led to payment. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yli puolet käyttämättä jääneistä ERI-rahastojen sitoumuksista, jotka eivät olleet johtaneet maksuun, koski viittä jäsenvaltiota (Tšekin tasavalta, Espanja, Italia, Puola ja Romania).
These backlogs may pose a significant challenge to some Member States. 
Nämä viipeet saattavat muodostaa huomattavan haasteen joillekin jäsenvaltioille.
In order to use all the funds available for this period, authorities need to submit valid claims equalling the total of all outstanding commitments together with the required national co-financing and the amount of pre-financing already provided from the budget. 
Käyttääkseen kaikki tällä kaudella saatavilla olevat varat viranomaisten on toimitettava asianmukaiset maksatuspyynnöt, jotka vastaavat kaikkien maksattamatta olevien sitoumusten, vaaditun kansallisen osarahoituksen ja talousarviosta jo maksettujen ennakkomaksujen yhteismäärää.
In some Member States the unclaimed EU contribution, together with required co-financing, exceeds 15 % of the total general government expenditure. 
Joissakin jäsenvaltioissa pyytämättä jäänyt EU:n rahoitusosuus ja vaadittu osarahoitus ylittää yleiset julkiset kokonaismenot 15 prosentilla.
We recommend that the Commission considers, in its budgetary and financial management, the capacity constraints in certain Member States, in order to ensure that funds are used effectively. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ottaa talousarvio-ja varainhallinnossaan huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden valmiuksien rajoitteet, jotta varmistetaan, että varat käytetään vaikuttavalla tavalla.
As we reported in previous years, the Commission does not prepare and annually update a cash flow forecast spanning a 7to 10-year horizon, covering key elements such as budgetary ceilings, payment needs, capacity constraints and potential cancellation of commitments. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin on aikaisempina vuosina raportoinut, komissio ei valmistele tai vuosittain päivitä 7–10 vuodeksi laadittua kassavirtaennustetta, jossa käsiteltäisiin mm. talousarvion enimmäismääriä, maksutarpeita, valmiuksien rajoitteita ja mahdollista maksusitoumusten peruuntumista.
Such a forecast would enable stakeholders to anticipate future payment requirements and budgetary priorities. 
Tällainen ennuste tarjoaisi sidosryhmille mahdollisuuden ennakoida tulevia maksuvaatimuksia ja talousarvion painopisteitä.
Overall results 23 Increasing use of financial instruments poses higher risks Several financial mechanisms supporting EU policies are not directly financed by the EU budget or recorded in the EU balance sheet. 
Kokonaistulokset 23 Rahoitusvälineiden käytön lisääntyminen merkitsee suurempia riskejä Useita Euroopan unionin toimintapolitiikkoja tukevia rahoitusmekanismeja ei rahoiteta suoraan EU:n talousarviosta eikä kirjata EU:n taseeseen.
These include the European Financial Stability Facility, the European Stability Mechanism, the Single Resolution Mechanism and the European Investment Bank and the linked European Investment Fund. 
Näitä ovat Euroopan rahoitusvakausväline, Euroopan vakausmekanismi, yhteinen kriisinratkaisumekanismi sekä Euroopan investointipankki ja sen yhteydessä Euroopan investointirahasto.
For some of these, we are not the auditors. 
Osa näistä mekanismeista ei kuulu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteisiin.
The increasing use of such financial instruments, poses higher risks for accountability and the coordination of EU policies and operations. 
EU:n toimintapolitiikkoja ja toimia koskevaan tilivelvollisuuteen ja koordinointiin kohdistuvat riskit ovat suurempia, jos kyseisiä rahoitusvälineitä käytetään enemmän.
Other mechanisms are partially recorded in the EU balance sheet such as the blending facilities and the European Fund for Strategic Investments (EFSI). 
EU:n taseeseen on kirjattu osittain tiettyjä muita mekanismeja, kuten rahoituslähteiden yhdistämisjärjestelyt ja Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto).
One mechanism that we audit separately is the European Development Funds (see our observations on pages 49 to 51). 
Tilintarkastustuomioistuin kohdistaa erillisen tarkastuksen Euroopan kehitysrahastoihin (ks. tilintarkastustuomioistuimen havainnot sivuilla 49–51).
Furthermore, we have noticed an increasing use of financial instruments under indirect management for the 2014-2020 period. 
Lisäksi havaittiin, että välillisesti hallinnoituja rahoitusvälineitä on vielä enemmän kaudella 2014–2020.
These instruments are principally composed of loans, equity instruments, guarantees and risk sharing instruments. 
Rahoitusvälineitä ovat lähinnä lainat, oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet, vakuudet ja riskinjakovälineet.
The European Investment Bank (EIB) Group managed almost all of the financial instruments under indirect management. 
Euroopan investointipankkiryhmä (EIP-ryhmä) hallinnoi lähes kaikkia välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvia rahoitusvälineitä.
Increasing amounts are held in these instruments. Under shared management, unused amounts of financial instruments remain relatively high, 80 % of which were concentrated in five Member States (of which Italy constituted 45 % of the total). 
Yhteisen hallinnoinnin alalla rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet määrät ovat edelleen suhteellisen suuria. Niistä 80 prosenttia on keskittynyt viiteen jäsenvaltioon (joista Italian osuus on 45 prosenttia kokonaismäärästä).
The launch of EFSI has affected the delay in the launch of the Connecting Europe Facility. 
ESIR-rahaston käynnistäminen viivytti Verkkojen Eurooppa -välineen käynnistämistä.
EFSI will also impact the use made of some other financial instruments. 
ESIR-rahastolla on vaikutusta myös joidenkin muiden rahoitusvälineiden käyttöön.
We recommend that the Commission assesses these factors. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio arvioi näitä tekijöitä.
Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of the 2015 annual report on the EU budget. 
Tiedot talousarvio-ja varainhallintoa koskevista keskeisistä havainnoista esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2015 vuosikertomuksen toisessa luvussa.
Overall results 24 Focus on performance to be increased EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and effectiveness. 
Kokonaistulokset 24 Tuloksellisuuteen on keskityttävä enemmän EU:n varojen käytön olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteiden – taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus – mukaisesti.
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). 
Hyvä tuloksellisuus käsittää panokset (taloudelliset, inhimilliset, aineelliset ja organisatoriset tai sääntelyyn liittyvät resurssit, joita tarvitaan ohjelman täytäntöönpanoon), tuotokset (ohjelman suoritteet), tulokset (ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin) sekä vaikutukset (asianomaisessa yhteisössä tapahtuneet pitkän aikavälin muutokset, jotka on ainakin osittain saatu aikaan EU:n toiminnalla).
We regularly assess these attributes through our performance audits. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi näitä osatekijöitä säännöllisesti tuloksellisuuden tarkastuksissaan.
We also include a chapter in our annual report assessing different systems put in place by the Commission to ensure that EU funds are spent well, and not just in line with the relevant legislation. 
Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen on myös sisällytetty luku, jossa arvioidaan erilaisia komission perustamia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on varmistaa paitsi sovellettavan lainsäädännön noudattaminen myös se, että EU:n varat on käytetty hyvin.
This chapter also considers how well the recommendations of the ECA are followed up, and looks at some key messages of our performance audits during the year in question. 
Lisäksi luvussa arvioidaan, miten hyvin tilintarkastustuomioistuimen suosituksia on noudatettu, ja paneudutaan keskeisiin viesteihin, jotka ovat peräisin tietyistä asianomaisen vuoden aikana toimitetuista tuloksellisuuden tarkastuksista.
For this annual report, the chapter takes a special look at the performance management systems for Horizon 2020, building on last year’s review of Europe 2020. 
Tässä vuosikertomuksen luvussa arvioidaan erityisesti Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuuden hallintajärjestelmiä viime vuonna toteutetun Eurooppa 2020 -strategian arvioinnin pohjalta.
Horizon 2020 has a budget of around €75 billion for the 2014-2020 period. 
Horisontti 2020 -ohjelman budjetti ohjelmakaudelle 2014–2020 on noin 75 miljardia euroa.
It supports the Europe 2020 strategy and the EU objective of creating a European Research Area. 
Ohjelmalla tuetaan Eurooppa 2020-strategiaa ja Euroopan tutkimusalueen perustamiseen tähtäävää EU:n tavoitetta.
It brings together for the first time previously separate spending programmes for research and innovation. 
Ohjelma yhdistää ensimmäistä kertaa aiemmin erilliset tutkimusta ja innovointia koskevat meno-ohjelmat.
Funding is mainly provided in form of grants, although access to other forms of finance, such as financial instruments, is also available. 
Rahoitusta myönnetään pääasiassa avustusten muodossa. Saatavilla tosin on myös muuntyyppistä rahoitusta, esimerkiksi eri rahoitusvälineiden muodossa.
Difficulty in tracking Horizon 2020 contribution to Europe 2020 Horizon 2020 is an ambitious, wide-ranging programme. 
Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategiaan on vaikea selvittää Horisontti 2020 on kunnianhimoinen, laaja-alainen ohjelma.
Its general objective is based on three priorities: excellent science, industrial leadership, and societal challenges. 
Sen yleistavoite perustuu kolmelle painopistealueelle: huipputason tiede, teollisuuden johtoasema ja yhteiskunnalliset haasteet.
There are high-level links between Europe 2020 and Horizon 2020. 
Eurooppa 2020 -strategian ja Horisontti 2020 -ohjelman välillä on yhteyksiä yleisellä tasolla.
Two of the three main indicators for Horizon 2020 also measure progress against Europe 2020. 
Horisontti 2020 -ohjelman kolmesta pääasiallisesta indikaattorista kaksi myös mittaa edistystä Eurooppa 2020 -strategiaan nähden.
These indicators, however, are of limited use in tracking the contribution of Horizon 2020 to Europe 2020. 
Näistä indikaattoreista on kuitenkin vain vähän hyötyä pyrittäessä selvittämään Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategiaan.
Two sets of overlapping, but different, political priorities for Horizon 2020 The European Commission has adopted 10 political priorities for 2014-2019. 
Horisontti 2020 -ohjelmassa on kaksi toisistaan poikkeavaa toimintapoliittisten painopisteiden kokonaisuutta, jotka kuitenkin limittyvät toisiinsa Euroopan komissio on hyväksynyt kymmenen toimintapoliittista painopistettä kaudelle 2014–2019.
These priorities are not exactly the same as the Europe 2020 priorities. 
Painopisteet eivät ole täysin samat kuin Eurooppa 2020-strategian painopisteet.
This is not a problem, since it is normal that strategic priorities change as circumstances alter, and that the priorities of the Commission would not be exactly the same as the EU as a whole. 
Tämä ei ole ongelma, koska on tavallista, että strategiset painopisteet muuttuvat olosuhteiden vaihtuessa eivätkä komission painopisteet ole täysin samat kuin koko EU:n painopisteet.
However, as noted by the Commission’s internal audit service and now also by the ECA, the Commission has not so far mapped out the relationship between the two sets of priorities, and these links should now be clarified — the Commission accepts our recommendation on this point. 
Komission sisäisen tarkastuksen osasto – ja nyt myös tilintarkastustuomioistuin – on kuitenkin tuonut esille, että komissio ei ole toistaiseksi määrittänyt näiden kahden painopistekokonaisuuden välistä suhdetta. Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen asiasta esittämän suosituksen, jonka mukaan näistä yhteyksistä olisi nyt saatava selvyys.
Overall results 25 Partial complementarity between national and European research programmes A key success factor for Horizon 2020 is effective synergy and complementarity between national and European research and innovation programmes. 
Kokonaistulokset 25 Kansallisten ja EU:n tutkimusohjelmien välinen osittainen täydentävyys Yksi Horisontti 2020 -ohjelman onnistumiseen vaikuttava keskeinen tekijä on kansallisten ja EU:n tutkimus-ja innovointiohjelmien toimiva synergia ja täydentävyys.
The supreme audit institutions of Bulgaria and Portugal have found that while there were areas of complementarity in their countries, there were also some limitations at national level. 
Bulgarian ja Portugalin ylimmät tarkastuselimet ovat havainneet, että siitä huolimatta, että näissä maissa esiintyi osittaista täydentävyyttä, kansallisella tasolla oli havaittavissa myös tiettyjä rajoitteita.
The mechanics of Horizon 2020 do not consistently drive a focus on performance The legal framework of Horizon 2020 introduces several important elements for performance management, such as objectives and key performance indicators. 
Horisontti 2020 -ohjelman toimintarakenteessa ei painoteta tuloksellisuutta johdonmukaisesti Horisontti 2020 -ohjelman säädöskehys sisältää useita tärkeitä tuloksellisuuden hallintaan liittyviä osatekijöitä, kuten tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit.
Overall, the objectives and indicators which have been agreed do represent a real improvement on the previous framework programmes. 
Sovitut tavoitteet ja indikaattorit ovat yleisesti ottaen todellakin parantuneet edellisistä puiteohjelmista.