natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II. The audit covered the monitoring and evaluation arrangements in place since 1995 for the last three programming periods (FP4, FP5, FP6) and also gives an outlook for FP7 (2007-2013). 
II Tarkastus kattoi käytössä olevat seuranta-ja arviointijärjestelyt vuodesta 1995 alkaen – kolmen viimeisimmän ohjelmakauden ajalta (neljäs, viides ja kuudes puiteohjelma) – ja sen yhteydessä luotiin katsaus myös seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013).
The audit was carried out with the EFTA Board of Auditors and the assistance of external experts. 
Tarkastus toimitettiin yhteistyössä EFTAn tarkastajien kanssa, ja siihen osallistui myös ulkopuolisia asiantuntijoita.
The audit addressed the question of whether the Commission’s approach to assessing the results of the FPs was adequate. 
III Tarkastuksessa tutkittiin, oliko komission lähestymistapa puiteohjelmien tulosten arviointiin riittävän kattava.
In this context, the Court checked whether the Commission met the legal requirements for evaluation and ascertained whether its system for evaluation and monitoring met stakeholder expectations. 
Tätä silmällä pitäen tilintarkastustuomioistuin tarkasti, täyttikö komissio arvioinnille asetetut oikeudelliset vaatimukset, ja tutki, vastasiko komission arviointi-ja seurantajärjestelmä osallistujien odotuksia.
In particular, the Court asked whether: (i) there was an underlying intervention logic to the FPs and their constituent programmes that could provide a sound basis for evaluation and monitoring; (ii) the Commission had defined an evaluation strategy for the FPs; (iii) theorganisationalstructureoftheCommission’sevaluationsystemfortheFPsensuredthatevaluationwas properly coordinated, adequately resourced and perceived by stakeholders as being sufficiently independent; (iv) methodologies used for evaluation were satisfactory; and (v) evaluation and monitoring activities provided information and analysis which could be used to improve ongoing programmes and prepare future FPs. IV. 
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi erityisesti seuraaviin kysymyksiin: i) onko puiteohjelmien ja niihin sisältyvien ohjelmien taustalla toimintalogiikka, joka luo vakaan perustan arvioinnille ja seurannalle; ii) onko komissio määrittänyt puiteohjelmiin sovellettavan arviointistrategian; iii) onko puiteohjelmiin sovellettava komission arviointijärjestelmä organisaatiorakenteeltaan sellainen, että arvioinnin asianmukainen koordinointi ja riittävät resurssit kyetään varmistamaan ja että osallistujat pitävät arviointia riittävän riippumattomana; iv) ovatko arviointiin käytetyt menetelmät tyydyttäviä; v) saadaanko arviointi-ja seurantatoimien avulla tietoa ja analyysejä, jotka ovat hyödynnettävissä käynnissä olevien ohjelmien parantamiseen ja tulevien puiteohjelmien valmisteluun.
The Court’s findings and conclusions were as follows: (i) the lack of an explicit intervention logic and the presence of poorly defined programme objectives and weak performance measurement undermined effective monitoring and evaluation; (ii) the absence of a comprehensive evaluation strategy, agreed among the ‘research DGs’ implementing the FPs, resulted in inconsistent approaches between the different Commission services. 
IV Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot ja päätelmät: i) Selkeän toimintalogiikan puuttuminen ja heikosti määritetyt ohjelmatavoitteet sekä puutteellinen tulosten mittaaminen heikensivät mahdollisuuksia tehokkaaseen seurantaan ja arviointiin. ii) Puiteohjelmiin sovellettavan kattavan, puiteohjelmia toteuttavien tutkimusalan pääosastojen hyväksymän arviointistrategian puuttuminen johti epäyhtenäisiin lähestymistapoihin komission yksiköiden välillä; tätä kuvastaa etenkin se, että huomattavia osia puiteohjelmista arvioitiin liian vähän. iii) Puiteohjelmien arviointi oli hajautettu, puiteohjelmia toteuttavien pääosastojen nykyiset koordinointimekanismit tehottomia, eikä komission keskusyksiköillä ollut valvontavastuuta.
In general terms, however, the ‘research DGs’ have complied with the Commission’s formal requirements on evaluation. 
Tutkimusalan pääosastot ovat kuitenkin yleisesti ottaen noudattaneet komission virallisia arviointivaatimuksia.
The use of panels composed of high-level external experts appointed by the Commission for major evaluation exercises was well suited to the Community context. 
Komission laajoihin arviointeihin nimittämistä korkean tason ulkoisista asiantuntijoista koostuvien työryhmien käyttö soveltui hyvin yhteisön toimintaympäristöön.
However, these temporary panels were not involved early enough in the process to influence evidence collection and had only limited possibilities to follow up relevant issues over time. 
Tilapäiset arviointiryhmät eivät kuitenkaan olleet mukana prosessissa riittävän varhaisessa vaiheessa voidakseen vaikuttaa todentavan aineiston keräämiseen, minkä lisäksi niillä oli vain rajalliset mahdollisuudet seurata merkittäviin kysymyksiin liittyvää kehitystä ajan kuluessa.
By using only an overall FP panel (in addition to a panel for one specific programme), insufficient attention was given to specific issues related to the different scientific areas within the FPs; (iv) inadequatemethodologicalguidancewasprovided,evaluatorsfounddifficultiesingatheringrelevantdata and there were no evaluation studies that addressed the longer-term outcomes and impacts of the FPs, as opposed to short-term issues of programme implementation; and (v) as a result of the above, and because the timing of evaluations was often premature for addressing the most relevant issues, the Commission’s evaluation system for the FPs was of limited usefulness to policy-makers, stakeholders or even the Commission itself. 
Käytössä oli ainoastaan yleinen puiteohjelmista vastaava arviointiryhmä (sekä yhtä erityisohjelmaa varten perustettu ryhmä), joten puiteohjelmien kattamiin eri tieteenaloihin liittyviin erityiskysymyk-siin ei kiinnitetty riittävästi huomiota. iv) Menetelmiä koskevaa ohjausta ei annettu riittävästi, arvioijilla oli vaikeuksia olennaisten tietojen keräämisessä eikä ollut olemassa arviointikertomuksia, joissa käsiteltäisiin puiteohjelmien tuloksia ja vaikutuksia pidemmällä aikavälillä ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien lyhyen aikavälin kysymysten sijasta. v) Edellä esitetyn tuloksena sekä siksi, että arvioinnit suoritettiin usein liian varhaisessa vaiheessa oleellisim-pien kysymysten käsittelyn kannalta, puiteohjelmia koskevasta komission arviointijärjestelmästä ei ollut juurikaan hyötyä politiikkojen laatijoille, osallistujille tai edes komissiolle itselleen.
Ultimately, little is known about the achievement of programme objectives and the results of the FPs. 
Puiteohjelmien tavoitteiden saavuttamisesta ja tuloksista tiedetään loppujen lopuksi hyvin vähän.
V. The Court recommends that: (i) intervention logic should be rendered explicit in future legislation. 
V Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: i) Toimintalogiikka olisi tuotava tulevaisuudessa selkeästi esille lainsäädännössä.
Underlying assumptions should be explained, the link between scientific and socio-economic objectives clarified and appropriate performance indicators developed; 30.1.2008 
Taustalla vaikuttavat oletukset on selvitettävä, tieteellisten ja sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden välinen yhteys täsmennettävä ja asianmukaisia tulosindikaattoreita kehitettävä. 30.1.2008
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/3 (ii) a comprehensive evaluation strategy should be developed by (and agreed among) the DGs implementing the FPs. 
30.1.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 26/3 ii) Puiteohjelmia toteuttavien pääosastojen olisi kehitettävä (ja hyväksyttävä) kattava arviointistrategia.
These panels should be set up sufficiently early in order to provide effective assistance to the Commission, and continue to do so throughout the programming period and thereafter; (iv) thedatarequirementsforevaluationandmonitoringshouldbeanalysedproperlyandmoreextensiveuse should be made of other existing sources of data. 
Työryhmät olisi perustettava riittävän varhaisessa vaiheessa, jotta ne voivat tukea komissiota tehokkaasti ja jatkaa tuen antamista koko ohjelmakauden ajan ja sen jälkeenkin. iv) Arviointia ja seurantaa koskevat tietotarpeet olisi analysoitava perusteellisesti ja käytettävä laaja-alaisemmin muita olemassa olevia tietolähteitä.
The Commission should also rationalise the reporting requirements for participants. 
Komission olisi myös järkeistettävä osallistujiin sovellettavia raportointivaatimuksia.
Finally, it should draw up a comprehensive evaluation manual for the FPs and develop a broader range of evaluation methodologies and techniques to be used for evaluations in this field; and (v) the Commission should establish the type and scope of evaluation that can be reasonably expected for the dates specified in the FP7 legislation and clarify how evaluations can be used to adapt programmes (learning programmes) and what contribution they can make to policy decisions. 
Lisäksi komission olisi laadittava kattava puiteohjelmiin sovellettava arviointikäsikirja ja kehitettävä alaa varten laajempi joukko arviointimenetelmiä ja -tekniikoita. v) Komission olisi määritettävä, minkätyyppistä ja -laajuista arviointia voidaan perustellusti odottaa seitsemättä puiteohjelmaa koskevassa lainsäädännössä määritettyihin ajankohtiin mennessä, sekä selvitettävä, miten arviointeja voidaan hyödyntää ohjelmien mukauttamisessa (”oppimisohjelmat”) ja missä määrin ne voivat vaikuttaa poliittisiin päätöksiin.
INTRODUCTION The role of the European Union in supporting RTD activities 1. 
JOHDANTO Euroopan unioni tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tukijana 1.
Research and technological development (RTD) (1) is the main driver of scientific and technological progress and innovation and, as such, is an important contributor to improvements in living standards. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen (TTK) (1) muodostavat tieteellisen ja teknologisen edistyksen sekä innovaatioiden pääasiallisen perustan ja vaikuttavat siten merkittävästi elintason parantumiseen.
Public intervention in RTD is generally justified as a corrective to so-called ‘market failures’, with public support reducing uncertainty, providing investment where research is a public good or where there are significant externalities. 
Julkinen tukitoimenpide on TTK-alalla yleensä perusteltu toimenpiteenä, joka korjaa ns. markkinoiden toimintapuutteita. Julkisen tuen avulla vähennetään epävarmuutta ja järjestetään investointeja aloille, joilla tutkimuksesta on julkista hyötyä tai joilla ilmenee huomattavia ulkoisia vaikutuksia.
Article 163 of the EC Treaty establishes the Communities’ role in supporting RTD, stipulating that ‘the Community shall have the objective of strengthening the scientific and technological bases of Community industry and encouraging it to become (1) According to the OECD, research and development can be defined as ‘... creative work undertaken on a systematic basis in order to increase the stock of knowledge, including knowledge of man, culture and society, and the use of this stock of knowledge to devise new applications’ (see OECD, Frascati Manual — Proposed standard practice for surveys on research and experimental development, Paris, 2002, p. 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 163 artiklan mukaan ”yhteisön tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä suosia yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena ...”. Perustamissopimuksen 164–173 artiklassa määritetään (1) OECD:n mukaan tutkimus ja kehittäminen voidaan määritellä luo-vaksi työksi, jota toteutetaan järjestelmällisesti ihmisiä, kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevan tietomäärän lisäämiseksi, sekä kyseisen tietomäärän hyödyntämiseksi uusien sovellusten suunnitteluun (ks.
Articles 164-173 determine the activities to be carried out in this respect and the scope and implementation of the multi-annual RTD framework programmes (FPs). 
Yhteisön toimintaympäristössä käytetään lyhennettä TTK, joka kattaa teknologian, tutkimuksen ja kehittämisen. tältä osin toteutettavat toimet sekä monivuotisten TTK-puiteohjelmien sovellusala ja täytäntöönpano.
The Commission is responsible for putting forward proposals for the FPs, whereas the FP decisions and the rules for participation and dissemination are adopted by co-decision of the European Parliament and the Council. 
Komissio vastaa puiteohjelmia koskevien ehdotusten esittämisestä, kun taas niitä koskevat päätökset sekä osallistumista ja levittämistä koskevat säännöt perustuvat Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteispäätösmenettelyyn.
The latter adopts the specific programmes alone. 
Neuvosto hyväksyy erityisohjelmat itsenäisesti.
The FPs are implemented jointly by six Directorates-General (DGs), the so-called ‘research DGs’ (2). 
Puiteohjelmien täytäntöönpanosta vastaa yhteisesti kuusi ”tutkimusalan pääosastoa” (2).
Within the wide range of policies implemented in the European Union to strengthen innovation and competitiveness, the FPs are the most important financial instrument contributing to the Lisbon strategy (3) and the Barcelona objective (4) at the Community level. 
Euroopan unioni toteuttaa lukuisia innovaatioita ja kilpailukykyä tukevia politiikkoja. Puiteohjelmat ovat yhteisön tasolla Lissabonin strategian (3) ja Barcelonan tavoitteiden (4) kannalta tärkein rahoitusväline.
(2) DG Research is the main Directorate-General managing and coordinating the FPs. 
(2) Tutkimuksen pääosasto on päävastuussa puiteohjelmien hallinnoinnista ja koordinoinnista.
Five other DGs also managing (parts of) specific programmes, the most important of which is DG Information Society and Media (the others being DG Energy and Transport, DG Enterprise and Industry, DG Fisheries and the Commission’s Joint Research Centre). 
Viisi muuta niin ikään erityisohjelmia (osittain) hallinnoivaa pääosastoa ovat: tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosasto (tärkein), energian ja liikenteen pääosasto, yritys-ja teollisuustoiminnan pääosasto, kalastuksen pääosasto sekä komission yhteinen tutkimuskeskus.
(3) In 2000, the Lisbon European Council set the goal of making the EU the most dynamic, competitive, sustainable knowledge-based economy by 2010, enjoying full employment and strengthened economic and social cohesion. 
(3) Vuonna 2000 Lissabonin Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteen tehdä Euroopasta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin kestävä tietoon perustuva talous, jossa vallitsee täystyöllisyys ja tiiviimpi taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.
(4) In 2002, the European Council agreed that overall spending on RTD and innovation in the European Union should be increased with the aim of approaching 3 % of GDP by 2010. 
(4) Vuonna2002Eurooppa-neuvostosopi,ettäTTK-toimiinjainnovoin-tiin liittyvien Euroopan unionin menojen kokonaismäärää on lisättävä siten, että niiden osuus BKT:sta on kolme prosenttia vuoteen 2010 mennessä.
It further clarified that two-thirds of this new investment should come from the private sector (see European Commission, ‘Investing in research: an action plan for Europe’; Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2003) 226 final, p. 
Eurooppa-neuvosto myös tarkensi, että kaksi kolmasosaa tästä uudesta investoinnista tulisi saada yksityiseltä sektorilta (ks. Euroopan komissio, ”Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle”; komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, KOM(2003) 226 lopullinen, s.
C 26/4 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 1 Average annual Community financial participation — FP4 to FP7 (EC) Source: Legislative decisions for FP4 to FP7, see Annex II. 
C 26/4 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.1.2008 Kaavio 1 Yhteisön keskimääräinen vuotuinen rahoitusosuus – neljännestä puiteohjelmasta seitsemänteen (EY) Lähde: Säädökset neljännestä puiteohjelmasta seitsemänteen, ks. liite II.
Through the FPs, the Community provides funding to researchers within the European Union, associated countries and international organisations. 
Yhteisö rahoittaa puiteohjelmien avulla Euroopan unionin alueella, assosioituneissa maissa sekä kansainvälisissä organisaatioissa toimivia tutkijoita.
Their budgets have increased significantly over the years, reaching 7 217 million euro per year under FP7 as against 2 761 million euro under FP4 (see Figure 1). 
Puiteohjelmien määrärahat ovat vuosien kuluessa kasvaneet huomattavasti; vuotuinen kokonaismäärä on seitsemännen puiteohjelman yhteydessä 7 217 miljoonaa euroa, kun se neljännen puiteohjelman yhteydessä oli 2 761 miljoonaa euroa (ks. kaavio 1).
In terms of budgetary appropriations, they represent the largest area of direct centralised management within the Commission (1). 
Puiteohjelmat muodostavat suurimman osuuden suoran keskitetyn hallinnoinnin piiriin kuuluvista komission talousarviomäärärahoista (1).
The FPs differ from many national programmes in that they cover both basic and applied research with the participation of industry and public research organisations (2). 
Puiteohjelmat eroavat monista kansallisista ohjelmista siltä osin, että ne kattavat sekä perustutkimuksen että soveltavan tutkimuksen, joihin osallistuu myös teollisuustahoja ja julkisia tutkimuslaitoksia (2).
They are made up of specific programmes (and sub-programmes) dealing with broad scientific fields. 
Puiteohjelmat koostuvat erityisohjelmista (ja alaohjelmista), jotka koskevat laajoja tieteellisiä aloja.
These programmes typically consist of a number of domains that concentrate on more specific scientific areas. These domains are then implemented through projects (called indirect actions) following calls for proposals. 
Ohjelmat kattavat yleensä useita aloja, jotka puolestaan keskittyvät tiettyihin tieteellisiin erityisaloihin, joilla toteutetaan hankkeita (”välil-lisiä toimenpiteitä”) ehdotuspyyntöjen perusteella.
In this way, hundreds of individual projects are funded per domain. 
Menettelyn avulla rahoitetaan aloittain satoja yksittäisiä hankkeita.
(1) In the case of direct management, the Commission performs the operations required to carry out its budget implementation activities without any involvement by the Member States or third countries in which the recipients of the expenditure reside. 
(1) Suoran hallinnoinnin tapauksessa komissio suorittaa talousarvion toteuttamiseen liittyvät toimintonsa ilman jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden (joissa menojen vastaanottajat ovat) osallistumista.
(2) As of 2006, more than 22 000 public and private legal entities had participated in FP6 alone, generally within multi-partner consortia. 
(2) Vuodesta 2006 alkaen jo pelkästään kuudenteen puiteohjelmaan on osallistunut yli 22 000 julkista ja yksityistä oikeushenkilöä; kyseessä ovat yleensä useiden toimintakumppaneiden muodostamat konsortiot.
The overall share of the FPs in total public RTD funding within the European Union and its Member States ranges between 4 % and 5 %. 
Puiteohjelmien kokonaisosuus julkisen TTK-rahoituksen kokonaismäärästä Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa vaihtelee neljän ja viiden prosentin välillä.
Nevertheless, its impact on which kind of research activities are carried out within Europe is significantly larger. 
Ohjelmilla on kuitenkin paljon laajempi vaikutus Euroopassa harjoitettavan tutkimustoiminnan määrittämiseen.
This is because Community grants generally provide only part of the total funding for a project. 
Tämä johtuu siitä, että yhteisön avustukset kattavat yleensä ainoastaan osan hankkeen kokonaisrahoituksesta.
In addition, when applying for funding, researchers need to demonstrate that their projects address the objectives specified in the calls for proposals. 
Lisäksi tutkijoiden on rahoitusta hakiessaan osoitettava, että heidän hankkeensa kohdentuvat ehdotuspyynnössä yksilöityihin tavoitteisiin.
In recent years significant changes have been made to the FPs, due to: — new political challenges (the Lisbon strategy and Barcelona objectives, the establishment of a ‘European Research Area’ (ERA) and the increasing use of the open method of coordination (3) in research and innovation policy), — the changing orientation of FPs, from simply solving technical problems under FP4 and addressing specific social problems under FP5, to encouraging the co-operation of research organisations within the ERA and contributing to the establishment of a knowledge-based economy and society under FP6 and FP7, (3) This is a method of cooperation based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation. 
Puiteohjelmiin on viime vuosina tehty huomattavia muutoksia, joiden taustalla vaikuttavat seuraavat tekijät: — uudet poliittiset haasteet (Lissabonin strategia ja Barcelonan tavoitteet, eurooppalaisen tutkimusalueen perustaminen ja avoimen koordinointimenetelmän (3) lisääntyvä käyttö tutkimus-ja innovaatiopolitiikan alalla), — puiteohjelmien painopisteen muuttaminen pelkästä teknisten ongelmien ratkaisemisesta (neljäs puiteohjelma) ja erityisten sosiaalisten ongelmien käsittelystä (viides puiteohjelma) tutkimusorganisaatioiden yhteistyön tukemiseen eurooppalaisen tutkimusalueen sisällä ja osaamistalouden ja -yhteiskunnan perustamisen tukemiseen (kuudes ja seitsemäs puiteohjelma), (3) Kyseessä on koordinointimenetelmä, joka perustuu valtioiden välisen vapaaehtoisen yhteistyön periaatteeseen.
It rests in particular on mutual learning, benchmarking and the sharing of best practice. 
Toimintaperiaatteina ovat erityisesti molemminpuolinen oppiminen, vertailu ja parhaiden käytäntöjen jakaminen.
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/5 — longer programming periods (previously 4 years, now 7 years for FP7 in line with the 2007-2013 Financial Perspectives), — more Member States and participating countries, — increased funding, in particular under the current Financial Perspectives, — the setting up of the European Research Council (ERC) and the delegation of programme management activities to executive agencies starting under FP7, and — the increasing use of large-scale funding instruments (e.g. Networks of Excellence, Integrated Projects, Article 169 projects, Joint Technology Initiatives). 
30.1.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 26/5 — ohjelmakausien pidentyminen (aiemmin neljä vuotta, nyt seitsemännen puiteohjelman yhteydessä seitsemän vuotta kauden 2007–2013 rahoitusnäkymien mukaisesti), — jäsenvaltioiden ja osallistujamaiden lukumäärän kasvu, — rahoituksen lisääntyminen erityisesti nykyisten rahoitusnäkymien yhteydessä, — Euroopan tutkimusneuvoston perustaminen ja ohjelmien hallinnointitoimintojen siirtäminen toimeenpanovirastoille seitsemännestä puiteohjelmasta alkaen, — laaja-alaisten rahoitusvälineiden lisääntyvä käyttö (esimerkiksi huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet, 169 artiklaan perustuvat hankkeet ja yhteiset teknologia-aloitteet).
Evaluation and monitoring of FPs 8. 
Puiteohjelmien arviointi ja seuranta 8.
The Commission has responsibility for programme implementation and the assessment of programme results (1). 
Komissio vastaa ohjelmien täytäntöönpanosta ja niiden tulosten arvioinnista (1).
Within the Commission, evaluation is decentralised to the DGs, with the central services (in particular DG Budget and the Secretariat-General) providing support and coordination. 
Arviointi on hajautettu komissiossa pääosastoille, ja keskusyksiköt (etenkin budjettipääosasto ja pääsihteeristö) vastaavat tuesta sekä koordinoinnista.
This report employs the Commission’s own definitions of ‘evaluation’ as a ‘judgement of interventions according to their results, impacts and needs they aim to satisfy’ (2), and ‘monitor-ing’ as providing information on the implementation of ongoing programmes and projects to address management needs (3). 
Tässä kertomuksessa käytetään komission omia määritelmiä, joiden mukaan ”arvioinnissa” toimenpiteitä evaluoidaan tulosten, vaikutusten ja täytettävänä olleiden tarpeiden osalta (2) ja ”seurannan” avulla saadaan tietoa käynnissä olevien ohjelmien ja hankkeiden toteutuksesta hallinnointiin liittyviä tarpeita varten (3).