natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58 institut d’économie industrielle, Economic analysis of the effects of the expiry of the EU milk quota system, march 2008. oecd, food, agriculture and fisheries directorate and trade directorate, An analysis of dairy policy reform and trade liberalisation. 
58 institut d’économie industrielle, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE, maaliskuu 2008. OeCd, direction de l’alimentation, de l’agriculture et des pêcheries ja direction des échanges, An analysis of dairy policy reform and trade liberalisation.
Trade and economic effects of milk quota systems. com/agr/td/wp(2004)19/final, http://www.oecd.org/ dataoecd/1/37/34456378.pdf. s. langley, a. somwaru and m.a. normile, usda, Trade liberalization in international dairy markets. 
Trade and economic effects of milk quota systems. COm/aGr/td/Wp(2004)19/ Final, http://ww.oecd.org/ dataoecd/1/37/34456378.pdf. langley, s., somwaru, a. ja normile, m.a., usda, Trade liberalization in international dairy markets.
Estimated impacts, economic research report no 16, february 2006. consortium inra-university of wageningen, Study on the impact of future options for the milk quota system and the common market organisation for milk and milk products, june 2002. inra-esr, ‘quelle politique laitière pour l’europe ? sortir du régime des quotas laitiers ? paramètres à considérer et illustration dans le cas français’, Journée lait du département Économie et sociologie rurales de l’Institut National de la Recherche Agronomique (INRA), paris, 8 october 2001. 
Estimated impacts, Economic report research number 16, helmikuu 2006. Consortium inra-université de Wageningen, Study on the impact of future options for the Milk Quota system and the common market organisation for milk and milk products (tutkimus maidon kiintiöjärjestelmän sekä maito-ja maitotuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tulevaisuuden vaihtoehtojen vaikutuksesta), kesäkuu 2002. inra-esr, ”Quelle politique laitière pour l’Europe?
59 in the european union, an increase of 1 % in the production of milk will bring about a fall in the producer price of between 3 and 4 % (see institut d’économie industrielle, Economic analysis of the effects of the expiry of the EU milk quota system, p. 47. 
59 euroopan unionissa maidontuotannon kasvu yhdellä prosentilla merkitsee tuottajahinnan laskua 3–4 prosentin verran (ks. institut d’économie industrielle, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l’UE, s. 47).
60 the european milk sector is particularly complex and its development will depend on a multitude of parameters, the combined effect of which is difficult to anticipate. even at the mega-trend level the models could prove wrong, as witnessed by the fact that prices did not evolve as forecast after the 2003 reform. 
60 eu:n maitoala on erityisen moniulotteinen, ja sen kehitys riippuu lukuisista muuttujista, joiden yhteisvaikutuksia on vaikea ennakoida. eri mallit voivat osoittautua virheellisiksi jopa suurten linjojen ennustamisessa, kuten voitiin havaita siitä, että hinnat eivät kehittyneet odotetulla tavalla vuoden 2003 uudistuksen jälkeen.
41 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
41 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
mArket equilibrium: instAbility on the mArkets cAn rAPidly leAd to the re-emerGence of surPluses 52. according to the commission, on agricultural markets ‘prices are expected to show greater fluctuations than observed over recent decades [...] as a result, any significant changes to supply or demand could quickly result in higher price volatility. an improved capacity to adjust production through an increased market orientation combined with adequate safety nets is instrumental in facilitating farmers' response to more volatile market condi-tions’61. 
MarKKinoiden tasapaino: epävaKaus voi nopeasti johtaa uusiin yLijääMiin 52. komission mukaan maatalousmarkkinoilla ”hintojen odotetaan (...) heilahtelevan viime vuosikymmeniä enemmän (..).tarjon-nan tai kysynnän mahdolliset merkittävät vaihtelut voivat tämän seurauksena nopeasti johtaa suurempiin hintaheilahteluihin. (...) jotta viljelijöiden olisi helpompi vastata aiempaa epävakaampiin markkinaolosuhteisiin, tuotannon mukauttamiseen olisi ehdottomasti oltava paremmat valmiudet. tämä tapahtuisi kasvattamalla markkinasuuntautuneisuutta, mihin yhdistettäisiin riittävät tur-vaverkot61”. 53.
53. within the framework of the health check, the council decided, on a proposal by the commission, to retain public intervention on the market as a ‘safety net’ of intervention purchases of butter and skimmed milk powder. the ceilings for these purchases at fixed prices are 30 000 tonnes for butter and 109 000 tonnes for skimmed milk powder. the commission may make additional purchases above these limits by invitation to tender. when the ceilings have been reached, the commission alone will decide on the volumes for intervention buying and at what price, depending on developments on the markets. 
Ymp:n terveystarkastuksen yhteydessä neuvosto päätti komission ehdotuksesta, että julkinen interventio säilytetään ”turvaverk-kona”, joka koostuu voin ja rasvattoman maitojauheen interven-tio-ostoista. voita voidaan ostaa vahvistettuun hintaan enintään 30 000 tonnia ja rasvatonta maitojauhetta 109 000 tonnia. komissio voi ylittää enimmäismäärät ostamalla tuotteita lisäksi tarjouskilpailujen kautta. kun enimmäismäärät on saavutettu, komissio yksin päättää markkinatilanteen kehittymisen perusteella, kuinka suuria interventio-ostot ovat ja mihin hintaan ne tehdään.
54. as the eu produces approximately 2 million tonnes of butter and 900 000 tons of skimmed milk powder, surplus production of only 1,5 % (butter) and 12,11 % (milk powder) will be enough for the intervention ceiling to be reached. in other words, the two ceilings equal the purchase of approximately 1,8 million tonnes of milk equivalent, of the 148 million tonnes produced in europe, i.e. 1 %62. given the very narrow margin, there is a risk that the safety net will only be of limited use, out of all proportion to the scale of the risks and surpluses to which the eu might be exposed in a major crisis. at the end of 2008, in the context of the financial and economic crisis, the instability of the markets led to the re-emergence of surpluses of butter and milk powder. although intervention stores remained empty in 2007 and 2008, they contained 36 700 tonnes of butter and 67 500 tonnes of milk powder by the end of the first quarter of 2009. in three months therefore, the commission’s purchases had exceeded the intervention ceiling for butter and reached 60 % of the ceiling for milk powder. 
54. eu tuottaa noin kaksi miljoonaa tonnia voita ja 900 000 tonnia rasvatonta maitojauhetta, joten 1,5 prosentin (voi) tai 12,11 prosentin (maitojauhe) ylituotanto riittää intervention enimmäismäärän saavuttamiseen. toisin sanoen kumpikin enimmäismäärä saavutetaan maitona ilmaistuna noin 1,8 miljoonan tonnin ostoilla euroopassa tuotetuista 148 miljoonasta tonnista (määrä vastaa yhtä prosenttia)62. koska turvaverkko perustuu näin vähäisiin määriin, siitä saatava hyöty saattaa osoittautua oletettua pienemmäksi, eikä se välttämättä vastaa niitä huomattavia ylijäämiä, joista eu:n voi joutua huolehtimaan merkittävässä kriisitilanteessa. vuoden 2008 lopulla markkinoiden epävakaus johti rahoitus-ja talouskriisin vallitessa siihen, että voita ja maitojauhetta oli jälleen tarjolla yli tarpeen. interventiovarastot olivat olleet tyhjinä vuosina 2007 ja 2008, mutta vuoden 2009 ensimmäisen neljänneksen lopussa niissä oli 36 700 tonnia voita ja 67 500 tonnia maitojauhetta. komissio joutui siis ostamaan kolmessa kuukaudessa niin paljon voita, että intervention enimmäismäärä ylittyi, ja niin paljon maitojauhetta, että intervention enimmäismäärä saavutettiin yli 60-prosenttisesti.
61 communication from the commission to the european parliament, the council, the european economic and social committee and the committee of the regions, ‘food prices in europe’, com (2008) 821 final, 9.12.2008. 
61 komission tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle, euroopan talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: elintarvikkeiden hinnat euroopassa. kOm(2008) 821 lopullinen, 9.12.2008.
62 coefficients of equivalence: 1 kg for 20,5 litres (butter) and 1 kg for 11 litres (skimmed milk powder). 
62 vastaavuuskertoimet: 1 kg voita vastaa 20,5:tä litraa maitoa ja 1 kg rasvatonta maitojauhetta vastaa 11:tä litraa maitoa.
42 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
42 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
restructurinG milk Production: risk of considerAble reduction of Production in less-fAvoured AreAs And of GeoGrAPhicAl concentrAtion of Production 55. the commission estimates that restructuring will continue in the sector. it puts the annual rate of loss of farms for the 2003–13 period at between 2,8 % and 3,7 %63. 
Maidontuotannon raKenneuudistus: tuotanto saattaa huoMattavasti LasKea Muita heiKoMMassa aseMassa oLeviLLa aLueiLLa ja KesKittyä MaantieteeLLisesti entisestään 55. komissio arvioi, että maitoalan rakenneuudistus jatkuu ja että maatiloista häviää vuosittain 2,8–3,7 prosenttia vuosina 2003– 201363.
56. the disappearance at a steady pace of agricultural holdings, and dairy farms in particular, presents a socio-economic challenge for less-favoured areas, particularly in mountainous regions where producers have limited opportunities for restructuring and con-version64. 
56. maatilojen, varsinkin maitotilojen, määrän nopea väheneminen muodostaa sosioekonomisen haasteen muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. näitä ovat muun muassa vuoristoalueet, joilla tuottajien mahdollisuudet niin rakenneuudistukseen kuin tuotantosuunnan muuttamiseen ovat rajalliset64.
57. in addition, the milk quota system was originally organised on a national basis, inter alia, to avoid a gradual shift of production to those areas with the most favourable conditions for dairy farming. 
57. lisäksi maitokiintiöjärjestelmä oli laadittu kansallisin perustein, mikä johtui muun muassa siitä, että haluttiin välttää tuotannon asteittainen siirtyminen suotuisimmille alueille. maidontuotanto oli kuitenkin jo vuonna 2005 pääosin (noin 50-prosenttisesti) keskittynyt 11 prosentille eu:n pinta-alasta65.
However, in 2005, most european milk production, i.e. approximately 50 %, was already concentrated on 11 % of the eu’s territory65. the environmental risk is obvious: one expected effect of deregulation and the fall in prices is that production will be intensified in high-yield areas where pressure on the environment is already considerable, while in less productive regions numerous farmers will have to abandon dairy farming, in particular in mountainous areas66. 
Ympäristölle tällä on suuri merkitys: on odotettavissa, että sääntelyn purkaminen ja hintojen lasku johtavat aiempaa intensiivisempään tuotantoon tuottoisilla alueilla, joilla ympäristöön kohdistuu jo ennestään suuria paineita. samaan aikaan monet tuottajat joutuvat luopumaan maidontuotannosta alueilla, joilla tuottavuus on pienin. näin tapahtuu etenkin vuoristoalueilla66.
58. in 2001 the commission implicitly acknowledged the socio-economic and environmental risks associated with the restructuring of the sector, the greatest of which concerned the maintenance of production in ‘the less-favoured regions of the community, especially in mountain areas, where production costs are higher and dairy farming is often the only agricultural activity available’. the commission also felt that ‘concentrating milk production could well give rise to major environmental problems’ and furthermore ‘would lead to a standardisation of products and, therefore, to lower quality’67. 
58. komissio myönsi implisiittisesti vuonna 2001, että maitoalan rakenneuudistuksella on sosioekonomisia ja ympäristövaikutuksia. nämä koskevat etenkin tuotannon säilymistä ”yhteisön epäsuotuisilla alueilla, ennen kaikkea vuoristoalueilla, joilla tuotantokustannukset ovat korkeammat ja maidon tuotanto usein ainoa mahdollinen maataloustoiminnan muoto”. komissio oli lisäksi sitä mieltä, että ”maidon tuotannon keskittäminen saattaisi aiheuttaa vakavia ympäristöongelmia”. tämä voisi johtaa muun muassa siihen, että keskittäminen ”yhdenmukaistaisi tuotteet ja näin ollen heikentäisi niiden laatua”67.
63 european commission, Development in the structure of the agricultural sector, tv d(2007) of 27 march 2007. 
63 euroopan komissio, Development in the structure of the agricultural sector, tv d(2007), 27. maaliskuuta 2007.
64 chatellier v. and delattre f., Les soutiens directs et le découplage dans les exploitations agricoles de montagne. economie rurale n°288/juillet-août 2005. 
64 Chatellier, v. ja delattre, F., Les soutiens directs et le découplage dans les exploitations agricoles de montagne, Économie rurale nro 288/ heinäkuu-elokuu 2005.
65 european commission, Agricultural development in the EU — Statistical and economic data — 2008 report, december 2008. 
65 euroopan komissio, Développement rural dans l’Union européenne - Informations statistiques et économiques - Rapport 2008, joulukuu 2008.
66 in the new member states, very small dairy farmers who have been able to integrate in the market by obtaining milk quotas are at risk of being the first affected by a fall in prices. 
66 hintojen lasku saattaa vaikuttaa ensimmäiseksi uusien jäsenvaltioiden hyvin pieniin tuottajiin, jotka pääsivät markkinoille maitokiintiöiden avulla.
67 the commission’s replies to special report no 6/2001 on milk quotas. 
67 komissionvastaukset maitokiintiöistä annettuun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 6/2001.
43 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
43 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
59. the commission has acknowledged that specific measures are required in less favoured areas (24 % of the eu's territory, accounting for 57 % of its usable agricultural area), in particular in mountainous regions. following the 2008 health check, restructuring the dairy industry has become one of the new challenges which the member states may include in their rural development programmes68. comPetitiveness on world mArkets: An objective which will hAve A siGnificAnt imPAct both on Producers And Processors 60. the objective of making european milk producers competitive is at the heart of the reform. achievement of this objective will depend on the european milk sector’s capacity to adapt to world demand in terms of the price and quality of its products. 
59. komissio myönsi, että muita heikommassa asemassa olevilla alueilla (24 prosenttia eu:n pinta-alasta, 57 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta) tarvitaan erityistoimia (varsinkin vuoristoalueil-la). etenkin vuonna 2008 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen jälkeen maitoalan rakenneuudistuksesta on tullut yksi uusista haasteista, jotka jäsenvaltiot voivat sisällyttää maaseudun kehittämisohjelmaansa68. KiLpaiLuKyKy MaaiLManMarKKinoiLLa: Kova tavoite seKä tuottajiLLe että jaLostajiLLe 60. uudistuksen keskeinen pyrkimys on eu:n tuottajien kilpailukyvyn parantaminen. tavoitteen saavuttaminen riippuu siitä, kykeneekö eu:n maitoala sopeuttamaan tuotteidensa hinnan ja laadun kysyntään maailmanmarkkinoilla. 61.
61. for european prices to become competitive, they must be brought into line with world prices, which are structurally lower, bearing in mind that since 2003 direct aid and additional payments have partially compensated for the fall in prices. the result of liberalisation is to accentuate the influence of the world markets for butter and milk powder on the prices paid to producers in the eu. the convergence of these prices will render further restructuring inevitable, because european production structures are still very different from those of competitors outside the community (see paragraph 37). 
Ollakseen kilpailukykyisiä eu:n hintojen täytyy lähentyä maailmanmarkkinahintoja, jotka ovat alhaisempia rakenteellisista syistä. On syytä pitää mielessä, että vuodesta 2003 lähtien hintojen laskua on osin tasapainotettu suorilla tuilla ja lisämaksuilla. sääntelyn purkaminen lisää voin ja maitojauheen maailmanmarkkinoiden vaikutusta eu:n tuottajahintoihin. hintojen lähentymisen vuoksi rakenneuudistus jatkuu vääjäämättä, sillä tuotantorakenteet ovat eu:ssa yhä hyvin erilaiset kuin yhteisöön kuulumattomien kilpailijoiden (ks. kohta 37). sitä vastoin eu-15:n maitotilojen tuotto ei suoraan riipu karjakoosta69. tuottavat tilat eivät aina ole suurimpia, vaan niiden eläintiheys ja tuotos ovat suuria ja vuosityöyk-sikkö pieni.
62. as for its products, although the eu is the leading exporter of cheeses, basic products still account for the majority of its sales on the world market, i.e. milk powder and butter (2008 data). in the past, european makers of these products were only competitive when world prices were high. retaining substantial market shares on the world market thus requires producers of cheeses and other high added value products to play a more significant role, in accordance with the objectives of liberalisation, which are to bring the sector more into line with the market. 
62. vaikka eu on suurin juustonviejä, se myy yhä maailmanmarkkinoille enimmäkseen perushyödykkeitä, kuten maitojauhetta ja voita (tiedot vuodelta 2008). aiemmin näiden tuotteiden valmistajat eu:ssa olivat kilpailukykyisiä ainoastaan silloin, kun maailmanmarkkinahinnat olivat korkeat. jotta merkittävien osuuksien pitäminen maailmanmarkkinoilla olisi mahdollista, juuston ja muiden korkean lisäarvon tuotteiden tuottajien on oltava näkyvämmässä asemassa. tämä vastaa myös sääntelyn purkamiskehityksen tavoitetta lisätä nimenomaan markkinasuuntautuneisuutta.
68 council decision 2009/61/ ec of 19 january 2009 amending decision 2006/144/ec on the community strategic guidelines for rural development (2007–13 programming period), oj l 30, 31.1.2009, p. 
68 neuvoston päätös 2009/61/eY, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009, maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/eY muuttamisesta (euvl l 30, 31.1.2009, s.
112. 69 a diseconomy of scale might appear when production costs rise as production increases. this situation occurs when ‘some inputs are in fixed supply and cannot be easily adjusted to the level needed to achieve the efficiency frontier, because of a poor operating environment (weather, topography) or because the operator is less effective than other operators.’ macdonald james m., o’donoghue erik j., mcbride william d., nehring richard f., sandretto carmen l. and mosheim roberto, Profits, costs and the changing structure of dairy farming, united states department of agriculture, economic research report no 47, september 2007. 
112). 69 suurtuotannon haitoista puhutaan silloin, kun tuotannon kasvu ei enää laske keskimääräisiä tuotantokustannuksia. näin käy silloin, kun tiettyjen tuotantopanosten tarjonta on rajallista, eikä sitä voida helposti nostaa tehokkuuden edellyttämälle tasolle. tämä voi johtua toimintaympäristön puutteista (ilmasto tai pinnanmuodostus) tai siitä, että tuottaja ei ole yhtä tehokas kuin muut. ks. macdonald, james m., O’donoghue, erik j., mcBride, William d., nehring, richard F., sandretto, Carmen l. ja mosheim, roberto, Profits, costs and the changing structure of dairy farming.
44 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
44 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
45 conclusions and recommendations 63. the eu’s milk policy was designed to meet a complex range of objectives, in particular to reach a situation of market equilibrium, to stabilise the prices of milk and milk products, to ensure a fair standard of living for producers and to improve the competitiveness of european milk products on international markets. the court’s report analyses the degree to which these objectives have been achieved and draws attention to those facts which are proving to be the most critical in the process now underway of liberalising the european milk sector. 
45 päätelmät ja suOsitukset 63. eu:n maitoalan politiikalla on pyritty lukuisiin monitahoisiin tavoitteisiin. sillä on haluttu muun muassa tasapainottaa markkinoita, vakauttaa maidon ja maitotuotteiden hintoja, taata tuottajille kohtuullinen elintaso ja parantaa eu:n maitotuotteiden kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. tilintarkastustuomioistuin selvittää kertomuksessaan, missä määrin nämä tavoitteet on saavutettu, ja kiinnittää huomion tiettyihin hyvin tärkeisiin seikkoihin, jotka on otettava lukuun eu:n maitoalan markkinoiden sääntelyä purettaessa.
Market equilibriuM 64. since 1984 milk quotas have been the keystone of european milk policy. since their introduction they have imposed strict limitations on production but for a long time they were too high in relation to the market's absorption capacity. national ceilings were set on the basis of historical production and a number of national quotas, notably italy’s, have been systematically exceeded. 
Markkinoiden tasapaino 64. eu:n maitoalan politiikka on vuodesta 1984 alkaen perustunut mai-tokiintiöihin, joilla on alusta lähtien rajoitettu tuotantoa tiukasti. kiintiöt olivat kuitenkin kauan liian suuret verrattuna markkinoiden vastaanottokykyyn. kansalliset enimmäismäärät vahvistettiin aiempien tuotantolukujen perusteella, ja tiettyjen maiden (etenkin italian) kiintiöt ovat systemaattisesti ylittyneet.
65. subsidised structural surpluses have thus been an attendant feature of the quota system for a very long time. following the surge in market prices at the end of 2006 and in 2007, for the first time the surpluses almost disappeared but this situation could not be considered a permanent achievement, as proved by the reappearance of surpluses in 2008 and 2009. 
65. kiintiöjärjestelmän oheisilmiönä oli siis hyvin pitkän aikaa se, että rakenteelliset ylijäämät saivat tukea. maailmanmarkkinahinnat nousivat jyrkästi vuoden 2006 lopussa ja vuonna 2007, minkä vuoksi ylijäämistä päästiin ensimmäistä kertaa lähes kokonaan. tilannetta ei kuitenkaan voitu pitää pysyvänä, kuten ylijäämien ilmaantuminen uudelleen vuosina 2008 ja 2009 osoittaa.