52 31. the comprehensive consultations allow an inclusive programming process. shortening the process might lead to certain gains but could also adversely affect the degree of involvement of other stakeholders (e.g. line directorates-general within the commission, european union member states or the european parliament). the european neighbourhood and partnership Instrument (enpI) is not designed to respond to crisis situations, but, instead, to support medium-and long-term reform processes in the framework of the european neighbourhood policy (enp). these require a longer-term vision reflected in the country strategy paper (csp), but also have to allow mid-term adjustments to respond to evolving priorities and needs. consequently, the eastern partnership launched in 2009 was fully reflected in the mid-term review of the relevant csps and the drafting of the new nIps for 2011–13. as for the crises in georgia and armenia, the Instrument for stability was the european union’s main crisis response instrument and thus effectively supplemented the enpI support. 
29. ja 30. komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen huomioitua sen, että hyväksymisprosessi ajoittui eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (enpi) käynnistysvaiheeseen. se haluaa kuitenkin täsmentää, että maakohtaisen strategia-asiakirjan / maaohjelman ja vuotuisen toimintaohjelman ohjelmatyöt tehdään rinnakkain (esimerkiksi ohjelmakauden 2011–2013 maaohjelmien väliarviointi toimitetaan suunnilleen samaan aikaan kuin vuoden 2010 ohjelmatyö tai vuoden 2011 valintamenettely). kOmissiOn vastaukset eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (enpi) päätöksentekoprosessi on varsin pitkä, koska ohjelma-asiakirjat hyväksytään komito-logiamenettelyssä. koska enpi:hin (toisin kuin tacis-ohjelmaan) sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, euroopan parlamentti voi käyttää valvontaoikeuttaan ennen komission päätöksen hyväksymistä. enpi-asetuksen 4 ja 5 artiklassa määritelty kumppanuusperiaate pannaan ohjelmatyöprosessin aikana täytäntöön kansalaisyhteiskunnan edustajien, eu:n jäsenvaltioiden, muiden avunantajien ja kansainvälisten rahoituslaitosten kuule-misina, jotka pitkittävät prosessia entisestään. komissio korostaa, että vaikka laadunvarmistus- ja hyväksymismenettelyt käydään aina saman kaavan mukaan riippumatta toimen laajuudesta, tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat ”peräkkäiset” menettelyt poikkeavat toisistaan sekä sisällöltään että luonteeltaan: ulkosuhteiden pääosasto vastaa monivuotisiin ohjelma-asiakirjoihin (maakohtaiset stra-tegia-asiakirjat/maaohjelmat) liittyvistä menettelyistä, kun taas europeaid huolehtii myöhemmistä menettelyistä siinä vaiheessa, kun maaohjelmia pannaan täytäntöön vuotuisilla toimintaohjelmilla, joissa määritetään valitut ohjelmat ja rahoitettavaksi otettavat hankkeet. erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)? 52 31. laajoilla kuulemisilla mahdollistetaan se, että edunsaajamaat pääsevät mukaan ohjelmasuunnitteluun. prosessin lyhentäminen toisi kenties joitakin etuja, mutta voisi myös vaikuttaa kielteisesti muiden sidosryhmien (esim. komission pääosastot, euroopan unionin jäsenvaltiot tai euroopan parlamentti) osallistumisen laajuuteen. eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä (enpi) ei ole suunniteltu avuksi kriisitilanteisiin, vaan keskipitkän ja pitkän aikavälin uudistus-prosessien tukemiseen euroopan naapuruuspolitiikan (enp) puitteissa. nämä uudistukset edellyttävät maakohtaisessa strategia-asiakirjassa (Csp) omaksuttua pidemmän aikavälin näkemystä. välineen on myös mahdollistettava kesken ohjelmakauden tehtävät mukautukset, joilla vastataan avunsaajamaiden tavoitteiden ja tarpeiden muutoksiin. itäinen kumppanuus otettiin vuonna 2009 täysin huomioon sekä maakohtaisten strategia-asiakirjojen puolivälin tarkistuksissa että laadittaessa uusia maaohjelmia vuosiksi 2011–2013.