natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, they have taken a joint decision updating the roadmap to article 73 and the monitoring processes in September 2013. 
Ne myös antoivat syyskuussa 2013 yhteisen päätöksen, jolla 73 artiklan etenemissuunnitelma ja seurantaprosessit saatettiin ajan tasalle.
See below reply to recommendation 4. 
Katso jäljempänä vastaus suositukseen nro 4.
Recommendation 3 The Commission considers that the single audit status was granted based on robust, consistent and transparent criteria. 
Suositus nro 3 Komissio katsoo, että yhtenäiseen tarkastusmalliin oikeuttava asema on myönnetty vankkojen, johdonmukaisten ja avointen kriteerien perusteella.
It furthermore considers that by the end of 2013 all requirements are fulfilled for these programmes. 
Lisäksi komissio katsoo, että kaikki vaatimukset täyttyvät kyseisissä ohjelmissa vuoden 2013 loppuun mennessä.
Recommendation 4 The Commission considers this recommendation is implemented through the updated roadmap and the audit enquiry on monitoring Article 73 adopted in September 2013. 
Suositus nro 4 Komissio katsoo, että tämä suositus pannaan täytäntöön syyskuussa 2013 hyväksytyissä 73 artiklan etenemissuunnitelmassa ja 73 artiklan seurantaa koskevassa tarkastusselvityksessä.
Following the granting of the first batch of Article 73 decisions in the first half of 2012 and based on pilot missions, the Commission services developed an audit methodology to carry out monitoring missions which include re-performance work and working paper reviews, in line with International Standards on Auditing. 
Sen jälkeen, kun ensimmäinen 73 artiklan mukaisten päätösten erä annettiin vuoden 2012 alkupuoliskolla, komission yksiköt ovat pilottiluonteisten matkojen perusteella kehittäneet tarkastusmenetelmän seurantakäyntejä varten. Siihen kuuluu tarkastusten uudelleen toimittamista ja työpaperien tarkistamista kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti.
REPLY OF THE COMMISSION 87. 
KOMISSION VASTAUKSET 87.
The Commission welcomes the Court’s assessment and is continuing its close cooperation with audit authorities to constantly improve its guidance and support. 
Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arvioon ja jatkaa läheistä yhteistyötä tarkastusviranomaisten kanssa parantaakseen antamiaan ohjeita ja tukea jatkuvasti.
The Commission is actively promoting the implementation of its revised guidance on sampling from April 2013 through training seminars in various decentralised Member States, to ensure adequate dissemination of the information to all concerned audit authorities in these Member States. 
Komissio on tarkistanut otantaa koskevat ohjeensa huhtikuussa 2013 ja edistää aktiivisesti niiden täytäntöönpanoa järjestämällä seminaareja useissa jäsenvaltioissa, joissa on hajautettu järjestelmä, sen varmistamiseksi, että kaikki asianomaiset tarkastusviranomaiset kyseisissä jäsenvaltioissa saavat riittävästi tietoa.
The Commission has started the dialogue with audit authorities to adequately prepare for the launching of the 2014–20 period, and to improve the secondary legislation on matters related to the work of the audit authorities. 
Komissio on aloittanut tarkastusviranomaisten kanssa vuoropuhelun valmistellakseen riittävällä tavalla ohjelmakauden 2014–2020 aloittamista ja parantaakseen sekundäärilainsäädäntöä asioissa, jotka liittyvät tarkastusviranomaisten työhön.
Recommendation 5 The Commission agrees with this recommendation and is taking measures to ensure improved secondary legislation and timely and complete guidance within a stable methodological framework for the work of the audit authorities, building on the accumulated experience of the 2007–13 programming period. 
Suositus nro 5 Komissio on suosituksesta samaa mieltä ja toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että sekundäärilainsäädäntöä parannetaan ja että tarkastusviranomaisten työtä varten annetaan ajoissa lisää ohjeistusta vakaassa menetelmäkehyksessä.
The Commission will further clarify some aspects of the existing guidance through written clarification by the end of 2013. 
Komissio selkeyttää edelleen nykyisiä ohjeita joiltakin osin antamalla kirjallisia lisäselvennyksiä vuoden 2013 loppuun mennessä.
Furthermore, according to the regulation for the 2014–20 programming period, the Commission is empowered to adopt, by means of implementing and delegated acts, binding models and/or requirements for the audit work of audit authorities that should build up on the experience and good practices of the 2007–13 programming period. 
Lisäksi komissiolla on ohjelmakautta 2014–2020 koskevan asetuksen mukaisesti valtuudet antaa delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä. Niissä on tarkoitus esittää tarkastusviranomaisten tarkastustyötä varten sitovia malleja ja/tai vaatimuksia, jotka pohjautuvat ohjelmakaudella 2007–2013 saatuihin kokemuksiin ja tuolloin luotuihin hyviin käytäntöihin.
Under the Treaty, Financial Regulation and sector specific regulations the division of responsibilities is clearly established. 
Vastuun jakautuminen on selkeästi vahvistettu perusso-pimuksessa, varainhoitoasetuksessa ja alakohtaisissa eri-tyisasetuksissa.
Within the context of the European Structural and Cohesion Funds a substantial technical assistance budget is available to Member States. 
Jäsenvaltiot saavat Euroopan rakenne-ja koheesiorahastoista merkittävästi määrärahoja teknistä tukea varten.
They have to decide how to use this allocation. 
Jäsenvaltiot päättävät, kuinka määrärahat käytetään.
See also Commission reply to recommendation 6. Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 
Katso myös komission vastaus suositukseen nro 6. Erityiskertomus nro 16/2013 – ”Yhtenäisen tarkastusmallin” (”single audit”) soveltaminen ja komission luottamus kansallisten tarkastusviranomaisten työhön koheesioalalla
74 Recommendation 6 The Commission considers that this recommendation is already implemented in the 2011 Impact Assessment (see footnote 57). 
74 Suositus nro 6 Komissio katsoo, että tämä suositus on jo toteutettu vuoden 2011 vaikutusten arvioinnissa (katso alaviite 57).
It further notes, under shared management and in respect of the principle of subsidiarity, the decision to allocate technical assistance to the different cost categories is taken by the Member States. 
Komissio toteaa myös, että yhteishallinnoinnissa päätöksen teknisen tuen jakamisesta eri menoluokkiin tekevät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot.
Furthermore, in the 2014–20 regulation, the Commission reinforces its cost-efficiency approach for Cohesion. 
Lisäksi komissio on vuosia 2014–2020 koskevassa asetuksessa vahvistanut koheesioalan kustannustehokasta lähestymistapaa.
As a consequence, the newly designed arrangements for the implementation of the funds.] including in relation to controls, ‘(...) shall respect the principle of proportionality having regard to the level of support allocated and shall take into account the overall aim of reducing administrative burden for bodies involved in the management and control of the programmes’. 
Näin ollen uusissa suunnitelmissa rahastojen täytäntöönpanojärjestelyiksi on myös valvonnan osalta ”noudatettava suhteellisuusperiaatetta kohdennettavan tuen määrän suhteen ja otettava huomioon yleistavoite, jonka mukaan on vähennettävä ohjelmien hallinnointiin ja valvontaan osallistuvien elinten hallinnollista rasitusta.”
REPLY OF THE COMMISSION Special Report No 16/2013 – Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion 
KOMISSION VASTAUKSET Erityiskertomus nro 16/2013 – ”Yhtenäisen tarkastusmallin” (”single audit”) soveltaminen ja komission luottamus kansallisten tarkastusviranomaisten työhön koheesioalalla
European Court of Auditors Special Report No 16/2013 Taking stock of ‘single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion Luxembourg: Publications Office of the European Union 2014 — 74 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9241-543-3 doi:10.2865/94994 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin Erityiskertomus nro 16/2013 ”Yhtenäisen tarkastusmallin” (”single audit”) soveltaminen ja komission luottamus kansallisten tarkastusviranomaisten työhön koheesioalalla Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto 2013 – 74 s. – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9241-546-4 doi:10.2865/97504
THE COURT ESTIMATES THE COST OF THESE AUDIT AUTHORITIES AT AROUND 860 MILLION EURO FOR THE ENTIRE 2007-2013 PROGRAMMING PERIOD (0,2 % OF THE ERDF/CF AND ESF BUD-GET). THE COURT FOUND THAT THE ERROR RATES REPORTED BY AUDIT AUTHORITIES AND THE MEMBER STATES’ INFORMATION ON FINANCIAL CORRECTIONS ARE NOT SUFFICIENTLY RELIABLE TO EFFECTIVELY IMPLEMENT THE ‘SINGLE AUDIT’ PROVISIONS FOR ALL PROGRAMMES. 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ARVIOI TARKASTUSVIRANOMAISIIN LIITTYVÄN VALVONNAN KUSTANNUKSET KOKO OHJELMAKAUDEN 2007–2013 AJALTA NOIN 860 MILJOONAKSI EUROKSI (0,2 PROSENTTIA EAKR:N/KOHEESIORAHASTON JA ESR:N BUDJETISTA).
THE COMMISSION MAY THEREFORE UNDERESTIMATE THE PROBLEMS IN THE COHESION AREA IN ITS REPORTING TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL. 
TÄSTÄ SEURAA, ETTÄ KOMISSIO SAATTAA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE RAPORTOIDESSAAN ALIARVIOIDA KYSEISIÄ ONGELMIA KOHEESIOALALLA.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-13-016-EN-C 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN QJ-AB-13-016-FI-C
EN 2014 Special Report NO 03 Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
FI 2014 NRO 03 Erityiskertomus Kokemukset toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä Euroopan komissiossa EUROOPAN TILINTARKASTUS TUOMIOISTUIN
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2014 ISBN 978-92-9241-934-9 doi:10.2865/8113 © European Union, 2014 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014 ISBN 978-92-9241-937-0 doi:10.2865/81791 © Euroopan unioni, 2014 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
EN 2014 Special Report NO 03 Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
FI 2014 Erityiskertomus NRO 03 Kokemukset toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä Euroopan komissiossa (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
Deliverable: A document, hardware, software or other product delivered as agreed. eu-LISA: European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice. 
Sanasto 04 eu-LISA: Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja‐alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto.
Final project phase: Amendment to the SIS II contract agreed in December 2010 with the main development contractor to finalise the system by March 2013 incorporating new capacity, performance and testing requirements. 
Hallinnointi: Koskee päätöstentekotapaa. Hankkeen loppuvaihe: SIS II ‐sopimusta muutettiin joulukuussa 2010 siten, että päätoimeksisaajan oli määrä saada järjestelmä valmiiksi maaliskuuhun 2013 mennessä.
Initiating phase: The first phase in a project to define the project objective and create the business case. 
Hankkeen vireillepano: Hankkeen ensimmäinen vaihe, jossa määritetään hanketavoite ja luodaan toimintasuunnitelma.
ISPMB: The Information Systems Project Management Board. 
ISPMB: Tietojärjestelmähankkeiden hallintoneuvosto (The Information Systems Project Management Board).
It is chaired by DG Informatics and examines new IT project proposals. 
Hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii tietotekniikan pääosasto ja se tutkii uudet IT‐alan hanke‐ehdotukset.
Glossary 05 Member countries: The 26 countries of the Schengen Area. 
Osallistujamaat: Schengen‐alueeseen kuuluvat 26 maata.
The UK and Ireland, though not part of the Schengen Area also participate in the Schengen Information System, with the exception of alerts relating to non-Schengen nationals. 
Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu Schengenin tietojärjestelmään lukuun ottamatta Schengen‐alueen ulkopuolisia kansalaisia koskevia kuulutuksia. Päätöksiä koskeva tiedosto: Sisältää yhteenvedon tehdyistä päätöksistä.
Schengen Area: An area containing 26 European countries that have abolished passport and immigration controls at their common borders. 
Schengen-alue: Alue, johon kuuluu 26 Euroopan maata, jotka ovat poistaneet passi‐ ja maahantulotarkastukset yhteisiltä rajoiltaan.
It consists of 22 EU Member States and the four member countries of the European Free Trade Association (EFTA). 
Alueeseen kuuluu 22 EU‐jäsenvaltiota ja neljä Euroopan vapaakauppa‐alueeseen (EFTA) kuuluvaa maata.
SISVIS Committee: Committee assisting the Commission in developing SIS II and the Visa Information System, composed of all member countries and chaired by the Commission. 
SISVIS-komitea : Komitea tukee komissiota SIS II:n ja viisumitietojärjestelmän kehittämisessä. Komiteassa ovat mukana kaikki osallistujamaat ja sen puheenjohtajana toimii komissio.
It approves resources allocated to the project and main project deliverables. System owner: Is responsible for setting the business objectives and priorities and typically chairs the steering committee. 
Suunnitteluvaihe: Hankkeen toinen vaihe, jossa erilaiset hankesuunnitelmat laaditaan. Tietotekniikan pääosasto: IT‐asioista vastaava komission pääosasto.
Unisys: The quality assurance contractor. 
Unisys: Laadunvarmennuksesta vastaava toimeksisaaja.
Visa Information System (VIS): Large-scale IT system developed by DG Home Affairs at the same time as SIS II and through the same main development contract. 
Viisumitietojärjestelmä (VIS): Laaja‐alainen tietojärjestelmä, jonka sisäasioiden pääosasto kehitti samanaikaisesti SIS II ‐järjestelmän kanssa saman kehittämistä koskevan pääsopimuksen avulla.
Executive summary 06 I IV The Schengen Information System (SIS) is used by border guards, police, customs, visa and judicial authorities throughout the Schengen Area. 
Tiivistelmä 06 I Schengen‐tietojärjestelmää (SIS) käyttävät rajavalvo‐ jat, poliisi, tulli sekä viisumi‐ ja oikeusviranomaiset koko Schengen‐alueella.
It contains information (alerts) on persons who may have been involved in a serious crime or may not have the right to enter or stay in the EU. 
Järjestelmä sisältää tietoa (kuulutuksia) henkilöistä, jotka saattavat olla osal‐ lisina vakavissa rikoksissa tai joilla ei ole oikeutta saapua EU:n alueelle tai oleskella siellä.
It also contains alerts on missing persons and lost or stolen property, such as banknotes, vehicles, firearms and identity documents. 
Järjestelmä sisältää kuulutuksia myös kadonneista henkilöistä tai kadonneesta taikka varastetusta omaisuudesta, kuten seteleistä, ajoneuvoista, aseista ja henkilöasiakirjoista.
Alerts are entered in the system by national authorities (see paragraph 1). 
Kansalliset viranomaiset vievät kuulutukset järjestel‐ mään (ks. kohta 1).
II Developed and operated in an intergovernmental framework, the initial Schengen Information System (SIS 1) was in operation from 1995 until the launch of SIS II in 2013. 
Alkupe‐ räinen Schengen‐tietojärjestelmä (SIS 1) oli toimin‐ nassa vuodesta 1995 vuoteen 2013, jolloin käynnistet‐ tiin SIS II ‐järjestelmä.
In 2001, the Council decided to replace it with the second generation version (SIS II). 
Neuvosto päätti vuonna 2001 SIS 1:n korvaamisesta toisen sukupolven versiolla (SIS II).
The Council charged the Commission with its development and DG Home Affairs1 managed the project with a target launch date at the end of 2006. The main reason initially for developing SIS II was to connect more member countries. 
Hankkeen hallinnoinnista vastasi sisäasioiden pääosasto1, ja se oli määrä käynnistää vuoden 2006 lopussa. SIS II ‐järjestelmän kehittämisen keskeisenä syynä oli alun perin se, että järjestelmän piiriin haluttiin saada lisää osallistujamaita.
In addition, SIS II was to benefit from the latest technological developments and added functions such as new categories of alerts, a facility to link alerts and the capacity to store documents associated with an alert (see paragraphs 2 and 3). 
Lisäksi SIS II ‐järjestelmän oli määrä hyötyä tuoreimmista teknologisista saavutuksista ja lisätoiminnoista, kuten uusista kuulutusluokista, mahdollisuudesta kuulutus‐ ten yhdistämiseen ja valmiuksista kuulutuksiin liitty‐ vien asiakirjojen tallentamiseen (ks. kohdat 2 ja 3).
III The European Court of Auditors examined whether the Commission delivered SIS II on time and in line with initial cost estimates. 
III Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutki, toimittiko komissio SIS II ‐järjestelmän aikataulun mukaisesti ja alkuperäisten kustannusarvioiden puitteissa.
It also examined whether there was a robust business case for SIS II throughout the project, which took into account major changes to the costs and expected benefits. 
Tilintar‐ kastustuomioistuin tutki myös, oliko SIS II ‐järjestelmää varten käytössä koko hankkeen ajan perusteellinen toimintasuunnitelma, jossa otettiin huomioon kuluissa ja odotettavassa hyödyssä tapahtuneet keskeiset muutokset.
In addition, the Court assessed whether the Commission had learnt and applied lessons from its management of the project (see paragraphs 4 to 7). 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio hyödyntänyt hankkeen hallinnoinnista saamiaan kokemuksia (ks. kohdat 4–7).
The audit found that the Commission delivered the central system, but over 6 years later than initially planned and at 8 times the initial budget estimate. 
IV Tarkastuksessa havaittiin, että komissio toimitti keskusjärjestelmän, mutta yli kuusi vuotta alun perin suunniteltua myöhemmin ja kahdeksan kertaa alkupe‐ räistä talousarviolaskelmaa korkeammin kustannuksin.
The delay and overspending resulted partly from the challenging governance context which limited the Commission’s ability to address operational issues and partly from weaknesses in the Commission’s management. 
Viivästys ja kustannusten ylittyminen johtuivat osit‐ tain hallinnollisesti haastavista oloista, jotka heikensi‐ vät komission mahdollisuuksia puuttua operatiivisiin kysymyksiin.
This was particularly the case during the first part of the project up until 2009: (a) The initial project deadline was unrealistic (see paragraphs 9 to 12). (b) The Commission did not update its 2003 global project budget until 2010 (see paragraphs 34 to 37). (c) System requirements evolved during the project to meet the needs of users and were not sufficiently stable until the final project phase from 2010. 
Ne vaikuttivat etenkin hankkeen ensimmäisen osan toteutusvai‐ heessa vuoteen 2009 saakka: a) Hankkeen alkuperäinen määräaika oli epärealisti‐ nen (ks. kohdat 9–12). b) Komissio saattoi hankkeen vuonna 2003 määri‐ tetyn kokonaisbudjetin ajan tasalle vasta vuon‐ na 2010 (ks. kohdat 34–37). c) Järjestelmävaatimukset kasvoivat hankkeen edetessä käyttäjien tarpeiden mukaan, eivätkä vaatimukset olleet riittävän vakaita ennen kuin hankkeen loppuvaiheessa vuodesta 2010 alkaen.
Until the Commission created the Global Project Management Board in 2009, it did not manage to draw on the experience of all end-users (see paragraphs 21 to 25). 
Komissio ei kyennyt hyödyntämään kaikkien loppukäyttäjien saamia kokemuksia, ennen kuin se perusti vuonna 2009 SIS II:n hallintoneuvoston (ks. kohdat 21–25).
Executive summary 07 (g) It was not clear to all stakeholders who made key decisions (see paragraphs 26 to 28). (h) The Commission increased the value of the main development contract from 20 million euro to 82 million euro through negotiated amendments. 
Tiivistelmä 07 g) Kaikille sidosryhmille ei ollut selvää, kuka teki kes‐ keiset päätökset (ks. kohdat 26–28). h) Komissio nosti pääasiallisen kehittämissopimuksen arvon 20 miljoonasta eurosta 82 miljoonaan eu‐ roon neuvoteltujen muutosten avulla.
Whilst this procedure is provided for in the Financial Regulation, there is an inherent risk with any negotiated procedure that the prices paid are not competitive (see paragraphs 44 to 49). 
Neuvotte‐ lumenettelystä säädetään varainhoitoasetuksessa, mutta kaikkiin neuvottelumenettelyihin liittyy luonnostaan riski, että maksettavat hinnat eivät ole kilpailukykyisiä (ks. kohdat 44–49).
V During the project there were major changes to the costs and expected benefits. 
VHankkeen toteutuksen aikana kustannuksiin ja odo‐ tettavaan hyötyyn kohdistui suuria muutoksia.
The initial indicative estimates of the costs to the EU budget for the central system significantly underestimated the true scale of the investment necessary. 
Alku‐ peräisissä suuntaa‐antavissa arvioissa, joissa pyrittiin määrittämään keskusjärjestelmän kehittämisestä EU:n talousarvioon aiheutuvat kustannukset, arvi‐ oitiin tarvittavan investoinnin tosiasiallinen laajuus aivan liian pieneksi.
The full cost of SIS II amounted to some 500 million euro by the end of the project: 189 million euro for the central system and an estimate of over 330 million euro for national systems. 
SIS II:n kokonaiskustannukset olivat hankkeen loppuun mennessä noin 500 miljoo‐ naa euroa: 189 miljoonaa euroa keskusjärjestelmän ja arviolta yli 330 miljoonaa euroa kansallisten järjes‐ telmien osalta.
At the same time, the main benefit initially expected of SIS II was less relevant because SIS 1 had been successfully extended to new member countries in 2007 through SISone4all. 
Samaan aikaan SIS II ‐järjestelmältä alun perin odotettu keskeinen hyöty oli vähemmän relevantti, koska SIS 1 ‐järjestelmää oli laajennettu vuonna 2007 onnistuneesti uusiin osallistujamaihin SISone4all‐järjestelmän avulla.
However, despite these changes to the costs and benefits, the Commission did not thoroughly reassess the business case for the project in order to demonstrate that SIS II remained an organisational priority which provided a higher return on investment than other opportunities (see paragraphs 50 to 63). 
Mainituista kustan‐ nuksiin ja hyötyihin liittyvistä muutoksista huolimatta komissio ei kuitenkaan arvioinut hanketta koskevaa toimintasuunnitelmaa perusteellisesti uudelleen osoit‐ taakseen, että SIS II ‐järjestelmä pysyi organisatorisena painopisteenä, johon liittyvästä investoinnista saatiin suurempi tuotto kuin muiden vaihtoehtojen avulla. (ks. kohdat 50–63).
VI The Commission did learn lessons from its experience during the first part of the project, enabling it to change its approach during the final project phase from 2010 and deliver SIS II in April 2013. 
VI Komissio hyödynsi hankkeen ensimmäisessä vai‐ heessa saamiaan kokemuksia; näin se pystyi muutta‐ maan lähestymistapaansa hankkeen loppuvaiheessa vuodesta 2010 alkaen ja toimittamaan SIS II ‐jär‐ jestelmän huhtikuussa 2013.
In addition, although it has not carried out a formal evaluation, it has already applied some lessons from SIS II in preparing other large-scale IT projects (see paragraphs 64 to 69). 
Lisäksi komissio on jo hyödyntänyt joitakin SIS II:sta saamiaan kokemuksia muiden laaja‐alaisten IT‐hankkeiden valmistelussa, vaikkakaan se ei ole suorittanut virallista arviointia (ks. kohdat 64–69).