natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In two cases, the reason for changing was the low demand for the actions offered, which also resulted in a low absorption of funds (see also paragraphs 8 and 27). 
Kahdessa tapauksessa muutos tehtiin siksi, että tarjotulle toiminnalle ei ollut paljoa kysyntää. Tämän vuoksi myös varojen käyttöaste jäi alhaiseksi (ks. kohdat 8 ja 27).
25 The Court considers that such changes towards the end of the programming period (when the actual achievements were already known) jeopardised objective measurement of the OPs’ effectiveness in developing e‐com‐ merce. 
25 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tällaiset ohjelmakauden loppupuolella tehdyt muutokset (jolloin tosiasialliset saavutukset olivat jo tiedossa) vaaransivat mittausten objektiivisuuden tutkittaessa, kuinka vaikuttavia toimenpiteet olivat verkkokaupan kehittämisen kannalta.
Nevertheless, these changes were accepted by the Commission when approving the OP amendments in 2012 and 2013. 
Komissio oli kuitenkin hyväksynyt kyseiset muutokset hyväksyessään toimenpideohjelmien muuttamisen vuosina 2012 ja 2013.
26 In addition, most of the Commission monitoring activity on the OPs focused on financial information, which is important albeit insufficient to evalu‐ ate actual progress made. 
26 Lisäksi komission seuranta kohdistui enimmäkseen toimenpideohjelmia koskeviin taloudellisiin tietoihin. Taloudellisten tietojen seuranta on toki tärkeää, mutta se ei riitä tosiasiallisen edistymisen arviointiin.
Moreover, the categorisation of financial data reported to the Commission by two managing authorities (in Greece and the United Kingdom) was not reported in a consistent manner, as they did not always classify e‐commerce projects correctly, i.e. in accordance with the expenditure code laid down in the Council regulation15. 
Lisäksi kahden hallintoviranomaisen (Kreikassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) komissiolle toimittamien taloudellisten tietojen luokittelu ei ollut yhdenmukaista, sillä hallintoviranomaiset eivät aina luokitelleet verkkokauppahankkeita oikein eli neuvoston asetuksessa15 määritetyn menoluokan mukaisesti.
27 Since 2003 the Commission has made efforts to issue16 guides aimed at promoting the use of policy tools in the area of ICT‐uptake by SMEs, which includes e‐commerce. 
27 Komissio on vuodesta 2003 alkaen antanut ohjeita16, joiden avulla on tarkoitus edistää pk-yritysten tietoja viestintäteknologian (mukaan lukien verkkokaupan) hyödyntämistä koskevan toimintapolitiikan välineiden käyttöä.
In addition, in 2013 it also proposed an alternative initiative that would make it easier for SMEs to implement ICT projects, i.e. the ‘ICT Innovation Voucher Scheme’ (see Box 2). 
Lisäksi komissio ehdotti vuonna 2013 vaihtoehtoista aloitetta, jonka ansiosta pk-yritysten olisi helpompi toteuttaa tietoja viestintäteknologiaa koskevia hankkeita (kyseinen aloite oli nimeltään ”tietoja viestintäteknologia-alan innovoinnin voucher-järjestel-mä”) (ks. laatikko 2).
This initiative was intend‐ ed to remedy the slow absorption of funds that had been made available for the purpose of addressing the issue of ICT‐uptake by SMEs17. 
Aloitteen avulla oli tarkoitus lisätä varojen käyttöastetta niiden varojen kohdalla, jotka oli varattu edistämään pk-yritysten tietoja viestintäteknologian hyödyntämistä17.
15 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
15 Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006, s.
16 E.g. the guides ‘Regional Policy for Smart Growth of SMEs’ and the ‘Digital Agenda Toolbox’ (which may be found on the Smart Specialisation Platform page managed by the Commission’s Joint Research Centre at http:// s3platform.jrc.ec.europa.eu/ guides). 17 The absorption rates for measures promoting ICT‐uptake among SMEs were well below the ERDF average. 
16 Esimerkiksi oppaat ”Regional Policy for Smart Growth of SMEs” (aluepolitiikka pk-yritysten älykkään kasvun osalta) ja ”Digital Agenda Toolbox” (Euroopan digitaalistrategiaa koskeva välineistö), jotka löytyvät komission yhteisen tutkimuskeskuksen hallinnoimalta älykkään erikoistumisen foorumilta osoitteesta http://s3platform. jrc.ec.europa.eu/guides 17 Tietoja viestintäteknologian hyödyntämistä pk-yrityksissä edistävissä toimenpiteissä käyttöasteet olivat selvästi alhaisempia kuin EAKR:ssa keskimäärin.
Observations 14 ICT Innovation Voucher Scheme — an alternative support scheme for SMEs The ‘ICT Innovation Voucher’ is a simplified scheme for helping SMEs to modernise their existing business through ICT‐uptake. 
Havainnot 14 Tieto‐ ja viestintäteknologia‐alan innovoinnin voucher‐järjestelmä – vaihtoehtoinen tukijärjestelmä pk‐yrityksille Tietoja viestintäteknologia-alan innovoinnin voucher-järjestelmä on yksinkertaistettu järjestelmä, jolla autetaan pk-yrityksiä nykyaikaistamaan liiketoimintaansa tietoja viestintäteknologian hyödyntämisen avulla.
In practice, it offers them a small credit line so that they can buy pre‐defined products or services from accredited suppliers. 
Käytännössä järjestelmä tarjoaa pk-yrityksille pienimuotoisen luottojärjestelyn, jonka avulla nämä voivat ostaa ennalta määritettyjä tuotteita tai palveluja hyväksytyiltä toimittajilta.
The scheme aims to provide prompt support to SMEs and reduce their administrative burden. 
Järjestelmän tarkoituksena on tarjota nopeaa tukea pk-yrityksille ja vähentää niille aiheutuvaa hallinnollista työmäärää.
It has been undergoing testing in two Spanish regions since 2013. 
Järjestelmää on testattu Espanjassa kahdella alueella vuodesta 2013 lähtien.
In the region where the pilot project is more advanced (Murcia), the procedure takes 2 months from the time a call is issued to the date on which grants are approved. 
Pilottihanke on edennyt pidemmälle Murcian alueella, jossa menettely ehdotuspyyntöjen esittämisestä avustusten myöntämiseen kestää kaksi kuukautta.
In addition, according to the managing authority the administrative cost is less than 10 %. 
Lisäksi hallintoviranomaisen mukaan hallintokulut ovat alle kymmenen prosenttia.
The Court identified two shortcomings, however. Firstly, not enough attention was paid to ensuring that project funding was driven by SME demand (and not ICT‐supplier demand) and, secondly, no result indicators were sought from the beneficiary SMEs, thereby precluding assessment of the impact that the implementa‐ tion of a project actually had. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin kaksi puutetta: järjestelmää sovellettaessa ei ensinnäkään varmistettu riittävän tarkkaan, että hankerahoitus oli käynnistetty pk-yrityksen (eikä tietoja viestintäteknologian alan palveluiden tarjoajan) pyynnöstä; edunsaajina olevilta pk-yrityksiltä ei myöskään vaadittu tulosindikaattoreita, ja näin ollen hankkeen toteuttamisen tosiasiallisen vaikutuksen arviointi oli mahdotonta.
Managing authorities focused more on outputs than on results at both selection and monitoring stages 28 The Court examined whether the man‐ aging authority ensured that: (a) the selection procedure provided it with enough information on the enterprises’ rationale for making the investment and on whether project implementation could contribute to attaining OP’s ob‐ jectives, enabling it to maximise the potential of ERDF funding to provide added value in terms of both boosting SMEs’ development and contributing to the implemen‐ tation of EU information society strategies; (b) project performance was moni‐ tored both during and after implementation in order to assess the projects’ contribution to SME development and to achieving strategic objectives. 
Hallintoviranomaiset keskittyivät enemmän tuotoksiin kuin tuloksiin sekä valinta‐ että seurantavaiheessa 28 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, varmistivatko hallintoviranomaiset, että a) ne saivat valintamenettelyn avulla tarpeeksi tietoa siitä, mitkä olivat yritysten perustelut investoinnille ja voitiinko hankkeen toteuttamisen avulla edistää toimenpideohjelmien tavoitteiden saavuttamista; näin hallintoviranomaiset voisivat optimoida EAKR-rahoituksen mahdollisuudet tuottaa lisäarvoa siten, että pk-yritysten kehitys vauhdittuu ja EU:n tietoyhteiskun-tastrategioiden täytäntöönpano edistyy b) hankkeiden tuloksellisuutta seurattiin sekä toteuttamisen aikana että sen jälkeen, jotta voitiin arvioida, miten hankkeilla edistettiin pk-yritysten kehittymistä ja strategisten tavoitteiden saavuttamista.
In par‐ ticular, in these cases the information requested by the managing authority did not include a business plan or any quantifiable business targets. to SME development and/ or EU information society objectives Managing authorities rarely requested either a business plan or quantifiable targets when assessing project applications 29 The ERDF regulations did not call for business plans or other measurable financial or business targets for OPs in the 2007–13 programming period. 
Havainnot 15 Hankevalintamenettelyi‐ den yhteydessä arvioitiin harvoin, olivatko valitut hankkeet niitä, joilla toden‐ näköisemmin edistettiin pk‐yritysten kehittymistä ja/tai EU:n tietoyhteiskun‐ taa koskevien tavoitteiden saavuttamista Hankehakemuksia arvioidessaan hallintoviranomaiset edellyttivät harvoin liiketoimintasuunnitelmaa tai kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia tavoitteita 29 EAKR-asetuksissa ei edellytetty liiketoimintasuunnitelmia tai muita mitattavissa olevia taloudellisia tai liiketoimintaa koskevia tavoitteita ohjelmakauden 2007–2013 toimenpideohjelmien yhteydessä.
Such a requirement is considered good practice, however, when it comes to assessing the viability and pertinence of undertaking any business venture. 
Kyseistä vaatimusta pidetään kuitenkin hyvänä käytäntönä silloin, kun on kyse liikeyrityksen elinkelpoisuuden ja tarkoituksenmukaisuuden arvioinnista.
Among the OPs examined, only two of the managing authorities (in Poland and the United Kingdom) asked for business plans to be submitted with project applications, though not systematically. 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien hallintoviranomaisista vain kaksi (Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) pyysi esittämään hankehakemusten yhteydessä liiketoimintasuunnitelman.
Consequently, only six of the 30 enterprises whose projects were examined provided a business plan, or other measurable financial or business targets (see Box 3). 
Näin ollen hanketarkastuksen kohteena olleista kaikkiaan 30 yrityksestä ainoastaan kuusi esitti liiketoimintasuunnitelman tai muunlaisia mitattavissa olevia taloudellisia tai liiketoimintaan liittyviä tavoitteita (ks. laatikko 3).
Example of a comprehensive business plan in a project application In Poland, all projects funded under the measure aimed at promoting Business‐to‐Business (B2B) solutions were asked to provide a comprehensive business plan with their project applications. 
Esimerkki perusteellisesta liiketoimintasuunnitelmasta hankehakemuksessa Puolassa hankehakemuksen yhteydessä pyydettiin esittämään perusteellinen liiketoimintasuunnitelma aina, kun hanke rahoitettiin toimenpiteestä, jolla edistettiin yritysten välistä toimintaa koskevia ratkaisuja.
The business plan was required to provide detailed information that included a description of the company, a description of the project (project components, justification for the investment proposed, details of the financial, technical and human resources needed to carry out the project), the expected benefits (including objectives, measurable output and result indicators, and target values), and financial information on the com‐ pany (balance sheet, profit and loss account and cash flow statements). 
Liiketoimintasuunnitelmassa oli annettava seuraavat yksityiskohtaiset tiedot: kuvaus yrityksestä, kuvaus hankkeesta (hankkeen osatekijät, perustelut ehdotetulle investoinnille, tiedot hankkeen toteuttamisen edellyttämistä taloudellisista, teknisistä ja henkilöresursseista), odotetut hyödyt (myös tavoitteet, mitattavissa olevat tuotos-ja tulosindikaattorit sekä tavoitearvot) sekä yrityksen taloudelliset tiedot (tase, tuloslaskelma ja rahavirtalaskelmat).
Such detailed information provided a basis for a good understanding of the projects’ rationale and conse‐ quently for selection of the most efficient projects. 
Kyseiset yksityiskohtaiset tiedot muodostivat perustan, jonka avulla voitiin saada selvä käsitys hankkeiden perusteluista ja valita tehokkaimmat hankkeet.
Observations 16 In some cases projects audited did not meet the measure’s objectives as set out in the OPs 32 In Greece, five of the audited co‐fin‐ anced projects did not comply with the measure’s objectives as set out in the OPs. 
Havainnot 16 Tarkastetut hankkeet eivät joissakin tapauksissa saavuttaneet toimenpideohjelmissa asetettuja toimenpiteen tavoitteita 32 Kreikassa tarkastetuista osarahoitetuista hankkeista viisi ei ollut yhdenmukaisia toimenpideohjelmissa asetettujen toimenpiteen tavoitteiden kanssa.
Whereas the OP highlighted the need to support micro and small enterprises, the calls for proposals under which the projects audited had been selected had also allowed large companies to apply for co‐financing (see Box 4). 
Toimenpideohjelmassa korostettiin tarvetta tukea mikro-ja pk-yrityksiä, mutta ehdotuspyynnöissä, joiden perusteella tarkastetut hankkeet valittiin, sallittiin myös suurten yritysten hakevan osarahoitusta (ks. laatikko 4).
This selection criterion was therefore easily circum‐ vented. 
Kyseinen valintakriteeri olin siten helppo sivuuttaa.
In fact, of the five audited projects supported under the above‐ mentioned measure, two actually comprised the new legal form of enter‐ prises that had existed previously and either closed down or severely limited their business activity, which had then been transferred to the newly cre‐ ated enterprise. 
Itse asiassa edellä mainitusta toimenpiteestä tuetuista viidestä tarkastetusta hankkeesta kahdessa oli todellisuudessa kyse uuden oikeudellisen muodon ottaneesta yrityksestä, joka oli ollut olemassa aiemmin ja joko lopettanut liiketoimintansa tai rajoittanut sitä huomattavasti. Tämän jälkeen liiketoiminta oli siirretty uuteen perustettuun yritykseen.
The entrepreneurs had decided to set up a new company that met the eligibility criteria in order to receive ERDF co‐financing. 
Yrittäjät olivat päättäneet perustaa uuden yrityksen, joka täytti tukikelpoisuuskriteerit ja saisi näin ollen EAKR:n osarahoitusta.
This by‐passing of the abovementioned eligibility criterion diminished the ef‐ fectiveness of this measure. 
Tällainen edellä mainitun tukikelpoisuuskriteerin kiertäminen vähensi toimenpiteen vaikuttavuutta.
Selection of projects that were not in line with the measure’s objectives as set out in the OPs In Greece, the OP made explicit reference to the need to support microenterprises in the tourism sector, and defined measures with the objective to address this need, which were highly concentrated in the OP’s catchment area and whose level of ICT adoption was particularly low. 
Toimenpideohjelmissa asetetut toimenpiteen tavoitteet eivät näkyneet hankkeiden valinnassa Eräässä toimenpideohjelmassa Kreikassa viitattiin nimenomaisesti tarpeeseen tukea matkailualan mikroyrityksiä, jotka keskittyivät suuressa määrin toimenpideohjelman vaikutusalueelle ja joissa tietoja viestintäteknologian käyttöönotto oli ollut erityisen vähäistä.
Support to such microenterprises also aimed to reduce the impact of seasonality on the Greek tourism business by increasing economic activity that could be sustained throughout the year. 
Näiden mikroyritysten tukemisella pyrittiin myös vähentämään Kreikan matkailuelinkeinon kausiluontoisuuden vaikutusta lisäämällä sellaista taloudellista toimintaa, joka voisi jatkua läpi vuoden.
However, the call for proposals was drawn up in such a way that it did not place particular emphasis on either micro or even small enterprises. 
Ehdotuspyyntö laadittiin kuitenkin siten, että siinä ei erityisesti painotettu mikroyrityksiä tai edes pieniä yrityksiä.
The outcome was that large hotels also received funding (four of the seven enterprises assessed in the tourism sector belonged to top Greek hotel chains). 
Tämän seurauksena myös suuret hotellit saivat rahoitusta (matkailualalla arvioiduista seitsemästä yrityksestä neljä kuului Kreikan johtaviin hotelliketjuihin).
These hotels also had a well‐established business model based on two main elements: selling through tour operators (hence, selling directly via the website was of minor importance), and reliance on seasonality (they are open 6 months a year). 
Näillä hotelleilla oli myös hyvin laadittu liiketoimintamalli, joka pohjautui kahteen perustekijään: myynti tapahtui operaattoreiden kautta (myynti suoraan verkkosivuston kautta oli itse asiassa vähemmän tärkeää) ja toiminta oli kausiluontoista (hotellit ovat auki kuusi kuukautta vuodessa).
The implementation of the co‐financed projects had no impact on their above‐ mentioned business model, even though this constituted an objective laid down in the OP and its guidelines. 
Osarahoitettujen hankkeiden toteuttamisella ei ollut vaikutusta edellä mainittuun hotellien liiketoimintamalliin, vaikka tällainen vaikutus olikin yksi toimenpideohjelmassa ja sitä koskevissa suuntaviivoissa asetetuista tavoitteista.
Observations 17 Weak selection procedures resulted in co‐funded projects that were unlikely to provide value for money 34 Differences were noted in the selec‐ tion procedures of the OPs audited, particularly with regard to the types of project, funding ceilings and selection processes (see Figure 3)18. 
Havainnot 17 Heikkojen valintamenettelyjen seurauksena osarahoitettiin hankkeita, joiden kohdalla ei ollut todennäköistä, että ne tuottaisivat rahalle vastinetta 34 Tarkastettujen toimenpideohjelmien valintamenettelyissä havaittiin eroja hanketyyppien, rahoituksen enimmäismäärien ja valintaprosessien osalta (ks. kaavio 3)18.
Different schemes for selecting e‐commerce projects by Member State 18 The United Kingdom’s (Scotland) selection procedure comprised two stages. 
Verkkokauppahankkeiden erilaiset valintamenettelyt jäsenvaltioissa 18 Yhdistyneen kuningaskunnan (Skotlanti) valintamenettely koostui kahdesta vaiheesta.
The first involved the managing authority applying a two‐part procedure to select project sponsors (intermediaries). 
Ensimmäisessä vaiheessa hallintoviranomainen sovelsi kaksiosaista menettelyä valitakseen hankesponsorit (välittäjät).
The first part of the procedure allowed the managing authority (or intermediate body) to establish whether or not a project met the OP eligibility criteria. 
Tämän menettelyn ensimmäisessä osassa hallintoviranomainen (tai välittävä elin) totesi, täyttikö hanke toimenpideohjelmaa koskevat tukikelpoisuuskriteerit.
Successful project applications then OP Piedmont (Italy) Emilia-Romagna (Italy) Digital Convergence (Greece) Lowlands and Uplands of Scotland (United Kingdom) Innovative Economy (Poland) Support type Direct investment in SMEs Direct investment in SMEs Funding of intermediaries (project sponsors) Direct investment in SMEs Investment ceiling Up to 200 000 euro Depending on the scheme: up to 40 000 euro (tourism projects) or 200 000 euro (retail projects) Grants: up to 200 000 euro and/or No financial support: advice/consultancy services Up to 200 000 euro Selection procedure Ranking of applications based on an evaluation of substantive criteria (carried out by external experts) First come, first served Based on fulfilment of eligibility criteria Selection of SME projects by project sponsors: first come, first served basis based on fulfilment of eligibility criteria Up to 2010: First come, first served basis based on fulfilment of eligibility criteria From 2010: Ranking of applications based on evaluation of substantive criteria Source: ECA. 
Ensimmäisen osan läpäisseet hankehakemukset Toimenpideohjelma Piemonte (Italia) Emilia-Romagna (Italia) Digitaalinen konvergenssi (Kreikka) Skotlannin ala-ja ylämaat (Yhdistynyt kuningaskunta) Innovatiivinen talous (Puola) Tukityyppi Suora investointi pk-yrityksiin Suora investointi pk-yrityksiin Välittäjien (hankesponsoreiden) rahoittaminen Suora investointi pk-yrityksiin Investoinnin enimmäismäärä Enintään 200 000 euroa Ohjelmasta riippuen: enintään 40 000 euroa (matkailuhankkeet) tai 200 000 euroa (vähittäiskauppaa koskevat hankkeet) Avustukset: enintään 200 000 euroa ja/tai Ei taloudellista tukea: neuvontaa/kon-sulttipalveluja Enintään 200 000 euroa Valintamenettely Hakemukset pisteytetään sisältöä koskevien kriteerien arvioinnin perusteella (ulkoiset asiantuntijat suorittavat) Hakujärjestyksessä Ehtona tukikelpoisuuskriteereiden täyttyminen Hankesponsorit valitsevat pk-hankkeet: valinta hakujärjestyksessä, ehtona tukikelpoisuuskriteereiden täyttyminen Vuoteen 2010 asti: hakujärjestyksessä, ehtona tukikelpoisuuskriteereiden täyttyminen Vuodesta 2010: hakemukset pisteytetään sisältöä koskevien kriteereiden arvioinnin perusteella Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Observations 18 35 Most of the selection procedures were conducted on a ‘first come, first served’ basis where only eligibility criteria were applied and they were easy to fulfil. 
Havainnot 18 35 Useimmissa valintamenettelyissä oli perusperiaatteena valita hankkeet hakujärjestyksessä.
Up until 2010, under only two of the five OPs in Italy (Piedmont, Emilia‐Romagna) had the managing authority used a qualitative selection procedure based on substantive criter‐ ia, ranking of applications and expert evaluation. 
Vuoteen 2010 saakka tilanne oli sellainen, että kaikkiaan viidestä toimenpideohjelmasta ainoastaan kahdessa Italiassa (Piemonte, Emilia-Romagna) toteutetussa toimenpideohjelmassa hallintoviranomainen käytti laadullista valintamenettelyä, joka perustui hankkeen sisältöön liittyviin kriteereihin, hakemusten pisteyttämiseen ja asiantuntijan suorittamaan arviointiin.
In 2010, Poland decided to amend its selection procedures and introduced qualitative evaluation and ranking of proposals into the selection process. 
Puola päätti vuonna 2010 muuttaa valintamenettelyjään: se otti käyttöön laadullisen arvioinnin ja pisteytti vastedes ehdotukset.
36 The combination of a lack of demand‐ ing criteria and comparative selection of applications and the absence of comprehensive business information in project applications resulted, in over one‐third of the cases, in the co‐fund‐ ing of projects that offered low or no value for money: (a) In Greece, four projects — con‐ sisting in the development of a website with an online booking facility — were redundant. 
36 Koska vaativat kriteerit puuttuivat ja hakemuksia ei valintavaiheessa vertailtu keskenään eikä hankehakemuksissa annettu kattavia yritystietoja, yli kolmasosassa tapauksista osarahoitettiin hankkeita, jotka tuottivat vain vähän tai ei lainkaan vastinetta rahalle. a) Kreikassa neljä hanketta, joissa oli kyse online-varausvälineen sisältävän verkkosivuston kehittämisestä, olivat tarpeettomia.
The enterprises had had a website and online booking facility before they carried out the project. 
Kyseessä olevilla yrityksillä oli verkkosivusto ja online-varausväline jo ennen hankkeen toteuttamista.
Moreover, the websites developed had the same layout as other websites put in place by other hotels in the same chain, which had also been co‐funded (at the same or a very similar cost) by the ERDF under the same call for proposals. (b) Ten of the 30 co‐financed projects audited (all 10 of which were in either Italy (Emilia‐Romagna and Piedmont) or Greece19) would have been carried out even in the absence of public co‐financing, according to what was stated by the project owners. 
Lisäksi kehitetyillä verkkosivustoilla oli sama sommittelu kuin saman ketjun muiden hotellien verkkosivustoilla, joihin oli myös saatu osarahoitusta EAKR:sta (samoihin tai hyvin samanlaisiin kuluihin) saman ehdotuspyynnön puitteissa. b) Tarkastetuista 30 osarahoitetusta hankkeesta kymmenen (kaikki kymmenen joko Italiassa (Emilia-Romagna ja Piemonte) tai Kreikassa19) olisi hankkeen toteuttajien mukaan toteutettu myös ilman julkista osarahoitusta.