natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34. 
Vaikka ilmaisulle ”vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen” onkin annettu määritelmä sisäisiä tarkoituksia varten, käsitettä ”odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat” ei ole koskaan määritelty34.
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance. 
62 Kriteerejä tarvitaan ohjeiksi, koska ei ole mahdollisista määritellä tyhjentävästi maakohtaisia olosuhteita, joihin käsitettä voidaan soveltaa; tämä johtuu erityisesti siitä syystä, että tällaiset tapahtumat ovat luonteeltaan odottamattomia.
Faced with the lack of a definition and guidance, when looking at France in 2013 the Commission classified unexpectedly low economic growth as an ‘unexpected adverse event’, but it is difficult to see how this can be justified. 
Tarkasteltuaan Ranskan tilannetta vuonna 2013 komissio luokitteli odottamattoman alhaisen talouskasvun ”odottamattomaksi haitalliseksi tapahtumaksi” ilman erillisiä määritelmiä ja ohjeita. On kuitenkin vaikea nähdä, miten tätä voidaan perustella.
Data quality assessments and economic analyses lack transparency; analyses carried out according to the rules, but focused more on government deficit than on debt 63 This section considers the transparency, objectivity and practicability of the Com‐ mission’s reservations and recommendations. 
Tietojen laadunarvioinnit ja taloudelliset analyysit eivät ole riittävän avoimia; analyysit tehdään sääntöjen mukaan, mutta niissä painotetaan enemmän julkisyhteisöjen alijäämää kuin velkaa 63 Tässä osassa tarkastellaan komission varaumien ja suositusten avoimuutta, objektiivisuutta ja toteutettavuutta.
The criteria for Eurostat’s reservations and amendments to data are not sufficiently transparent and objective 64 Eurostat may express reservations or make amendments if it judges that data quality is compromised. 
Eurostatin esittämiä varaumia ja tietoihin tekemiä muutoksia koskevat perusteet eivät ole riittävän avoimia ja objektiivisia 64 Eurostat voi esittää varaumia tai tehdä muutoksia, jos se katsoo, että tietojen laatu vaarantuu.
During the period 2008‐2014, Eurostat set twelve res‐ ervations and amended data in ten cases, none of which concerned any of the Member States examined by us. 
Vuosina 2008–2014 Eurostat esitti kaksitoista varaumaa ja muutti tietoja kymmenessä tapauksessa. Yksikään näistä ei koskenut tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olevia jäsenvaltioita.
Considering the large number of action points, Eurostat sets reservations rather infrequently. 
Kun otetaan huomioon toimenpiteiden suuri määrä, Eurostat tekee varaumia aika harvoin.
34 According to the internal version of the DG Economic and Financial Affairs Vademecum on the SGP. 
34 Talouden ja rahoituksen pääosaston vakaus-ja kasvusopimuksen käsikirjan sisäisen version mukaan.
Observations 44 65 Eurostat has not explicitly laid down criteria for setting reservations or amend‐ ing Member States’ data, and the procedure is based on professional judgement. 
Huomautukset 44 65 Eurostat ei ole nimenomaisesti määrittänyt varaumien esittämistä tai jäsenvaltioiden tietojen muuttamista koskevia perusteita, ja menettely perustuu am-mattimaiseen arvioon.
In some cases where Eurostat identified methodological problems, the reasons for not expressing a reservation were not well documented, including the po‐ tential impact on the deficit and debt data. 
Tietyissä tapauksissa, joissa Eurostat havaitsi menetelmiä koskevia ongelmia, ei ollut dokumentoitu asianmukaisesti varauman esittämättä jättämisen syitä eikä myöskään mahdollista vaikutusta alijäämä-ja velkatietoihin.
Box 5 describes some of the cases concerned. 
Laatikossa 5 kuvataan joitakin asianomaisia tapauksia.
Some examples of cases with a potential impact on the deficit and debt data that were not well documented Czech Republic ο application of the market/non‐market test was infrequent and a large number of public units (corpora‐ tions) were not tested. 
Esimerkkejä puutteellisesti dokumentoiduista tapauksista, jotka mahdollisesti vaikuttavat alijäämä-ja velkatietoihin Tšekki ο markkina-/markkinaton-testauksen soveltaminen oli harvinaista eikä suurta osaa julkisista yksiköistä (yhtiöistä) testattu.
France ο amount received by a government unit for assuming the costs of decommissioning nuclear facilities (1.6 billion (0.1 % of GDP) for 2004). ο incompleteness of the local government sector. 
Ranska ο julkisyhteisöjen yksikön saama summa ydinvoimaloiden käytöstäpoiston kustannusten kattamiseksi (1,6 miljardia (0,1 prosenttia BKT:stä) vuonna 2004). ο paikallishallinnon puutteellisuus.
Germany ο non‐market units are not classified in the general government sector from the first year of their non‐mar‐ ket status. ο unavailability of detailed data for the analysis of capital injections, financial derivatives and distributions. 
Saksa ο markkinattomia yksiköitä ei ole luokiteltu julkisyhteisöjen sektoriin siitä asti, kun ne ensimmäisen kerran luokiteltiin markkinattomiksi. ο yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavilla pääomalisäysten, rahoitusjohdannaisten ja voitonjakojen analysointia varten.
Malta ο classification of Malita and City Gate project. 
Malta ο Malitan ja City Gate -projektin luokitus.
Italy ο recording of gross fixed capital formation is not made on an accrual basis for large investment amounts. 
Italia ο kiinteän pääoman bruttomuodostusta ei kirjata suoriteperusteisesti suurten investointisummien osalta.
For more details see Annex IV. 
Ks. lähemmin liite IV.
Observations 45 DG Economic and Financial Affairs analyses are carried out as required by the rules... 
Huomautukset 45 Talouden ja rahoituksen pääosaston analyysit tehdään sääntöjen mukaisesti...
66 When an EDP is launched, DG Economic and Financial Affairs produces analyses, which are used as the basis for subsequent EDP decisions, and issues recommen‐ dations. 
66 Kun liiallisia alijäämiä koskeva menettely käynnistetään, talouden ja rahoituksen pääosasto laatii analyysit, joita käytetään myöhempien liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn päätösten perustana, sekä esittää suosituksia.
Where a procedure is ongoing, it does this following its regular assess‐ ments of effective action (see paragraph 22). 
Kun menettely on käynnissä, se laatii analyysit tuloksellisia toimia koskevien säännöllisten arviointien jälkeen (ks. kohta 22).
The results of these analyses are presented, for new procedures, in the report required by Article 126(3) TFEU or, for ongoing procedures, in an internal Commission working document. 
Näiden analyysien tulokset esitetään uusien menettelyjen osalta SEUT:n 126 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa, tai käynnissä olevien menettelyjen osalta komission sisäisessä valmisteluasiakirjassa.
67 An EDP will be triggered, in line with the provisions of the TFEU35, by the Com‐ mission’s examination of Member State compliance with budgetary discipline on the basis of the deficit and debt criteria. 
67 Liiallisia alijäämiä koskeva menettely käynnistetään SEUT:n määräysten mukai-sesti35, kun komissio on tarkastellut talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamista alijäämä-ja velkakriteerien perusteella.
To this end, DG Economic and Financial Affairs monitors the development of the budgetary situation and of the stock of government debt in each Member State on the basis of actual data, the plans outlined in the Member State’s stability or convergence programme, and the Commission’s forecasts. 
Tätä varten talouden ja rahoituksen pääosasto valvoo talousarviotilanteen ja julkisyhteisöjen velan määrän kehitystä kussakin jäsenvaltiossa toteutuneiden tietojen, jäsenvaltion vakaus-tai lähentymisohjelmassa esitettyjen suunnitelmien ja komission ennusteiden perusteella.
A breach of the thresholds laid down in Protocol No 12 to the TFEU does not automatically trigger an EDP, since other relevant factors need to be taken into account. 
SEUT:n pöytäkirjassa N:o 12 vahvistettujen viitearvojen ylittyminen ei automaattisesti käynnistä liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä, koska muut merkitykselliset tekijät on myös otettava huomioon.
These consist of an open‐ended list of economic indica‐ tors grouped under the headings of medium‐term economic, budgetary and government debt positions36, as well as any other factors considered relevant and put forward by the Member State. 
Näihin kuuluvat avoin luettelo talouden indikaattoreista, jotka on luokiteltu otsakkeiden keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, julkisen talouden rahoitusasema ja valtion velka-aseman kehitys36 alle, sekä muita jäsenvaltioiden esittämiä tekijöitä, joita ne pitävät merkityksellisinä.
The Article 126(3) reports reviewed covered all the topics mentioned above. ... however, the EDP has so far focused more on government deficit than on debt. 
Tarkastetut SEUT:n 126 artiklan 3 kohdan mukaiset kertomukset kattoivat kaikki edellä mainitut näkökohdat. ... liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä on tähän mennessä kuitenkin painotettu enemmän valtion alijäämää kuin velkaa.
68 The debt criterion only became operational in 2012, is still being phased in and will not apply to all Member States until at least 2020. 
68 Velkakriteeriä alettiin soveltaa vasta vuonna 2012, se otetaan vähitellen käyttöön ja sitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin aikaisintaan vuonna 2020.
EDPs initiated before November 2011 are to be abrogated on the basis of the deficit criterion only, and this will be followed by a three‐year transitional arrangement for debt. 
Ennen marraskuuta 2011 käynnistetyt liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt voidaan kumota ainoastaan alijäämäkriteerin perusteella, ja tätä seuraa velkaa koskeva kolmen vuoden siirtymäjärjestely.
Box 6 shows how the debt criterion has evolved since the Maastricht Treaty. 
Laatikossa 6 osoitetaan, miten velkakriteeri on kehittynyt Maastrichtin sopimuksen jälkeen.
35 Article 126(2). 
35 SEUT:n 126 artiklan 2 kohta.
36 For a full list see Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97. 
36 Täydellinen luettelo on esitetty asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa.
Observations 46 Evolution of the debt criterion Protocol No 12 to the Treaty on European Union, signed in Maastricht in 1992, set a threshold level, for the public deficit, of 3 % of GDP and, for debt, of 60 % of GDP or a ratio that is ‘sufficiently diminishing and ap‐ proaching the reference value at a satisfactory pace’. 
Huomautukset 46 Velkakriteerin kehittyminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa N:o 12, joka allekirjoitettiin Maastrichtissa vuonna 1992, viitearvoksi asetettiin julkisen alijäämän osalta kolme prosenttia BKT:stä ja velan osalta 60 prosenttia BKT:stä tai osuus, joka ”pienenee riittävästi ja lähestyy riittävän nopeasti viitearvoa”.
If the ratio is above 60 %, a 3 % deficit will induce an annual reduction in the debt ratio of one twentieth of the differential with respect to the reference value of 60 %. 
Jos velkasuhde ylittää 60 prosenttia, kolmen prosentin alijäämä johtaa velkasuhteen supistumiseen siten, että ero suhteessa 60 prosentin viitearvoon pienenee kahdeskymmenesosan vuosittain.
In other words, focusing on the deficit was deemed sufficient to ensure the steady reduction of debt, and for many years it was felt un‐ necessary to define more precisely the pace of convergence with the reference value. 
Toisin sanoen alijäämään keskittyminen katsottiin riittäväksi, jotta velan pieneneminen jatkuisi vakaana, ja monen vuoden ajan ei katsottu tarpeelliseksi määrittää tarkemmin viitearvon lähentymisvauhtia.
Since the 2008 crisis, the 5 % assumption for annual nominal GDP growth has clearly been unrealistic (see Annex V). 
Vuoden 2008 kriisin jälkeen BKT:n viiden prosentin vuotuista nimelliskasvua koskeva oletus on selvästi ollut epärealistinen (ks. liite V).
Hence a deficit of 3 % of GDP no longer automatically implies convergence towards a debt‐to‐GDP ratio of 60 % (for example, at an annual nominal growth rate of 3 % and a 3 % deficit, the debt‐to‐GDP ratio will stabilise at 100 %). 
Näin ollen kolmen prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ei enää automaattisesti tarkoita, että velka suhteessa BKT:hen lähenee 60 prosentin arvoa (esimerkiksi, kun vuotuinen nimelliskasvu on kolme prosenttia ja alijäämä on kolme prosenttia, velka suhteessa BKT:hen vakiintuu 100 prosenttiin).
For this reason the debt criterion was adjusted. 
Tästä syystä velkakriteeriä mukautettiin.
A more precise definition emerged in Article 1(2)(b) of Council Regulation (EU) No 1177/2011 of 8 November 2011: ‘the [debt‐to‐GDP ratio] shall be considered sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace [...] if the differential with respect to the reference value has decreased over the previous three years at an average rate of one twentieth per year as a benchmark [...]’. 
Tarkempi määritelmä esitettiin 8 päivänä marraskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa: ”[velan suhteessa BKT:hen] katsotaan [...] pienenevän riittävästi ja lähestyvän riittävän nopeasti viitearvoa, jos ero suhteessa viitearvoon on pienentynyt kolmen edellisen vuoden aikana keskimäärin kahdeskymmenesosan vuosittain. Tämä on vertailuarvo [...]”.
However, the 23 Member States already under an EDP in November 2011 are subject to a transitional rule for a period of three years after abrogation of the respective EDP. 
Niihin 23 jäsenvaltioon, jotka oli jo asetettu liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn marraskuussa 2011, sovelletaan siirtymäsääntöä kolmen vuoden ajan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lopettamisen jälkeen.
As a result, the new debt criterion will not apply universally to all Member States before at least 2020 (see also Table 1). 
Näin ollen uutta velkakriteeriä ei sovelleta yleisesti kaikkiin jäsenvaltioihin ainakaan ennen vuotta 2020 (ks. myös taulukko 1).
69 The rule since 2011 has been that the government debt‐to‐GDP ratio complies with the debt criterion if it does not exceed the reference value (60 % of GDP), or if the differential with respect to the reference value decreases over three years at an average rate of one twentieth per year, on a backward, forward‐looking or cyclically adjusted basis. 
69 Vuodesta 2011 sääntönä on ollut, että julkisyhteisöjen velka suhteessa BKT:hen noudattaa velkakriteeriä, jos se ei ylitä viitearvoa (60 prosenttia BKT:stä) tai jos ero suhteessa viitearvoon pienentyy kolmen vuoden aikana keskimäärin kahdeskymmenesosan vuosittain takautuvasti, ennakoivasti tai suhdannetasoitetusti arvioituna.
70 The acceptable pace of reduction in the debt‐to‐GDP ratio is approximately that which would apply, regardless of the initial level of debt, given a public deficit of 3 % of GDP and annual nominal growth of 5 %. 
70 BKT:hen suhteutetun velan hyväksyttävä supistamistahti on keskimäärin se, jota sovellettaisiin – velan alkuperäisestä tasosta riippumatta – jos julkinen alijäämä olisi kolme prosenttia BKT:stä ja vuotuinen nimelliskasvu olisi viisi prosenttia.
As nominal growth has consist‐ ently been below 5 % since 2008, to meet the debt benchmark the public deficit must be brought below 3 % of GDP – and when higher levels of initial debt are factored in the deficit target will be more demanding still. 
Koska nimelliskasvu on vuodesta 2008 lähtien ollut jatkuvasti alle viisi prosenttia, julkinen alijäämä on saatava alle kolmen prosentin BKT:stä, jos velan vertailuarvo halutaan saavuttaa ja, jos alkuperäinen velkataso on tätäkin korkeampi, alijäämätavoitetta on kiristettävä entisestään.
This makes the conver‐ gence requirements particularly challenging for heavily‐indebted Member States. 
Tämän vuoksi lähentymiskriteerit ovat erityisen haastavia voimakkaasti velkaantuneille jäsenvaltioille.
Observations 47 71 In Table 4 we use the Commission data and projection37 for the debt‐to‐GDP ratio from 2013 to 2020 to calculate the annual ratio resulting from compliance with the debt benchmark for five countries in our sample38. 
Huomautukset 47 71 Taulukossa 4 käytetään komission tietoja ja BKT:hen suhteutettua velkaa koskevaa ennustetta37 vuosina 2013–2020 vuotuisen suhteen laskemiseksi; vuotuinen suhde on seurausta velan vertailuarvon noudattamisesta otokseen kuuluvissa viidessä maassa38.
Only Germany and Malta, where debt hovers around 70 % of GDP, are shown as meeting the debt criterion over the period under consideration. 
Taulukosta ilmenee, että vain Saksa ja Malta, joiden velat ovat noin 70 prosenttia BKT:stä, täyttävät velkakriteerin tarkastelujaksolla.
Cyprus, which was placed under a programme of financial assistance in April 2013, is forecast to be compliant with the debt benchmark in 2018. 
Kyproksen, joka otettiin rahoitustukiohjelmaan huhtikuussa 2013, ennustetaan saavuttavan velan vertailuarvon vuonna 2018.
However, with a debt‐to‐GDP ratio of 96.5 % in 2015, France is not expected to fulfil the debt criterion by 2020. 
Ranskan, jonka velka suhteessa BKT:hen oli 96,5 prosenttia vuonna 2015, ei odoteta täyttävän velkakriteeriä vuoteen 2020 mennessä.
As with France, for all years in the period the Commission also projects that Italy’s debt‐to‐GDP ratio will exceed the maximum acceptable for compliance with the benchmark. 
Komissio myös ennustaa kaikkiin jaksoon kuuluvien vuosien osalta, että Ranskan tavoin myös Italian velka suhteessa BKT:hen ylittää vertailuarvon noudattamiseksi vaaditun enimmäisrajan.
Assuming the scenario projected by the Commission, therefore, Italy, which had a debt‐to‐GDP ratio of 133.0 % in 2015, will be unable to comply with the debt benchmark by the forecast horizon of 2020 – and is thus prima facie in breach of the debt criterion. 
Komission ennustamassa skenaariossa oletetaan, että Italia, jonka velka suhteessa BKT:hen oli 133,0 prosenttia vuonna 2015, ei pysty saavuttamaan velan vertailuarvoa vuoteen 2020 mennessä, eikä näin ollen lähtökohtaisesti täytä velkakriteeriä.
Evolution of debt under Commission baseline scenario versus debt benchmark (all figures %) 37 Data for Germany, Italy, France and Malta taken from the Commission’s Fiscal Sustainability Report 2015, baseline scenario. 
Velan kehittyminen komission perusskenaarion mukaan v. velan vertailuarvo (kaikki luvut prosentteina) 37 Saksaa, Italiaa, Ranskaa ja Maltaa koskevat tiedot ovat peräisin komission Julkisen talouden kestävyyttä koskevan kertomuksen 2015 perusskenaariosta.
The Commission does not include data for Cyprus as it is a country under a financial assistance programme. 
Komissio ei sisällyttänyt kertomukseen Kyprosta koskevia tietoja, koska maa kuuluu rahoitustukiohjelman piiriin.
So data for Cyprus taken from the IMF Article IV Report on Cyprus (IMF Country Report No 14/313 – October 2014). 
Niin ollen Kyprosta koskevat tiedot ovat peräisin IMF:n lokakuussa 2014 antamasta IV artiklan mukaisesta maaraportista (IMF Country Report No 14/313).
38 With the exception of the Czech Republic, where the debt‐to‐GDP ratio is below the 60 % threshold. 
38 Lukuun ottamatta Tšekkiä, jossa velka suhteessa BKT:hen alittaa 60 prosentin viitearvon.
Observations 48 Analyses by the Commission are difficult to follow... 
Huomautukset 48 Komission analyysejä on vaikea seurata ...
72 The number of relevant factors (see paragraph 14(ii) that the Commission can take into account in its analysis is potentially unlimited. 
72 Merkityksellisiä tekijöitä (ks. kohdan 14 alakohta ii), jotka komissio voi ottaa huomioon analyysissään, on rajaton määrä.
Since, moreover, there is no methodological framework in place to weigh the impact of those factors in the assessment, all conclusions are left to the Commission’s economic judge‐ ment. 
Koska käytössä ei myöskään ole menetelmäkehikkoa, jolla voitaisiin mitata näiden tekijöiden vaikutusta arviointiin, kaikki johtopäätökset perustuvat komission taloudelliseen arviointiin.
Although certain cases may require a more qualitative approach based on expert knowledge, it is difficult to understand how the Commission’s capacity for economic judgement applies to other factors. 
Vaikka tietyt tapaukset voivat edellyttää asiantuntijatietoihin perustuvaa laadullisempaa lähestymistapaa, on vaikeaa ymmärtää, miten komission taloudellista arviointiky-kyä voidaan soveltaa muihin tekijöihin.
73 In four of the nine Article 126(3) reports examined, the Commission concluded that the relevant factors present or seem to present a ‘mixed picture’39, and in three other reports it concluded that the relevant factors seem to present a favourable, or relatively favourable, situation40. 
73 Neljässä yhdeksästä tutkitusta 126 artiklan 3 kohdan mukaisesta kertomuksesta komissio katsoi, että merkitykselliset tekijät antavat tai näyttävät antavan ”vaihte-levan kuvan”39, ja kolmessa muussa kertomuksessa se katsoi, että merkitykselliset tekijät näyttävät antavan myönteisen tai suhteellisen myönteisen kuvan tilantees-ta40.
However, the reasoning behind these conclusions is unclear, as is the impact of this analysis on the final deci‐ sion whether or not to place a Member State under an EDP or extend the EDP deadline. ... without access to all the data used it is not possible to replicate the underlying calculations, ... 
Näiden johtopäätösten taustalla olevat perustelut ovat kuitenkin epäselviä, kuten myös analyysin vaikutus lopulliseen päätökseen siitä, asetetaanko jäsenvaltio liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn vai ei tai pidennetäänkö liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa. ... jos kaikki käytetyt tiedot eivät ole saatavilla, perustana olevia laskelmia ei ole mahdollista toistaa, ...
74 Information on the data used by the Commission in its calculations was often not easily accessible. 
74 Tietoja komission laskelmissaan käyttämistä tiedoista ei usein ollut helposti saatavilla.
This finding was corroborated by the representatives of the national authorities of some of the Member States visited. 
Tätä havaintoa tukivat joidenkin tarkastuskäynnin kohteena olevien jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten edustajat.
75 In the case of revised recommendations, for example, the information in the Commission’s relevant staff working document was not sufficient to replicate the calculation of the fiscal effort and other variables that are essential for the assess‐ ment of Member States’ compliance with the original recommendations. 
75 Esimerkiksi tarkistettujen suositusten osalta asianomaisessa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetyt tiedot eivät olleet riittäviä, jotta olisi voitu toistaa laskelmat, jotka koskivat julkisen talouden toimia ja muita muuttujia, jotka ovat välttämättömiä, kun arvioidaan, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet alkuperäisiä suosituksia.
In this regard, the working document underlying the Commission’s recommendation to extend the EDP deadline for France in February 2015 did not contain data in sup‐ port of the baseline scenario41 or any detail of additional discretionary revenue measures, although these data are essential to replicate the assessment of effec‐ tive action which led to the extension. 
Tältä osin valmisteluasiakirja – joka oli perustana komission suositukselle, jossa Ranskan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määräaikaa pidennettiin helmikuussa 2015 – ei sisältänyt perusskenaariota41 tukevia tietoja tai harkinnanvaraisia tulopuolen lisätoimenpiteitä koskevia yksityiskohtaisia tietoja, vaikka nämä tiedot olisivat olleet olennaisia, jotta määräajan pidentämiseen johtaneiden tuloksellisten toimien arviointi olisi voitu toistaa.
39 Czech Republic (7.10.2009), Italy (7.10.2009), Cyprus (12.5.2010), Malta (13.5.2009). 
39 Tšekki (7.10.2009), Italia (7.10.2009), Kypros (12.5.2010), Malta (13.5.2009).
40 Germany (7.10.2009), France (18.2.2009), Malta (18.2.2009). 
40 Saksa (7.10.2009), Ranska (18.2.2009), Malta (18.2.2009).
41 The baseline scenario was based on the 2013 spring forecast underlying the 2013 EDP recommendations. 
41 Perusskenaario perustui vuoden 2013 kevät-ennusteeseen, joka oli vuoden 2013 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn suositusten perustana.