natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Box 3 A Manual for mainstreaming the environment The Commission contracted a consultancy firm in 1998 for 12 months but the manual finally produced in 2001 was considered to be inadequate and was not formally approved. 
Laatikko 3 Ympäristökäsikirja Komissio teki vuonna 1998 erään konsulttiyrityksen kanssa sopimuksen 12 kuukaudeksi, mutta lopulta vuonna 2001 valmistunutta käsikirjaa pidettiin puutteellisena.
As a result it remained only a draft document. 
Sitä ei siis hyväksytty virallisesti, vaan se jäi luonnokseksi.
The manual has been little used firstly because of its draft status, secondly because it was extremely lengthy, and thirdly because its existence was not even known by some staff. 
Käsikirjaa on käytetty vain vähän, koska sitä on pidetty pelkkänä luonnoksena, se on erittäin pitkä ja osa henkilöstöstä ei edes tiennyt sen olemassaolosta.
Significant work on a revised manual only began in mid-2004 with the contracting of a new consultancy firm. 
Käsikirjan perusteellinen tarkistustyö alkoi vasta vuoden 2004 puolivälissä, jolloin tehtiin sopimus uuden konsulttiyrityksen kanssa.
Because of the complexity of the task, the higher priority assigned by the Commission to setting up a training programme and frequent changes in the Commission staff managing the contract, the revised manual had still not been completed at the end of 2005. 
Koska tehtävä on vaativa, koska komissio on asettanut etusijalle koulutusohjelman laatimisen ja koska sopimusta hallinnoiva komission henkilöstö on vaihtunut useasti, tarkistettua käsikirjaa ei ollut saatu valmiiksi vielä vuoden 2005 loppuun mennessä.
The mainstreaming strategy foresaw that Ôevery official in key policy areas or with geographical responsibility in headquarters and DelegationsŐ would have completed training by the end of 2004. 
Valtavirtaistamisstrategian mukaan jokaisen keskusyksiköissä tai lähetystöissä työskentelevän virkamiehen, joka on keskeisessä asemassa tai vastaa kyseisistä maantieteellisistä alueista, olisi pitänyt saada täydennyskoulutuksensa päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä.
In fact the training courses only began in November 2004 and have not been compulsory. 
Tosiasiassa koulutus alkoi vasta marraskuussa vuonna 2004 ja on ollut vapaaehtoista.
It was also planned that the training would use the new manual but this has not proved possible (see paragraph 21). 
Koulutuksessa oli tarkoitus käyttää uutta käsikirjaa, mikä ei kuitenkaan ole ollut mahdollista (ks. kohta 21).
While overall attendance levels have been better for training at the Delegations, the number of Commission staff attending is still limited (see Box 4). 
Vaikka yleinen osallistumisaste on ollut suurempi lähetystöissä, vain pieni osa komission henkilöstöstä on osallistunut koulutukseen (ks. laatikko 4).
Several sessions had to be cancelled because of insufficient participants. 
Useita koulutustilaisuuksia jouduttiin peruuttamaan vähäisen osallistujamäärän tähden.
For the Delegations, the training budget allocated was only sufficient for courses to be held in 20 Delegations (attended by Delegation staff and staff from organisations in the beneficiary countries). 
Lähetystöissä tähän tarkoitukseen kohdennetut koulutusmäärärahat riittivät koulutuksen järjestämiseen vain 20 lähetystössä (koulutukseen osallistui lähetystöjen ja edunsaajamaiden organisaatioiden henkilöstöä).
The training took place too late for most Delegations in Asia, Latin America and the Mediterranean to be able to benefit from it when preparing the new CSPs. 
Koulutus järjestettiin niin myöhäisessä vaiheessa, että useimmat lähetystöt Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Välimeren alueella eivät voineet hyödyntää sitä uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja laadittaessa.
One initiative which had the potential to build up the CommissionŐs in-house capacity to manage the environmental aspects of development cooperation was the setting-up in 2003 of an Ôenvironmental focal point networkŐ. 
Eräs aloite, joka olisi voinut parantaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien hallinnointivalmiuksia komissiossa, oli ympäristöalan yhteyshenkilöiden verkoston perustaminen vuonna 2003.
The network was intended to identify and link up one official from each unit to 
Verkostoon oli tarkoitus valita jokaisesta yksiköstä yksi virkamies ja verkostoon kuuluvien oli määrä selvittää
C 235/10 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 27. 
C 235/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 29.9.2006 27.
The Commission uses the OECD DAC financial monitoring and reporting system which is not adequate since it allows projects to be identified where environment-related expenditure has been made but not the amount of that expenditure. 
Komissio käyttää OECD:n kehitysapukomitean taloudellista seuranta-ja raportointijärjestelmää, joka on epätarkoituksenmukainen siksi, että summia ei voida eritellä, vaikka sellaiset muut kuin ympäristöhankkeet, joissa on aiheutunut ympäristöasioihin liittyviä menoja, voidaankin yksilöidä.
The coding system used by the World Bank tackles this issue (1). 
Maailmanpankin käyttämässä koodausjärjestelmässä tämä ongelma on ratkaistu (1).
In addition, inconsistent use by the Commission of the marker system established for identifying expenditure made in the context of the MEAs has meant that it has not been able to accurately meet its reporting obligations under the MEAs. 
Lisäksi komissio hyödyntää epäyhdenmukaisesti osoitinjärjestel-mää, jolla yksilöidään monenvälisistä ympäristösopimuksista aiheutuneet menot. Tämä merkitsee, että komissio ei ole kyennyt täyttämään asianmukaisesti monenvälisiin ympäristösopimuksiin liittyviä raportointivelvoitteitaan.
AN ASSESSMENT OF THE EFFECTIVENESS OF THE COMMISSIONŐS ENVIRONMENTAL MAINSTREAMING Introduction 28. 
ARVIO YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIEN HUOMIOON OTTAMISEN VAIKUTTAVUUDESTA KOMISSIOSSA Johdanto 28.
This part of the report assesses how effectively the Commission has mainstreamed the environment into its development cooperation. 
Tässä kertomuksen osassa arvioidaan, miten vaikuttavasti komissio on sisällyttänyt ympäristönäkökohdat kehitysyhteistyö-hönsä.
The assessment was carried out on three different types of Commission intervention: (a) Country Strategy Papers; (b) budgetary support programmes; (c) non-environment projects. 
Arvio kohdistuu kolmenlaisiin komission tukitoimiin: a) maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin; b) talousarviotukea koskeviin ohjelmiin; c) muihin kuin ympäristöhankkeisiin.
Progress was made in 2005 in developing country environmental analysis for new Country Strategy Papers although its impact cannot yet be assessed 29. 
Maakohtaisten ympäristöanalyysien tekemisessä uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten edistyttiin vuonna 2005, mutta niiden vaikutuksia on vielä liian aikaista arvioida 29.
The Commission drew up Country Strategy Papers (CSPs) for the first time in 2001 and 2002 for each of the countries and regions to which it gives development assistance in order to set out what form the CommissionŐs assistance should take over the period 2006 to 2007. 
Komissio laati jokaisen siltä kehitysapua saavan maan ja alueen osalta maakohtaisen strategia-asiakirjan ensimmäisen kerran vuonna 2001 tai 2002 määrittääkseen, missä muodossa sen pitäisi antaa apua vuosiin 2006–2007 saakka.
In principle, CSPs were to take into account each countryŐs development priorities, so as to ensure country ownership, as well as the CommissionŐs own policies. 
Periaatteessa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa piti komission omien politiikkojen lisäksi ottaa huomioon kunkin maan ensisijaiset kehitystavoitteet maiden sitoutumisen varmistamiseksi.
The CommissionŐs strategy concerning the environmental aspects of its development aid, as set out in both its 2000 Development Policy and the Commission Staff Working Paper on the subject, focused on mainstreaming the environment into all areas of development cooperation. 
Asianomaisessa komission strategiassa, sellaisena kuin se on esitetty komission vuoden 2000 kehityspolitiikassa ja komission yksiköiden laatimassa valmisteluasiakirjassa, painotettiin ympäristönäkökohtien ottamista mukaan kaikkiin kehitysyhteistyön osa-alueisiin.
The analysis of environmental issues in the CSPs was generally weak and the CommissionŐs response strategies did not adequately address environmental considerations in priority fields to be funded. In a sample of (1) In 2002 the World Bank introduced a new two-dimensional coding system. Each loan is tracked by both theme and sector codes. 
Käydessään läpi näitä ensimmäisiä maakohtaisia strategia-asiakirjoja (2001–2007) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, samoin kuin komission yksiköt selvityksissään, että tosiasiassa ympäristöä ei ollut otettu asiakirjoissa tyydyttävällä tavalla huomioon: ympäristöasioita oli yleisesti ottaen analysoitu puutteellisesti ja komission toteuttamat korjaavat strategiat eivät (1) Maailmanpankki otti vuonna 2002 käyttöön uuden kaksiulotteisen koodausjärjestelmän. Jokaista lainaa voidaan seurata sekä aihepiiri-että toimialakoodin avulla.
The 11 theme codes correspond to the goals and objectives of Bank activities and the 12 sector codes indicate the parts of the economy that directly benefit from Bank support. 
Aihepiirikoodeja on 11, ja ne vastaavat Maailmanpankin toiminnan päämääriä ja tavoitteita. Toimialakoodit, joita on 12, osoittavat pankin tuesta suorasti hyötyvät talouden osa-alueet.
60 CSPs, none of them mentioned the Millennium Development Goals (MDGs) on environmental sustainability and only approximately a quarter made reference to Multilateral Environment Agreements (MEAs). 
Otokseen poimituista 60 maakohtaisesta strategia-asiakirjasta yhdessäkään ei mainittu ympäristönäkökohtiin perustuvaan kestävyyteen liittyvää vuosituhannen kehitystavoitetta ja vain noin neljänneksessä viitattiin monenvälisiin ympäristösopimuksiin.
For countries with a Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP) (2), it has been the CommissionŐs policy to align its CSP to the PRSP. 
Komissiolla on ollut tapana niveltää maakohtaiset strategia-asiakirjansa köyhyyden vähentämisstrategiaan (Poverty Reduction Strategy Papers, PRSP) (2) niiden maiden osalta, joilla tällainen strategia on.
As a World Bank study has shown (3), the environment has generally not been mainstreamed into PRSPs, partly because of a lack of recognition by many beneficiary countries of the important linkages between poverty and the environment. 
Kuten Maailmanpankin tutkimus on osoittanut (3), ympäristöasioita ei tavallisesti ole sisällytetty köyhyyden vähen-tämisstrategioihin, mikä johtuu osittain siitä, että monet edunsaajamaat eivät pidä köyhyyden ja ympäristön välisiä yhteyksiä olennaisina.
Ministries of Environment should in the first place be the advocate of environmental issues in national policies but in practice these ministries, even in more developed countries with major environmental concerns such as Brazil and China, do not have the resources and influence of other, longer established ministries. 
Ympäristöministeriöiden päätehtävä on puhua ympäristön puolesta kansallisessa politiikassa, mutta käytännössä niillä ei ole – edes Brasilian ja Kiinan kaltaisissa kehittyneemmissä maissa, joissa on suuria ympäristöön liittyviä huolenaiheita – yhtä paljon voimavaroja ja vaikutusvaltaa kuin vakiintuneemmilla ministeriöillä.
Nevertheless the lack of environmental mainstreaming into development aid also reflects shortcomings on the Commission side. 
Joka tapauksessa se, että ympäristönäkökohtien sisällyttäminen kehitysapuun on riittämätöntä, heijastelee myös komission toimien puutteellisuutta.
Although the Commission Staff Working Paper on Mainstreaming the Environment stated that such Country Environment Profiles (CEPs) were an important tool for mainstreaming at the programming stage, a Commission review in 2002 covering a sample of 60 CSPs found that only six such CEPs had been drawn up. 
Komission yksiköiden ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimassa valmisteluasiakirjassa todettiin, että maakohtaiset ympäristöprofiilit olivat ohjelmasuunnittelun aikana tärkeitä valtavirtaistamisen kannalta; silti komission vuonna 2002 tekemässä selvityksessä, jota varten oli poimittu 60 maakohtaisen strategia-asiakirjan otos, kävi ilmi, että vain kuusi ympäristöprofiilia oli laadittu.
This is despite the fact that such country environmental analysis has been best practice since 1992 when the OECD Development Assistance Committee issued guidelines on the subject (4). 
Näin siitä huolimatta, että maakohtaiset ympäristöanalyysit ovat kuuluneet parhaisiin käytäntöihin vuodesta 1992, jolloin OECD:n kehitysapukomitea julkaisi asiaa koskevat suuntaviivansa (4).
The Commission took an important step in 2005 to address this issue by establishing CEPs for Asian, Latin American and Mediterranean aid beneficiary countries as part of the process of preparing the next generation of Country Strategy Papers for the period 2007 to 2013. 
Komissio edistyi vuonna 2005 merkittävästi ongelman ratkaisemisessa, kun se laati maakohtaisen ympäristöprofiilin Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen edunsaajamaista vuosien 2007–2013 uusien maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelemista varten.
A similar approach is being followed for the ACP States. 
Samaa lähestymistapaa sovelletaan AKT-valtioiden osalta.
As the CSPs were still under preparation at the time the audit was completed, it was still too early to assess how far the CEPs had improved mainstreaming in the CSPs. 
Koska maakohtaisia strategia-asiakirjoja vasta valmisteltiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättyessä, oli vielä liian aikaista arvioida, missä määrin ympäristöprofiilit olivat parantaneet ympäristönäkökohtien sisällyttämistä maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin.
This ultimately depends on how high a priority both the beneficiary countries and Commission services attach to addressing in the CSP the environmental issues raised by the CEPs. 
Kaikki riippuu lopulta siitä, kuinka tärkeänä edunsaajamaat ja komission yksiköt pitävät ympäristöprofiileissa esiin tuotujen ympäristöasioiden käsittelemistä maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa.
(2) Sincetheendofthe1990sdevelopingcountrieshaveestablishedPov-erty Reduction Strategy Papers to provide a framework for domestic policies and programmes, as well as for foreign assistance, with the overall aim of reducing poverty. 
(2) (3) (4) Kehitysmaatovat1990-luvunlopustaastilaatineetköyhyydenvähen-tämisstrategioita kansallisten politiikkojen ja ohjelmien sekä ulkomaisen avun perustaksi yleistavoitteenaan köyhyyden vähentäminen.
(3) Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers. 
Statusandevolutionofenvironmentalprioritiesinthepovertyreductionstra-tegies: an assessment of fifty poverty reduction papers.
Environment department papers, World Bank, November 2003. 
Maailmanpankin ympäristöasioita käsittelevän osaston marraskuussa 2003 julkaisema asiakirja.
(4) OECD Development Assistance Committee. 
OECD:n kehitysapukomitea.
Guidelines on Aid and Environment. 
Guidelines on Aid and Environment.
No. 2: ÔGood Practices for Country Environmental Surveys and StrategiesŐ. 
No. 2: ”Good Practices for Country Environmental Surveys and Strategies”.
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/11 34. 
29.9.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 235/11 34.
In this respect the Commission has made only limited progress in building up environmental awareness and mainstreaming capacity in beneficiary countries since the adoption of its own mainstreaming strategy. 
Tältä osin komissio on edistynyt vain vähän edunsaajamaiden ympäristötietoisuuden ja valtavirtaistamisvalmiuksien kehittämisessä sen jälkeen, kun se otti käyttöön oman valtavir-taistamisstrategiansa.
A specific instrument available to the Commission for promoting the integration of the environment into its development cooperation is Regulation (EC) No 2493/2000, which has a budget of 93 million euro over the period 2000 to 2006 (1). 
Komissiolla on käytettävissään erityinen väline, jolla se voi edistää ympäristöasioiden sisällyttämistä kehitysyhteistyöhön, sillä asetukseen (EY) N:o 2493/2000 (1) liittyy 93 miljoonan euron määräraha vuosiksi 2000–2006.
However, the instrument has had only limited impact. This instrument could significantly help environmental capacity building in developing countries. 
Välineellä on kuitenkin ollut vähäinen vaikutus, vaikka sillä voitaisiin merkittävästi myötävaikuttaa ympäristöalan valmiuksien kehittämiseen kehitysmaissa.
But the Commission has not established an overall approach to capacity building, and has only developed individual projects on an ad hoc basis. 
Komissio ei kuitenkaan ole laatinut yleistä lähestymistapaa valmiuksien kehittämiseen, vaan on tyytynyt viemään yksittäisiä hankkeita eteenpäin tapauskohtaisesti.
On the Commission side, it is of concern that only limited use was made in 2005 by officials responsible for CSP preparation of the opportunities for training in environmental mainstreaming (see Box 4). 
Komission tasolla on huolestuttavaa, että maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelusta vastaavat virkamiehet käyttivät vuonna 2005 vain vähäisessä määrin hyväkseen ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevia koulutusmahdollisuuksia (ks. laatikko 4).
While DG Development, DG Environment and Europeaid all have specialised units reviewing the environmental aspects of CSPs, these reviews are not generally based on the detailed knowledge of the country concerned, while the spreading of limited staff resources across these three DGs also means that checks are often superficial. Little has been done to mainstream the environment into budgetary support programmes 36. 
Kehitysyhteistyön ja ympäristöasioiden pääosastoissa sekä EuropeAid-yhteistyötoimistossa on kaikissa maakohtaisten strategia-asiakirjojen ympäristönäkökohtien tutkimiseen erikoistunut yksikkö, mutta niiden analyysit eivät tavallisesti perustu kunkin maan yksityiskohtaiseen tuntemukseen; lisäksi rajallisten henkilöstöresurssien hajottaminen kolmeen pääosastoon merkitsee sitä, että tarkistukset ovat monesti pinnallisia. tärkeimpiin uusiin infrastruktuureihin” (3).
It is Commission and wider donor policy for budgetary support to make up an increasing percentage of overall aid. 
Komission ja laajemman rahoittajayhteisön periaatteena on, että suoran talousarviotuen prosenttiosuutta kaikesta myönnettävästä tuesta lisätään.
However, the Commission has done little to mainstream the environment into this newer form of aid although the Council stated in its conclusions of 31 May 2001 on the CommissionŐs environmental integration strategy that: Ôenvironmental considerations should be systematically incorporated into the preparation of all ... structural adjustment programmes and sector-wide reform and support programmesŐ (2). 
Komissio ei silti juurikaan ole pyrkinyt sisällyttämään ympäristönäkökohtia tähän uudenlaiseen tukimuotoon, vaikka neuvosto totesi 31. toukokuuta 2001 päätelmissään ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevasta komission strategiasta, että ”ympäristönäkökohdat olisi johdonmukaisesti sisällytettävä kaikkiin ... rakennemukautusohjelmiin ja alakohtaisiin uudistus-ja tukiohjelmiin” (2).
The main environmental appraisal tool to be used in the context of budgetary support programmes is the Strategic Environment Assessment (SEA). 
Talousarviotukea koskevien ohjelmien yhteydessä hyödynnettävä pääasiallinen ympäristöalan arviointiväline on strateginen ympäristöarviointi.
This examines the environmental aspects of the beneficiary countries policies, plans and programmes financed by the budgetary support, notably the Poverty Reduction Strategy Papers. 
Siinä tutkitaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamista talousarviotuella rahoitettavissa edunsaajamaiden politiikoissa, suunnitelmissa ja ohjelmissa, muun muassa köyhyyden vähentämisstrategioissa.
The Council conclusions noted that Ôto achieve mainstreaming, Strategic Environment Assessement (SEA) should be used systematically particularly during the preparation of structural and sectoral programmes and for new (1) Regulation(EC)No2493/2000oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 7 November 2000 on measures to promote the full integration of the environmental dimension in the development process of developing countries (OJ L 288, 15.11.2000, p. 
Neuvoston päätelmissä todettiin, että ”läpäisyperiaatteen huomioon ottamiseksi strategista ympäristöarviointia (SYA) olisi sovellettava systemaattisesti erityisesti rakenneohjelmia ja alakohtaisia ohjelmia laadittaessa ja (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2493/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, ympäristöulottuvuuden sisällyttämisestä täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin (EYVL L 288, 15.11.2000, s.
This provided considerable support to the passing of the Environment Management Act in 2005. (c) Despite the important links between poverty and environment, poverty reduction indicators did not address environmental issues. (d) In the two priority sectors for the CommissionŐs budgetary aid, education and health, the significant opportunities for mainstreaming environmental issues into these two areas, particularly in relation to preventive health care, were not taken advantage of. (e) Increasingly, the Commission is seeking to provide its support to roads through sectoral policy support programmes, rather than individual projects, which means there is a particular need for SEAs if negative environmental impacts are to be avoided. 
(2) Neuvoston päätelmät ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi EY:n taloudellisessa ja kehitysyhteistyössä kestävää kehitystä edistävällä tavalla, kohta 3.6 (8971/01). c) Vaikka köyhyys ja ympäristökysymykset kytkeytyvät olennaisesti toisiinsa, ympäristöä ei huomioitu köyhyyden vähentämistä koskevia indikaattoreita asetettaessa. d) Komission talousarviotuen kahdella painopistealalla, koulutuksessa ja terveysalalla, on erinomaiset mahdollisuudet ottaa huomioon ympäristöasioita, etenkin ennaltaehkäisevän terveydenhoidon yhteydessä. Näitä mahdollisuuksia ei kuitenkaan käytetty hyväksi. e) Komissio pyrkii yhä useammin myöntämään tukea teiden rakentamiseen alakohtaisten tukiohjelmien kautta yksittäisten hankkeiden sijasta, joten erityisesti strategisia ympäristöarviointeja tarvittaisiin haitallisten ympäristövaikutusten välttämiseksi.
(3) Council conclusions on a strategy on the integration of environmental concerns into EC economic and development cooperation to promote sustainable development paragraph 3.14 (8971/01). 
(3) Neuvoston päätelmät ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi EY:n taloudellisessa ja kehitysyhteistyössä kestävää kehitystä edistävällä tavalla, kohta 3.14 (8971/01).
(4) At the time of the audit the OECD DAC had a working party on the use of SEAs in the context of development cooperation. 
(4) Tarkastuksen aikaan OECD:n kehitysapukomitean perustama työryhmä tutki strategisen ympäristöarvioinnin hyödyntämistä kehitysyhteistyössä.
C 235/12 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 Procedures for environmental mainstreaming at project level have not been sufficiently systematic 39. 
C 235/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 29.9.2006 Valtavirtaistamismenettelyt eivät ole olleet riittävän systemaattisia hanketasolla 39.
Despite the increasing proportion of aid channelled through budgetary support, the funding of projects is still the main aid delivery mechanism. 
Vaikka yhä suurempi osuus tuesta myönnetään talousarviotukena, hankkeiden rahoittaminen on vielä tärkein tukimuoto.
A first step in the environmental appraisal of projects is to screen them in order to assess potential environmental risks and opportunities. 
Hankkeiden ympäristöarvioinnin ensimmäinen vaihe on niiden tutkiminen mahdollisten ympäristöhaittojen ja -hyötyjen selvittämiseksi.
The 2001 draft Environment Integration Manual established the principle of such screening in the form of an ÔEnvironmental Integration FormŐ to be completed for each project and following guidelines in the manual. 
Vuonna 2001 luonnostellussa ympäristökäsikirjassa määrättiin ympäristötutkimusten periaatteesta, jonka mukaan jokaisen hankkeen osalta oli täytettävä ympäristöasioiden huomioon ottamista koskeva lomake (Environmental Integration Form).