natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The cost estimates for SIS II included an estimate of the cost of developing national systems and recognised that they would far exceed the costs of developing the central system49. 
SIS II ‐järjestel‐ mää koskevat kustannusarviot sisälsivät arvion kansallisten järjestelmien kehit‐ tämiskustannuksista. Kustannusarvioi‐ den mukaan kansallisten järjestelmien kehittämiskustannukset ylittäisivät reilusti keskusjärjestelmän kehittämi‐ sestä aiheutuvat kustannukset49.
48 Mail from DG Home Affairs to the main development contractor, 7 September 2010. 
48 Sisäasioiden pääosaston kirje päätoimeksisaajalle 7. syyskuuta 2010.
49 SCH/OR.SIS(96) 165 of 15 December 1996, Note from the Presidency of the SIS Steering Committee estimated the cost of the new central system to be 50–60 million French francs (8–9 million euro) and the cost of each new national system to be 20–25 million French francs (3–4 million euro). 
49 Asiakirja SCH/OR.SIS(96), 15. joulukuuta 1996. SIS‐ohjauskomitean puheenjohtajan muistiossa arvioitiin uuden keskusjärjestelmän kustannuksiksi 50–60 miljoonaa Ranskan frangia (8–9 miljoonaa euroa) ja kunkin uuden kansallisen järjestelmän kustannuksiksi 20–25 miljoonaa Ranskan frangia (3–4 miljoonaa euroa).
Observations 31 52 In 2001 the Council described the costs and benefits of SIS II in the following terms50: (a) It would cost 14,6 million euro to develop the central system. 
Huomautukset 31 52 Vuonna 2001 neuvosto kuvaili SIS II:n kustannuksia ja hyötyjä seuraavasti50: a) keskusjärjestelmän kehittäminen maksaisi 14,6 miljoonaa euroa b) keskeinen syy SIS II ‐järjestelmän kehittämiseen oli tarve liittää järjestelmän piiriin uusia osallistu‐ jamaita Euroopan unionin laajen‐ tumisen jälkeen.
54 After being made responsible for the development of SIS II, the Commission issued Communications in December 2001 and December 2003 which built on the justification in the 2001 legislation and revised the estimate of costs (see Figure 8). 
54 Kun komissio oli saanut SIS II ‐järjestel‐ män kehittämisen vastuulleen, se antoi tiedonannot joulukuussa 2001 ja jou‐ lukuussa 2003.
50 Council Regulation (EC) No 2424/2001, Council Decision 2001/886/JHA and initiative of the Kingdom of Belgium and of the Kingdom of Sweden with a view to the adoption of a Council Regulation on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (9844/2001). 
50 Neuvoston asetus (EY) N:o 2424/2001, neuvoston päätös (EY) N:o 2001/886/YOS ja Belgian kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston asetuksen antamiseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä (9844/2001).
51 SEC(2004) 1267. 
51 SEC (2004) 1267.
Corporate IT governance and controls were strengthened through further Communications in 2010 and 2011 partly as a response to the awareness of the reputational risk raised by the implementation of large-scale IT projects: SEC(2010) 1182 and SEC(2011) 1500 of 30 November 2011. 
IT‐hallintatapaa ja ‐valvontamenettelyjä vahvistettiin edelleen vuosina 2010 ja 2011 annetuilla tiedonannoilla osana toimia, joilla pyrittiin hallitsemaan laajamittaisten IT‐hankkeiden täytäntöönpanosta aiheutuvaa maineen menettämisen riskiä. SEC(2010) 1182 ja SEC(2011) 1500, 30. marraskuuta 2011.
52 The Methodology, Architecture, Portfolio Management Working Group (MAP) chaired by DG Informatics should review project definition documents produced by DGs before the administrative budget is released. 
52 Metodologiaa, tietojärjestel‐ mäarkkitehtuuria ja tieto‐ järjestelmäkokonaisuuden koordinointia käsittelevän työryhmän pitäisi tarkistaa pääosastojen esittämät hank‐ keiden määrittelyasiakirjat ennen hallinnollisen talous‐ arvion käyttöönantamista.
53 A 2009 report to the SIS-TECH Working Group (8708/09 of 19 May 2009, note from Presidency on Alternative Scenario Assessment Paper SIS 1+RE) estimated that costs invested by member countries on national SIS II systems until May 2009 amounted to 170 million euro. 
53 Vuoden 2009 raportti SIS‐TECH ‐työryhmälle (8708/09, 19. toukokuuta 2009, puheenjohtajavaltion ilmoitus vaihtoehtoisen toimintamallin arviointia koskevasta asiakirjasta SIS 1 + RE); raportissa arvioitiin, että osallistujamaat olivat investoineet kansallisiin SIS II ‐järjestelmiin toukokuuhun 2009 mennessä 170 miljoonaa euroa.
Estimates by the member countries in the context of the Commission’s mid-term evaluation of the External Borders Fund identified further investments in SIS II national systems of some 160 million euro between 2009 and 2012. 
Komission suorittaman ulkorajarahaston väliarvioinnin yhteydessä osallistujamaat arvioivat, että SIS II:n kansallisiin järjestelmiin investoitaisiin vuosina 2009–2012 noin 160 miljoonaa euroa lisää.
The total investment is considerably higher, as figures for Denmark, Estonia, Germany, Greece, Luxembourg, the Netherlands, Portugal, Spain and Switzerland were not available. 
Kokonaisinvestointi on huomattavasti suurempi, sillä Alankomaita, Espanjaa, Kreikkaa, Luxemburgia, Portugalia, Saksaa, Sveitsiä, Tanskaa ja Viroa koskevat luvut eivät olleet saatavilla.
Out of this total investment in national systems of over 330 million euro to the end of 2012, the Commission, through the External Borders Fund, provided 76 million euro and a further 19 million euro in 2013. (b) The primary reason for developing SIS II was to link up the increased number of member countries after enlargement. SIS II was also to benefit from the latest technological developments and new functions. (a) 53 Most survey respondents (76 %) found this initial justification for SIS II convincing and considered that the benefits justified the costs. 
Tästä yli 330 miljoonan euron määrästä, joka oli vuoden 2012 loppuun mennessä yhteensä investoitu kansallisiin järjestelmiin, komissio maksoi ulkorajarahaston kautta 76 miljoonaa euroa, ja vuonna 2013 se maksoi vielä 19 miljoonaa euroa lisää. a) Alkuperäisissä suuntaa‐antavissa kustannusarvioissa, joita ei tarkis‐ tettu ennen vuotta 2010, aliarvi‐ oitiin merkittävästi tarvittavan investoinnin todellinen suuruus‐ luokka eli noin 500 miljoonaa eu‐ roa hankkeen loppuun mennessä: yhteensä 189 miljoonaa euroa keskusjärjestelmän kehittämi‐ seen (ks. kohta 34) ja arviolta yli 330 miljoonaa euroa kansallisten järjestelmien kehittämiseen53.
Observations 32 54 The SIS II project plan, 3 March 2008, describes how the SIS II project also included the coordination of the national preparation in each country participating in SIS II. 
Huomautukset 32 54 SIS II ‐hankesuunnitelmassa (3. maaliskuuta 2008) kuvaillaan, kuinka SIS II ‐hanke käsitti myös kansallisen valmistelun koordinoinnin kussakin SIS II ‐hankkeeseen osallistuvassa maassa.
It states that ‘the Commission is not in charge of delivering these projects but since national preparation impacts the SIS II project it is viewed as essential’. 
Hankesuunnitelmassa todetaan, että komissio ei ole vastuussa kyseisten hankkeiden toteuttamisesta, mutta kansallista valmistelua pidetään olennaisen tärkeänä, koska se vaikuttaa SIS II ‐hankkeeseen.
55 Initially the development contract covered Phase I only (design). 
55 Alun perin kehittämissopimus kattoi ainoastaan ensimmäisen vaiheen (suunnittelu).
The activation of Phase II (development and delivery) was at the discretion of the Commission based on the results of Phase I and the availability of the budget. 
Toisen vaiheen (järjestelmän kehittäminen ja toimittaminen) käynnistäminen oli komission harkinnan varassa ensimmäisen vaiheen tulosten ja käytettävissä olevien määrärahojen pohjalta.
56 The Information Systems Project Management Board (ISPMB), chaired by the Director-General of DG Informatics, reviews the annual progress reports of major IT projects and provides early warning on difficulties encountered. 
56 Tietojärjestelmähankkeiden hallintoneuvosto (ISPMB) tarkistaa suurten IT‐hankkeiden edistymistä koskevat vuotuiset raportit ja antaa varhaisvaroituksen kohdatessaan ongelmia.
DG Home Affairs agreed with the Commission’s IT governance bodies that the ISPMB was not applicable to the SIS II project. 
Sisäasioiden pääosasto sopi komission tietotekniikan hallinnosta vastaavien elinten kanssa, että tietojärjestelmähankkeiden hallintoneuvostoa ei käytetä SIS II ‐hankkeen yhteydessä.
57 COM(2010) 633 final of 5 November 2010, COM(2011) 391 final of 29 June 2011. (b) It did not set out the benefits of SIS II in terms of its contribution to fighting crime or strengthening external borders. 
57 KOM(2010) 633 lopullinen, 5. marraskuuta 2010, KOM(2011) 391 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011. b) Komissio ei määrittänyt SIS II:n hyötyjä rikollisuuden torjunnan tai ulkorajojen vahvistamisen kannalta.
It did not state the problems SIS II was designed to address and how its success would be measured. (c) It did not consider alternative scenarios. 
Se ei maininnut ongel‐ mia, joihin SIS II ‐järjestelmällä oli tarkoitus puuttua, eikä myöskään selittänyt, kuinka järjestelmän onnistumista voitaisiin mitata. c) Komissio ei myöskään harkinnut vaihtoehtoisia toimintamalleja.
For example, there was no explanation of why it was not possible to extend SIS 1 to additional member countries. 
Se ei esimerkiksi selittänyt, miksi SIS 1 ‐järjestelmää ei voitu laajen‐ taa useampiin osallistujamaihin.
Five of the six member countries interviewed during the audit considered that SIS 1 could have been extended to the new member countries. 
Kuudesta tarkastuksen aikana haastatellusta osallistujamaasta vii‐ si katsoi, että SIS 1 ‐järjestelmään olisi voitu ottaa mukaan uusia osal‐ listujamaita.
When SIS II was not available as planned at the end of 2006, SIS 1 was in fact modified and SISone4all was launched in December 2007 to incorporate the new member countries (see paragraph 11). The Commission did not thoroughly reassess the business case during the project even though there were major changes to the costs and expected benefits 55 Key decisions such as the 2004 decision to begin detailed planning, the 2005 decision to activate Phase II of the project55, and the 2009–10 decision to continue SIS II after the comparison with SIS 1+RE (see paragraphs 62 and 63) were made within the decision-making framework of the project. 
Kun SIS II ei vastoin suunnitelmia ollut käytettävissä vuoden 2006 lopussa, SIS 1 ‐järjes‐ telmää itse asiassa mukautettiin ja SISone4all ‐järjestelmä otettiin käyttöön joulukuussa 2007; näin uudet osallistujamaat saatiin liitet‐ tyä järjestelmään (ks. kohta 11). vuonna 2005 tehty päätös käynnis‐ tää hankkeen toinen vaihe55 sekä SIS II:n jatkamista koskeva päätös, joka tehtiin vuosina 2009–2010 sen jälkeen, kun järjestelmää oli verrattu SIS 1 + RE ‐järjestelmään (ks. kohdat 62 ja 63).
The corporate mechanism introduced in the Commission from 2010 for deciding whether to continue with, or stop, an IT project was not applicable to the SIS II pro-ject56. 
SIS II ‐hankkeessa ei sovellettu komission vuonna 2010 käyttöön‐ ottamaa IT‐hankkeita koskevaa pää‐ töksentekomekanismia, jonka avulla päätetään IT‐hankkeiden jatkamisesta tai lopettamisesta56.
Decisions to continue the development of SIS II were financed within the budget approved for the running costs of SIS II after its launch (see paragraph 36)57. 
SIS II ‐järjestel‐ män kehittämisen jatkamista koskevat päätökset rahoitettiin budjetista, joka oli hyväksytty SIS II:n käynnistämisen jälkeen aiheutuviin juokseviin toiminta‐ kuluihin (ks. kohta 36)57.
Decisions to continue the SIS II project did not involve a thorough reassessment of the overall costs and expected benefits even though there were major changes to them. 
SIS II ‐hankkeen jatkamisesta päätettäessä ei arvioitu perusteellisesti uudelleen kokonaiskus‐ tannuksia ja odotettuja hyötyjä, vaikka niissä ilmeni suuria muutoksia.
56 The costs of developing the central system were much higher than initially estimated (see paragraphs 34 to 49). 
56 Keskusjärjestelmän kehittämiskulut olivat paljon alun perin arvioitua suu‐ remmat (ks. kohdat 34–49).
The longer than expected duration of the project also led to additional costs for upgrading SIS 1 (see paragraph 59). 
Hankkeen keston pitkittyessä syntyi lisäkuluja, joita aiheutui SIS 1 ‐järjestelmän paran‐ tamisesta (ks. kohta 59).
Delays and changes to the design of SIS II also increased the cost of developing national systems. 
SIS II:n suun‐ nitteluun liittyvät viipeet ja muutokset lisäsivät myös kansallisten järjestelmi‐ en kehittämiskuluja.
Four of the six member countries interviewed described how they had purchased material for their national system which had not been used because it had become obsolete. 
Kuudesta haasta‐ tellusta osallistujamaasta neljä kertoi, että ne olivat hankkineet kansalliseen järjestelmäänsä materiaalia, jota ei käytetty ja joka vanhentui.
In the audit survey, 74 % of respondents from member countries considered that the need to find additional funds to finance the repeated changes and extensions to the project deadline put at risk the development of their national systems. 
Tarkastus‐ kyselyssä 74 prosenttia osallistujamai‐ den vastaajista katsoi, että niiden kan‐ sallisten järjestelmien kehittäminen oli vaarantunut sen vuoksi, että toistuvien muutosten ja hankkeen määräaikajat‐ kojen rahoittamiseen oli löydettävä lisävaroja.
Observations 33 57 Whilst the costs of SIS II increased, the main expected benefit (connecting the increased number of member countries after enlargement) was less important because of the implementation of SISone4all in 2007 (see paragraph 11). 
Huomautukset 33 57 Samalla kun SIS II:n kulut lisääntyivät, sen pääasiallinen odotettu hyöty (liittää järjestelmän piiriin uusia osallistujamai‐ ta EU:n laajentumisen jälkeen) menetti merkitystään, koska SISone4all ‐järjes‐ telmä pantiin täytäntöön vuonna 2007 (ks. kohta 11).
In the audit survey, respondents were asked to weight the justifications for developing SIS II at the start and at the end of the project. 
Tarkastuskyselyyn vas‐ taajia pyydettiin ilmoittamaan paino‐ tus SIS II:n kehittämisen perusteluille hankkeen alussa ja lopussa.
Respondents considered that the most important justification at the start of the project was linking up more member countries. 
Vastaajien mukaan hankkeen alussa tärkein perus‐ te hankkeelle oli useampien osallistuja‐ maiden liittäminen järjestelmän piiriin.
However, by the end of the project the importance of this justification had fallen from 36 % to 15 % (see Figure 11). 
Hankkeen loppua lähestyttäessä perus‐ teen merkitys oli kuitenkin vähentynyt 36 prosentista 15 prosenttiin (ks. kaavio 11).
Other reasons for developing SIS II were also different at the end of the project from the start. 
Myös muut SIS II:n kehittämisen perustelut olivat hankkeen lopussa erilaisia hankkeen alkuun verrattuna.
For example, the avoidance of harm to the EU’s reputation58 and the protection of investments already made were significant at the end of the project. 
Hankkeen lopussa merkittävä peruste oli esimerkiksi se, että pyrittiin välttä‐ mään EU:n maineen vahingoittumista58 ja suojaamaan jo tehtyjä investointeja.
Justification for developing SIS II 58 DG Home Affairs’ 2011 Annual Activity Report included a reservation concerning the reputational damage to the Commission from SIS II. 
Perustelut SIS II:n kehittämiselle 58 Sisäasioiden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2011 sisälsi varauman, joka koski komission maineen vahingoittumista SIS II ‐hankkeen vuoksi.
40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% More member countries New functions Capacity and performance End of project Transfer SIS to EU institutions Avoid harm to EU’s reputation Protect investments made Other Start of project Source: Audit survey of SIS II stakeholders. 
40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% Uudet osallistujamaat Uudet toiminnot Kapasiteetti ja suorituskyky Hankkeen loppu SIS:n siirto EU:n Välttää EU:n maineen toimielimiin vahingoittumista Tehty hanke-investointi Muu perustelu Hankkeen alku Lähde: SIS II:n sidosryhmille osoitettu tarkastuskysely.
Figure 11 
Kaavio 11
Observations 34 58 The second most important justification for SIS II at the start of the project (providing new functions) became the most important justification by the end. 
Huomautukset 34 58 SIS II ‐hankkeen alussa toiseksi tär‐ keimpänä perusteena oli uusien toimintojen luominen, josta tuli hank‐ keen lopussa tärkein perustelu.
SIS II provides end-users with new functions such as new categories of alert (stolen aircraft, boats, containers, means of payment), the facility to link alerts (such as an alert on a person and a vehicle) and the capacity to store documents associated with an alert (e.g. European arrest warrants) including biometric information. 
SIS II tarjoaa loppukäyttäjille uusia toimin‐ toja, esimerkiksi uusia kuulutusluokkia (varastetut ilma‐alukset, laivat, kontit, maksuvälineet), mahdollisuuden linkit‐ tää toisiinsa kuulutukset (esimerkiksi henkilöä ja ajoneuvoa koskeva kuulu‐ tus) ja valmiudet kuulutuksiin liittyvien asiakirjojen (esimerkiksi eurooppalai‐ nen pidätysmääräys) tallentamiseen, biometriset tiedot mukaan lukien.
82 % of respondents considered that SIS II had significant additional functions which provided end-users with immediate visible practical advantages over SIS 1 (see Figure 12). 
Vastaajista 82 prosenttia arvioi, että SIS II sisälsi merkittäviä lisätoimintoja, jotka toivat loppukäyttäjille välittömiä näkyviä käytännön etuja SIS 1 ‐järjes‐ telmään verrattuna (ks. kaavio 12).
59 However, by the end of the project, apart from the new functions, respondents were less certain about the benefits of SIS II compared with SIS 1. 
59 Hankkeen lopussa vastaajat eivät uusia toimintoja lukuun ottamatta olleet enää yhtä varmoja SIS II:n eduista SIS 1:een nähden.
Respondents to the survey considered that the second most important justification for SIS II by the end of the project were the non-functional advantages including greater capacity and performance. 
Kyselyyn vastaa‐ jat pitivät hankkeen lopussa toiseksi tärkeimpänä perusteluna SIS II:lle ei‐toiminnallisia etuja kuten suurem‐ paa kapasiteettia ja suorituskykyä.
However, just 52 % of respondents considered that SIS II has significant non-functional advantages over SIS 1 (see Figure 12). 
Kuitenkin vain 52 prosenttia vastaa‐ jista katsoi, että SIS II:lla on merkit‐ täviä ei‐toiminnallisia etuja SIS 1:een verrattuna (ks. kaavio 12).
This was because there had been a number of upgrades to SIS 1 due to the delays in developing SIS II (see the chronology in the Annex): Advantages of SIS II over SIS 1 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% SIS II has significant additional functions which provide practical advantages over SIS 1 Disagree SIS II has non-functional advantages over SIS 1 (capacity and performance) Neutral Benefits of SIS II justify the costs There was an effective mechanism for deciding whether to stop SIS II, based on the project justification Agree Source: Audit survey of SIS II stakeholders. respondents Figure 12 
Tämä johtui siitä, että SIS 1:een oli tehty useita parannuksia SIS II:n kehittämisessä ilmenneiden viipeiden vuoksi (liitteessä esitetään SIS II:n kehittämisen eri vaiheet aikajärjestyksessä): SIS II:n edut SIS 1:een verrattuna 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% SIS II:ssa on merkittäviä lisätoimintoja, jotka tarjoavat käytännön etuja SIS 1:een verrattuna Eri mieltä SIS II:ssa on ei-toiminnallisia etuja SIS 1:een verrattuna (kapasiteetti ja suorituskyky) SIS II:n kulut oikeutettuja SIS II:n hyötyjen perusteella SIS II:n lopettamista koskevan päätöksen tekoon oli käytettävissä vaikuttava mekanismi, joka perustui hankeperusteluihin Samaa mieltä Lähde: SIS II:n sidosryhmille osoitettu tarkastuskysely.
Observations 35 59 Council document 6067/09, 3.2.2009, note from Presidency on SIS II implementation measures. 
Huomautukset 35 59 Neuvoston asiakirja 6067/09, 3.2.2009, puheenjohtajavalti‐ on ilmoitus SIS II:n täytäntöön‐ panotoimenpiteistä.
60 Council 10005/09 of 20 May 2009, Note from Presidency and Commission Services to Article 36 Committee, Report on the further direction of SIS II and SEC(2010) 436 final. 
60 Neuvoston asiakirja 10005/09, 20. toukokuuta 2009, puheenjohtajavaltion ja komission yksiköiden 36 artiklan komitealle antama ilmoitus, SIS II ‐hankkeen kehittämisen tulevaa suuntaa koskeva selvitys sekä SEC(2010) 436 lopullinen.
61 The options explored, for example, in the Commission Staff Working Paper of 31 August 2006 on global SIS II rescheduling all involved the continued development of SIS II. 
61 Esimerkiksi SIS II:n uutta yleistä aikataulua koskevassa komission valmisteluasiakirjassa (Global SIS II rescheduling, 31. elokuuta 2006) tutkituista vaihtoehdoista kaikissa jatkettiin SIS II:n kehittämistä.
In November 2006 the Commission insisted that it was technically not possible to add on new functions to SIS 1. 
Komissio väitti marraskuussa 2006, että oli teknisesti mahdotonta lisätä uusia toimintoja SIS 1:een.
See House of Lords, European Union Committee, 9th Report of Session 2006–07, Schengen Information System II (SIS II), report with evidence, 2 March 2007 reply to question 441. 
House of Lords, European Union Committee, 9th Report of Session 2006-07, Schengen Information System II (SIS II), Report with Evidence, 2. maaliskuuta 2007, vastaus kysymykseen 441.
62 Council Conclusions, Justice and Home Affairs, 26 and 27 February 2009. (a) In 2006 when the hardware was renewed and functions added it was renamed SIS 1+R. (b) In 2007 additional member countries were connected via SISone4all. (c) In 2011, due to expired maintenance contracts, SIS 1+R was redesigned and reprogrammed in Java (instead of the previous C++). 
62 Neuvoston päätelmät, oikeus‐ ja sisäasiat, 26. ja 27. helmikuuta 2009. a) Kun laitteet vuonna 2006 uusittiin ja uusia toimintoja lisättiin, järjes‐ telmälle annettiin uudeksi nimeksi SIS 1+R. b) Vuonna 2007 mukaan liitettiin uu‐ sia osallistujamaita SISone4all‐jär‐ jestelmän kautta. c) Vuonna 2001 ylläpitosopimukset päättyivät ja SIS 1+R uudelleen‐ muokattiin ja uudelleenohjel‐ moitiin Java‐alustaan (aiemmin C++).
Two of the six member countries interviewed during the audit considered that the performance of the new modular system, renamed SIS 1+R2, was equivalent to that of SIS II. 
Kuudesta tarkastuksessa haastatellusta osallistujamaasta kaksi katsoi, että uuden moduu‐ lijärjestelmän (uudelta nimeltään SIS 1+R2) suorituskyky vastasi SIS II:n suorituskykyä.
60 By 2009 SIS II was already 2 years beyond the initial deadline, the costs had increased, the expected benefits had diminished, and the system had failed the operational system tests at the end of 2008. 
60 Vuoteen 2009 mennessä SIS II oli jo kaksi vuotta alkuperäisestä määräajas‐ ta jäljessä, kulut olivat lisääntyneet ja odotetut edut hälvenneet. Järjestelmä ei myöskään ollut läpäissyt operatiivi‐ sia järjestelmätestejä vuoden 2008 lo‐ pussa.
Despite the difficulties, delays and cost increases, most stakeholders wanted to continue to build SIS II. 
Vaikeuksista, viipeistä ja kulujen lisääntymisestä huolimatta useimmat sidosryhmät halusivat jatkaa SIS II:n kehittämistä.
Only 19 % of respondents to the audit survey considered that the development of SIS II should have been stopped. 
Ainoastaan 19 prosenttia tarkastuskyselyyn vastaajista katsoi, että SIS II:n kehittäminen olisi pitänyt lopettaa.
Nevertheless, the project had arrived at a major decision point, and, in February 2009, the Council Presidency called for careful consideration of alternative scenarios59. 
Hanke oli kuitenkin edennyt vaiheeseen, jossa oli tehtävä merkit‐ täviä päätöksiä: helmikuussa 2009 neuvoston puheenjohtajavaltio kehotti miettimään perusteellisesti vaihtoeh‐ toisia toimintamalleja59.
Only 30 % of respondents to the survey considered that an effective mechanism for making such a decision existed (see Figure 12). 
Vain 30 prosenttia kyselyyn vastaajista oli sitä mieltä, että kyseisen päätöksen tekoa varten oli olemassa vaikuttava mekanismi (ks. kaavio 12).
The Commission did not reassess the overall costs (including the costs of developing national systems) and the expected benefits of SIS II (including its contribution to strengthening the security of the EU). 
Komissio ei uudelleenarvioinut koko‐ naiskustannuksia (kansallisten järjestel‐ mien kehittämiskustannukset mukaan lukien), eikä se myöskään uudelleen‐ arvioinut SIS II:lta odotettuja hyötyjä (eikä SIS II:n vaikutusta EU:n turvallisuu‐ den parantamiseen).