natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The effect of moving from more developed to transition status is that the regions in question tend to receive more cohesion funding. 
Kun alue luokitellaan kehittyneemmän alueen sijasta siirtymäalueeksi, se saa yleensä enemmän koheesiovaroja.
The Commission justifies this change by the persistence of structural challenges for middle-income regions, which are being progressively caught up by less prosperous but fast developing regions10 while still being outdistanced by the more developed regions. 
Komissio perustelee muutosta keskituloisten alueiden kohtaamilla sitkeillä rakenteellisilla haasteilla, joiden seurauksena vähemmän vauraat mutta nopeasti kehittyvät alueet10 kirivät asteittain keskituloisten alueiden rinnalle, kun taas kehittyneempien alueiden etumatka on liian suuri umpeen kurottavaksi.
The countries mostly affected by this modification are Finland, France, Germany, Slovenia and the Netherlands. 
Muutos vaikuttaa eniten Suomeen, Ranskaan, Saksaan, Sloveniaan ja Alankomaihin.
Within this extension of the range of transition regions, the mechanics of the allocation process proposed for 2021-2027 are broadly similar to 2014-2020. 
Siirtymäalueiden laajemmasta määritelmästä riippumatta vuosille 2021–2027 ehdotetun jakomenettelyn toimintaperiaate on pitkälti samanlainen kuin kaudella 2014–2020.
15 There are four steps involved in the allocation, illustrated in Annex IV: (1) A minimum level of support (€18 per head each year), before premiums, is determined. 
15 Määrärahat jaetaan neljässä vaiheessa, jotka on kuvattu liitteessä IV: 1) Tuen vähimmäistason (18 euroa henkeä ja vuotta kohden) määrittäminen ennen lisätukia.
This is the theoretical initial amount per head that the region would receive if it were more developed11. 
Kyseessä on asukaskohtainen alustava teoreettinen määrä, jonka alue saisi, jos se olisi kehittyneempi11.
(2) A maximum level of support, before premiums, is calculated. 
2) Tuen enimmäistason laskeminen ennen lisätukia.
This is 60 % of the allocation per head that the region would receive if it were less developed (paragraph 12), with a GDP per capita of 75 % of the EU average12. 
Tämä vastaa 60:tä prosenttia asukaskohtaisesta määrärahasta, jonka alue saisi, jos se olisi vähemmän kehittynyt (kohta 12) ja sen BKT asukasta kohden olisi 75 prosenttia EU:n keskiarvosta12.
(3) The support for the region in question is then determined by reference to the region’s relative GDP per capita against the EU average, within the minimum and maximum limits as outlined above. 
3) Seuraavaksi kyseisen alueen rahoitustuki määritellään vertaamalla alueen asukaskohtaista BKT:tä EU:n keskiarvoon ja ottaen huomioon edellä kuvatut vähimmäis-ja enimmäistasot.
10 P. 198 of the Sixth report on economic, social and territorial cohesion, DG REGIO, July 2014. 
10 Alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston kuudes kertomus taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, heinäkuu 2014, s. 198.
Figure 2 – Worked example of calculating an initial allocation for a fictitious transition region Source: ECA based on Annex XXII, 2a and b. 
12 Komission yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen liitteen XXII 1 kohdan a ja b alakohta.
Note: The graph illustrates how, for this region, its wealth of 87.8 % of the EU average results in an allocation per head of €50 a year. 
Huom. Kaaviossa esitetään, miten kyseisen alueen vaurauden, joka on 87,8 prosenttia EU:n keskiarvosta, perusteella lasketaan alueen määrärahojen määräksi 50 euroa henkeä ja vuotta kohden.
More developed regions 16 More developed are regions whose GDP per capita is above the EU average13. 
Kehittyneemmät alueet 16 Kehittyneemmiksi alueiksi luetaan alueet, joiden BKT asukasta kohden ylittää unionin keskiarvon13.
The allocation methodology differs from those previously described but remains broadly similar to that in place for 2014-2020. 
Niiden osalta jakomenetelmä eroaa edellä kuvatuista mutta pysyy pitkälti samana kuin vuosina 2014–2020 käytetty menetelmä.
As illustrated in Annex V (a), there are three steps: (1) The Commission calculates the total funding for more developed regions by multiplying an amount per person per year by the population of those regions. 
Kuten liitteessä V a esitetään, vaiheita on kolme: 13 Komission yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen (COM(2018) 375) 102 artiklan 2 kohdan c alakohta.
(2) Of this total, the amount then allocated to each region is based on data relating to seven demographic and socio-economic indicators. 
2) Tästä kokonaismäärästä kullekin alueelle kohdennettava määrä perustuu seitsemään väestölliseen ja sosioekonomiseen indikaattoriin liittyvään tietoon.
These indicators have different weightings, ranging from the 20 % for population and educational attainment, to 2.5 % for population density. 
Indikaattoreihin sovelletaan erilaisia painotuksia aina väestön ja koulutustason 20 prosentin painotuksesta väestötiheyden 2,5 prosentin painotukseen.
The indicators and their weighting are in Annex V (b). 
Indikaattorit ja niiden painotus esitetään liitteessä V b.
Table 2 provides a worked example of this method for the first indicator. 
Taulukossa 2 kuvataan menetelmää ensimmäisen indikaattorin osalta esimerkkilaskelman avulla.
(3) As a last step, premiums related to greenhouse gas emissions and migration can be added, if applicable, using the same processes as for less developed and transition regions. 
3) Soveltuvissa tapauksissa lisätään viimeisessä vaiheessa mahdolliset lisätuet, jotka liittyvät kasvihuonekaasupäästöihin ja muuttoliikkeeseen, noudattaen samoja menettelyjä kuin vähemmän kehittyneiden alueiden ja siirtymäalueiden yhteydessä.
Table 2 – Worked example of the allocation method for more developed regions – simulation based on indicator 1 (population) Region Step 1: Available resources for all MDRs (excluding premiums) (1) Total population 208 m (2) Allocation per head €18 (3) MDR total funding = (1) x (2) x 7 years €26.2 bn (4) Population of region 6m (5) MDR total population 208 m (6) Population share = (4) / (5) 2.9 % Step 2 (7) Share of indicator 1 in available resources 20 % (8) Rescaled share for region = (7) x (6) 0.6 % (9) Final allocation for region on the basis of indicator 1 = (8) x (3) €151 m Source: ECA based on Commission’s CPR Proposal, Annex XXII, 3 and 4. 
(4) Alueen väestömäärä 6 milj. (5) Kehittyneempien alueiden kokonaisväestömäärä 208 milj. Vaihe 2 (6) Väestön osuus = (4) / (5) 2,9 % (7) Indikaattorin 1 osuus saatavilla olevista määrärahoista 20 % (8) Alueen skaalattu osuus = (7) x (6) 0,6 % (9) Alueen lopulliset määrärahat indikaattorin 1 osalta = (8) x (3) 151 milj. euroa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen liitteen XXII 3 ja 4 kohdan pohjalta.
17 As in the 2014-2020 period, within this goal the Commission also proposes to ringfence funding of €1.6 billion to outermost and northern sparsely populated regions. 
17 Tämän tavoitteen osalta komissio ehdottaa myös, että syrjäisimmille ja pohjoisen harvaan asutuille alueille korvamerkitään 1,6 miljardia euroa kuten vuosina 2014– 2020.
Funding would be allocated on the basis of population. 
Määrärahat jaetaan väestön perusteella.
Allocation for the European Territorial Cooperation goal 18 Cohesion policy objectives relating to the European territorial cooperation goal are funded through the ERDF. 
Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen määrärahat 18 Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen liittyviä koheesiopolitiikan toimintapoliittisia tavoitteita rahoitetaan EAKR:stä.
Allocation within this goal is based on four ’strands’ of activity (Annex VI (a)): terrestrial cross-border cooperation, maritime cooperation, transnational cooperation and cooperation in outermost regions. 
Kyseiseen tavoitteeseen liittyvien määrärahojen jakaminen pohjautuu neljään lohkoon (liite VI a), jotka ovat rajatylittävä yhteistyö maa-alueilla, merialueyhteistyö, valtioiden välinen yhteistyö ja syrjäisimpien alueiden yhteistyö.
For 2021-2027, the Commission proposes to allocate €9.5 billion to this goal14, with different amounts available under each strand. 
Komissio ehdottaa, että tähän tavoitteeseen14 osoitetaan 9,5 miljardia euroa vuosina 2021–2027. Kussakin lohkossa on erisuuruiset määrärahat.
Within each strand, funding would be allocated to eligible regions on the basis of the populations affected– see Annex VI (b). 
Kustakin lohkosta kohdennettaisiin rahoitusta tukikelpoisille alueille väestömäärien perusteella (ks. liite VI b).
The bulk of the funding is devoted to the terrestrial cooperation strand. 
Valtaosa rahoituksesta käytetään maa-alueilla toteutettavan yhteistyön lohkoon.
19 19 A worked example of funding under the European territorial cooperation goal is in Table 3. 
19 Taulukossa 3 esitetään esimerkki Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteeseen kuuluvan määrärahaosuuden laskemisesta.
The split (€1.35 bn and €1.65 bn) is only for the purposes of allocation to the Member States. 
Määrärahojen eriyttämisen (1,35 miljardia euroa ja 1,65 miljardia euroa) tarkoituksena on ainoastaan osuuksien osoittaminen jäsenvaltioille.
Allocation for the Cohesion Fund 20 Member States with a GNI per capita below 90 % of the EU average are eligible for the Cohesion Fund. 
Koheesiorahaston määrärahat 20 Jäsenvaltiot, joiden asukaskohtainen BKTL on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta, voivat saada varoja koheesiorahastosta.
For 2021-2027, the Commission has proposed that a total €46.7 billion be allocated to the CF, a 45 % reduction compared to the previous period. 
Komissio on ehdottanut, että koheesiorahastoon osoitetaan yhteensä 46,7 miljardia euroa vuosiksi 2021–2027. Tämä on 45 prosenttia vähemmän kuin edellisellä kaudella.
The Commission explains this significant reduction by the reduced need in Member States which joined the EU in 2004 and 2007 for major investments in transport and environment infrastructure. 
Komissio selittää merkittävää vähennystä sillä, että EU:hun vuosina 2004 ja 2007 liittyneissä jäsenvaltioissa tarvitaan nykyään vähemmän merkittäviä investointeja liikenne-ja ympäristöinfrastruktuuriin.
In practice, higher allocations from the ERDF and ESF+ to poorer regions compensate for this reduction in CF funding, so that the overall relative allocation of Cohesion policy funds to poorer regions remains broadly unchanged. 
Käytännössä EAKR:stä ja ESR+:sta köyhemmille alueille kohdennettavat suuremmat määrärahat korvaavat vähennyksen koheesiorahoituksessa, jolloin koheesiopolitiikan kokonaismäärärahat köyhemmille alueille pysyvät jokseenkin samalla tasolla.
21 The process for allocating the Cohesion Fund budget has remained the same as in the previous periods. 
21 Koheesiorahaston määrärahojen jakomenetelmä on pysynyt samana kuin edellisillä kausilla.
The allocation process is as follows (see Annex VII): (1) The first step is the calculation of a theoretical total figure for the CF, based on €62.90 per person per year. 
Jakomenettely esitellään seuraavassa (ks. liite VII): 1) Ensimmäisessä vaiheessa lasketaan koheesiorahaston teoreettinen kokonaismäärä, jonka perustana on 62,90 euron suuruinen summa henkeä ja vuotta kohden.
(2) An initial allocation is made on the basis of population (50 %) and surface area (50 %)15. 
2) Alustavat määrärahat jaetaan väestön (50 %) ja pinta-alan (50 %) perusteella 15.
(3) This initial allocation is adjusted for national prosperity (based on the Member State’s GNI relative to the EU average). 
3) Alustava määrärahaosuus mukautetaan kansallisen vaurauden mukaan (perusteena on jäsenvaltion BKTL suhteessa EU:n keskiarvoon).
(4) The mechanics of the prosperity adjustment means that the calculation needs to be rescaled. 
4) Vaurauden mukaan tehdyn mukautuksen toimintaperiaatteen vuoksi laskenta on skaalattava.
The rescaled Member State share is then applied to the total CF funding available, to give the Member State’s allocation. 
Jäsenvaltion skaalattua osuutta sovelletaan koheesiorahaston kokonaismäärärahoihin, jolloin saadaan selville jäsenvaltion määrärahaosuus.
22 A worked example of funding under the Cohesion Fund is in Table 4. 
22 Taulukossa 4 on esimerkki koheesiorahastosta maksettavan määrärahaosuuden laskemisesta.
Table 4 – Worked example of calculating a Member State’s CF allocation 20 Member State A: Step 1 - CF resources available € 62.9 per head x 7 years x total eligible population €46.7 bn B: Step 2 - Member State's share (1) Member State's population share 10 % (2) Member State's surface share 8% (3) Member State's share = 50 %xB(1)+50 %xB(2) 9% C: Step 3 - Adjustment for relative national prosperity (1) Amount by which the Member State's GNI/capita is lower than the average for all Member State's eligible for CF 30 % (2) Adjustment to reflect Member State's relative poverty = 1/3 (per CPR proposal) * C(1) +10 % (3) Adjusted Member State's share = B(3)x(1+C(2)) 9.9 % D: Step 4 - Member State's share (1) Sum of all adjusted Member States' shares 115 % rescaled (2) Rescaled Member State's share = C(3)/D(1) 8.6 % Final CF allocation for 2021-2027 = AxD(2) €4.02 bn Source: ECA based on Commission’s CPR Proposal, Annex XXII, 7. 
21 15 Jos väestötiheys on erittäin suuri, pinta-alaperustetta ei lasketa mukaan. Taulukko 4 – Esimerkkilaskelma: jäsenvaltion koheesiorahaston määrärahaosuus 22 Jäsenvaltio A: Vaihe 1 – Koheesiorahaston saatavilla olevat määrärahat 62,90 €/hlö x 7 vuotta x tukikelpoisen väestön määrä 46,7 mrd. euroa B: Vaihe 2 – Jäsenvaltion osuus (1) Jäsenvaltion väestömäärän osuus 10 % (2) Jäsenvaltion pinta-alan osuus 8% (3) Jäsenvaltion osuus = 50 %xB(1)+50 %xB(2) 9% C: Vaihe 3 – Suhteellisen kansallisen vaurauden perusteella tehty mukautus (1) Määrä, jolla kyseisen jäsenvaltion BKTL asukasta kohden alittaa kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden keskiarvon 30 % (2) Jäsenvaltion suhteellisen köyhyyden perusteella tehty mukautus = 1/3 (yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen mukaan) x C(1) +10 % (3) Jäsenvaltion mukautettu osuus = B(3) x (1+C(2)) 9,9 % D: Vaihe 4: – Jäsenvaltion skaalattu osuus (1) Kaikkien jäsenvaltioiden mukautettujen osuuksien summa 115 % (2) Skaalattu jäsenvaltion osuus = C(3)/D(1) 8,6 % Lopulliset määrärahat = A x D(2) koheesiorahastosta vuosiksi 2021–2027 4,02 mrd. euroa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen liitteen XXII 7 kohdan pohjalta.
23 In line with the proposal to reduce CF funding for 2021-27, the Commission proposes to limit an individual Member State’s entitlement to CF resources to one-third of its total allocation for all Cohesion policy funding. 
23 Koheesiorahaston vuosien 2021–2027 määrärahojen vähentämistä koskevan ehdotuksensa mukaisesti komissio ehdottaa, että yksittäisen jäsenvaltion koheesiorahaston määrärahaosuus rajoitetaan kolmannekseen jäsenvaltion kaikista koheesiopolitiikan määrärahoista.
The countries affected by this limit in the proposed 2021-2027 allocation are Estonia, Latvia and Malta. 
Ehdotuksen mukaisesti tämä rajoitus vaikuttaisi vuosien 2021–2027 määrärahoja jaettaessa Viroon, Latviaan ja Maltaan.
However, these Member States will not lose any funding, as any excess CF resources will be transferred to their entitlements under the Investment for jobs and growth goal. 
Nämä jäsenvaltiot eivät kuitenkaan menetä osaa rahoituksestaan, sillä kaikki ylijäävät koheesiorahaston varat siirretään kyseisten jäsenvaltioiden Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen osuuksiin.
15 If the population density is very high, the area criterion is not factored in. Financial weight of the allocation criteria 24 In terms of total Cohesion policy funding – covering ERDF, ESF+ and CF – Table 5 illustrates the weight of the different criteria in the allocation process to Member States. 
Määrärahojen jakoperusteiden taloudellinen painoarvo 24 Taulukossa 5 kuvataan jäsenvaltioille osoitettavien määrärahojen jakomenettelyssä käytettyjen perusteiden painotusta koko koheesiopolitiikan rahoituksen eli EAKR:n, ESR+:n ja koheesiorahaston osalta.
It shows that for both the 2014-2020 and 2021-2027 periods, prosperity accounts for over 80 % of the allocations. 
Taulukosta käy ilmi, että yli 80 prosenttia määrärahoista myönnettiin vaurauden perusteella vuosina 2014–2020, kuten tehdään myös vuosina 2021–2027.
Table 5 – Financial weight of the allocation criteria 21 Criterion 2014-2020 2021-2027 Prosperity (GDP/GNI) 86 % 81 % Labour market, education, demographics 14 % 15 % Climate - 1% Migration - 3% Total 100 % 100 % Source: Presentation “EU Budget for the future: Regional development and cohesion” by the European Commission. 
Taulukko 5 – Määrärahojen kohdentamisperusteiden taloudellinen painoarvo 23 Peruste 2014–2020 2021–2027 Vauraus (BKT/BKTL) 86 % 81 % Työmarkkinat, koulutus, väestökehitys 14 % 15 % Ilmasto - 1% Muuttoliike - 3% Yhteensä 100 % 100 % Lähde: Euroopan komission esitys ”EU Budget for the future: Regional development and cohesion”(EU:n talousarvio ja tulevaisuus: aluekehitys ja koheesio.
Adjustments to initial allocation 25 This section covers the operation of the caps and safety nets in place, and adjustments to allocations including specific allocations to funds. 
Alustavien määrärahojen mukautukset 25 Tässä osiossa käsitellään käytössä olevien enimmäismäärien ja suojatoimenpiteiden toimintaa sekä määrärahojen mukautuksia, mukaan lukien rahastoihin osoitettavat erityismäärärahat.
It also presents the result of these processes, in terms of the final allocations to Member States as shown in the Commission’s CPR proposal. 
Lisäksi käsitellään näiden menettelyjen tuloksia eli komission yhteisiä säännöksiä koskevassa asetusehdotuksessa esitettyjä jäsenvaltioiden lopullisia määrärahoja.
Caps and safety nets 26 As in previous periods, the allocations to Member States resulting from the processes set out above are subject to further adjustments designed to mitigate significant fluctuations in the amounts by individual Member States. 
Enimmäismäärät ja suojatoimenpiteet 26 Edellisten kausien tapaan edellä kuvailtujen menettelyjen määrittämiin jäsenvaltioiden määrärahoihin voidaan tehdä muita mukautuksia, joiden tarkoituksena on tasoittaa jäsenvaltioiden määrärahojen merkittävää vaihtelua eri kausilla.
Annex VIII (a) shows the caps and safety nets proposed for the 2021-2027 period. 
Liite VIII a sisältää vuosiksi 2021–2027 ehdotetut enimmäismäärät ja suojatoimenpiteet.
Caps 27 For 2021-2027, the Commission proposes three capping elements: (1) First, the total annual funding available to an individual Member State is limited to a fixed percentage of their estimated GDP16. 
Enimmäismäärät 27 Komissio ehdottaa kolmea rajoittavaa tekijää vuosiksi 2021–2027: 1) Ensinnäkin yksittäisen jäsenvaltion saatavilla oleva vuosittainen kokonaisrahoitusmäärä on rajoitettu kiinteään prosenttiosuuteen jäsenvaltion arvioidusta BKT:stä16.
The proportion of GDP allowed has decreased over the last programme periods (see Annex VIII (b)) and depends on the relative wealth of the country: poorer countries have higher limits, as shown in Table 6, on the basis that their needs are greater. 
Sallittua osuutta BKT:stä on pienennetty edellisiltä kausilta (ks. liite VIII b), ja se riippuu maan suhteellisesta vauraudesta; kuten taulukosta 6 käy ilmi, köyhempiin maihin sovelletaan korkeampaa rajaa, sillä niillä on suurempi rahoituksen tarve.
Table 6 – Capping, expressed as a proportion of national GDP 22 Threshold in terms of GNI per capita Cap as proportion of GDP Applicable to Member State under 60 % of EU average 2.3 % Bulgaria, Romania, Croatia 60 % - 65 % of EU average 1.85 % Latvia over 65 % of EU average 1.55 % All other EU countries Source: ECA based on CPR 2021-2027 Proposal, Annex XXII, 10 and Commission information. 16 Based on DG ECFIN 2021-2027 long-term growth forecasts (in non-PPS terms). 
Taulukko 6 – Enimmäismäärät esitettynä osuutena BKT:stä 25 Kynnysarvot BKTL:nä asukasta kohden Enimmäismäärä osuutena BKT:stä Jäsenvaltio, johon määrää sovelletaan Alle 60 % EU:n keskiarvosta 2,3 % Bulgaria, Romania, Kroatia 60–65 % EU:n keskiarvosta 1,85 % Latvia Yli 65 % EU:n keskiarvosta 1,55 % Kaikki muut EU-maat Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin vuosien 2021–2027 yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen liitteen XXII 10 kohdan ja komission tietojen pohjalta.
(2) As a second cap, national allocations are also subject to a limit in relation to the amount received under the previous programme period. 
2) Toisena rajoittavana tekijänä kansallisiin määrärahoihin sovelletaan rajoitusta, joka liittyy edellisellä ohjelmakaudella saatuihin määrärahoihin.
For 2021-2027, the Commission proposes that a Member State cannot receive more than 108 % of its allocation for the 2014-2020 period. 
Komissio ehdottaa, että vuosina 2021–2027 jäsenvaltio voi saada enintään 108 prosenttia sille vuosiksi 2014–2020 myönnetyistä määrärahoista.
Romania, Bulgaria and Greece are affected by this limit. 
Rajoitus vaikuttaa Romaniaan, Bulgariaan ja Kreikkaan.
(3) Finally, the Commission’s proposal introduces a new ceiling for rich Member States, whose GNI per capita is at least 120 % of the EU average. 
3) Lisäksi komissio ehdottaa uutta enimmäismäärää rikkaille jäsenvaltioille, joiden BKTL asukasta kohden on yli 120 prosenttia EU:n keskiarvosta.
These countries cannot receive more than was allocated to them for 2014-2020. 
Näille maille voidaan myöntää enintään saman verran määrärahoja kuin vuosiksi 2014–2020.
Six Member States are affected: Belgium, Sweden, the Netherlands, Austria, Denmark and Luxembourg. 
Rajoitus vaikuttaa kuuteen jäsenvaltioon: Belgiaan, Ruotsiin, Alankomaihin, Itävaltaan, Tanskaan ja Luxemburgiin.
Safety nets 28 The main safety net proposed by the Commission is that an individual Member State’s allocation cannot be less than 76 % of what it received in the 2014-2020 period. 
Suojatoimenpiteet 28 Merkittävin komission ehdottama suojatoimenpide takaa, että yksittäisen jäsenvaltion määrärahat eivät voi olla alle 76:tta prosenttia sen vuosina 2014–2020 saamista määrärahoista.
Five countries benefit from this safety net in 2021-2027: Hungary, Lithuania, Estonia, Malta and Czechia. 
Vuosina 2021– 2027 tästä suojatoimenpiteestä hyötyvät seuraavat viisi maata: Unkari, Liettua, viro, Malta ja Tšekki.
29 The allocation mechanism means that transition regions cannot receive less than they would if they were more developed regions (paragraph 15 (1)). 
29 Jakomekanismin ansiosta siirtymäalueiden määrärahaosuus ei voi olla pienempi kuin se määrä, jonka ne saisivat, jos ne olisivat kehittyneempiä alueita (kohdan 15 alakohta (1)).
An additional safety net is in place to cushion the impact of a region losing its less developed status, as this would normally lead to a lower allocation. 
Käytössä on lisäksi ylimääräinen suojatoimenpide, joka pehmentää jäsenvaltion vähemmän kehittyneen alueen luokituksen muuttumisen vaikutusta, sillä normaalisti tämä vähentäisi määrärahoja.
Regions in this category cannot receive less than 60 % of their annual allocation under the 2014-2020 Investment for jobs and growth goal. 
Tähän ryhmään kuuluvien alueiden Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen vuosittainen määrärahaosuus on vähintään 60 prosenttia niiden vuosina 2014–2020 saamasta määrästä.
Exemptions 30 The caps and safety net mechanisms are applied to all the funding receivable under Cohesion policy by a region or a Member State, with two exceptions where they do not apply: o Allocations under the European territorial cooperation goal. 
Poikkeukset 30 Enimmäismäärä-ja suojatoimenpidemekanismeja sovelletaan kaikkeen koheesiopolitiikan rahoitukseen, joka on alueen tai jäsenvaltion saatavilla, lukuun ottamatta seuraavaa kahta poikkeustapausta: o Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaiset määrärahat.
According to the Commission, this is to prevent imbalances in allocations between border countries. o The cap relating to allocations to more developed regions based on GDP (see paragraph 27 (1)). 
Komission mukaan tällä estetään määrärahojen epätasapaino yhteisen rajan jakavien maiden välillä. o Kehittyneemmille maille osoitettaviin määrärahoihin liittyvä BKT:hen perustuva enimmäismäärä (ks. kohdan 27 alakohta (1)).