natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Many SMEs stated that they had benefited from the implementation of their project but the results achieved were not measured systematically 58 Of the 30 enterprises whose projects were assessed, barely half had been asked to provide result targets (see also paragraphs 44 to 46). 
Monet pk‐yritykset ilmoitti‐ vat hyötyneensä hankkeensa toteuttamisesta, mutta saa‐ vutettuja tuloksia ei mitattu järjestelmällisesti 58 Niistä 30 yrityksestä, joiden hankkeet arvioitiin, tuskin puolta oli pyydetty esittämään tulostavoitteet (ks. myös kohdat 44–46).
Of the 14 projects whose applications con‐ tained result targets that were also monitored, the results were achieved in eight cases. 
Kaikkiaan 14 hankkeesta, joiden hakemukset sisälsivät tulostavoitteita (joihin myös kohdistettiin seurantaa), tulokset oli saavutettu kahdeksassa tapauksessa.
Result targets consisted of increased turnover, an increase in the number of customers, an increase in the percentage of online sales, and/ or job creation. 
Tulostavoitteet liittyivät liikevaihdon lisääntymiseen, asiakkaiden määrän kasvuun, verkkomyynnin prosenttiosuuden kasvuun ja/tai työpaikkojen luomiseen.
59 As far as the other half of the en‐ terprises receiving ERDF support to develop e‐commerce is concerned, no link could be established between the input received and the business devel‐ opment achieved by the enterprise. 
59 Lopuissa yrityksissä, jotka saivat EAKR:ltä tukea verkkokaupan kehittämiseen, ei ollut havaittavissa minkäänlaista yhteyttä saadun tuen ja yrityksen liiketoiminnan kehittymisen välillä.
60 Thirteen enterprises claimed that they had made efficiency gains as a result of their project’s implementation, albeit that all but one had not fixed any such targets in their project applications. 
60 Kolmetoista yritystä ilmoitti, että niiden tehokkuus oli lisääntynyt hankkeen toteuttamisen seurauksena. Yhtä lukuun ottamatta yritykset eivät kuitenkaan olleet asettaneet tällaisia tavoitteita hankehakemuksissaan.
Of these 13 enterprises, only four were able to quantify them. 
Näistä 13 yrityksestä vain neljä pystyi ilmoittamaan tehokkuuden lisääntymisen kvantitatiivisesti.
Six enterprises had not linked the co‐funded website to their internal business software, which meant that every online book‐ ing received had to be entered in their internal systems manually. 
Kuusi yritystä ei ollut linkittänyt osarahoitettua verkkosivustoa yritysohjelmistoihinsa, mikä tarkoitti sitä, että jokainen vastaanotettu online-varaus oli syötettävä yritysten sisäisiin järjestelmiin manuaalisesti.
However, eight projects had a job‐cre‐ ation target which the enterprises had set as a result target in their project applications. 
Kahdeksalla hankkeella oli kuitenkin työpaikkojen luomista koskeva tavoite, jonka yritykset olivat esittäneet tulostavoitteena hankehakemuksessaan.
62 All eight projects achieved their target. 
62 Kaikki kahdeksan hanketta saavuttivat tavoitteen.
A further five enterprises claimed that they had hired one or more people as a result of the project’s implemen‐ tation, four of which were able to substantiate this. 
Lisäksi viisi muuta yritystä ilmoitti, että ne olivat hankkeen toteuttamisen seurauksena palkanneet yhden tai useamman henkilön.
Half of the enter‐ prises whose projects were assessed organised training for their staff in the use of the IT applications developed under the project. 
Puolet yrityksistä, joiden hankkeet arvioitiin, järjesti henkilöstölleen koulutusta hankkeen yhteydessä kehitettyjen it-sovellusten käytössä.
This training was customised to cater for the individual enterprises that requested it, hence no certificates were issued. On‐the‐job training was also common. 
Koulutus räätälöitiin sitä pyytäneiden yritysten tarpeisiin, joten osallistujille ei annettu todistuksia.
Conclusions and 25 recommendations 63 E‐commerce technologies are viewed as a way of accelerating economic growth, of further developing the single market and of speeding up European integration. 
Johtopäätökset 25 ja suositukset 63 Verkkokauppateknologiaa pidetään keinona talouskasvun kiihdyttämiseen, sisämarkkinoiden edelleenkehittämiseen sekä Euroopan yhdentymisen nopeuttamiseen.
The Com‐ mission has therefore increasingly placed importance on the need to foster e‐commerce developments, in particular through one of its flagship initiatives, the DAE. 
Komissio on siksi kiinnittänyt enenevässä määrin huomiota tarpeeseen edistää verkkokaupan kehittymistä erityisesti lippulai-va-aloitteisiinsa lukeutuvan Euroopan digitaalistrategian kautta.
The EU structural funds budget has devoted three billion euro to the promotion of ICT‐uptake by SMEs during the 2007–13 program‐ ming period. 64 The audit addressed the question of whether ERDF support to SMEs in the field of e‐commerce was effective and concluded that the ERDF support to e‐commerce projects contributed to increasing the availability of busi‐ ness services online. 
EU:n rakennerahaston määrärahoista on osoitettu kolme miljardia euroa toimiin, joilla edistetään tietoja viestintäteknologian hyödyntämistä pk-yrityksissä ohjelmakaudella 2007–2013. 64 Tarkastuksessa arvioitiin, onko EAKR:n tuki pk-yrityksille ollut vaikuttavaa verkkokaupan alalla. Johtopäätöksenä todettiin, että verkkokauppahankkeisiin myönnetty EAKR:n tuki lisäsi osaltaan liike-elämän palvelujen saatavuutta verkossa.
However, short‐ comings in the monitoring made it impossible to assess to what extent it contributed to the achievement of the EU and Member States’ ICT strategies as well as SMEs’ development objec‐ tives. 
Seurannan puutteellisuuden vuoksi oli kuitenkin mahdotonta arvioida, missä määrin tuella edistettiin tietoja viestintäteknologioita koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden strategioiden toteuttamista ja pk-yritysten kehittämistavoitteiden saavuttamista.
65 Member States’ OPs served as a good basis for providing support to SMEs in the field of e‐commerce. 
65 Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmat muodostivat hyvän perustan pk-yritysten tukemiselle verkkokaupan alalla.
They included e‐commerce measures in line with their national or regional needs, as defined in their respective ICT strategies. 
Ne sisälsivät verkkokauppaa koskevia toimenpiteitä, jotka vastasivat tietoja viestintäteknologioita koskevissa strategioissa määritettyjä kansallisia tai alueellisia tarpeita.
However, meaningful measurement of the progress made was sometimes jeopardised by the fact that indicators and target values were revised, frequently towards the end of the programming period, and not always with proper justification. 
Saavutetun edistyksen mielekäs mittaaminen kuitenkin vaarantui joskus siksi, että indikaattoreita ja tavoitearvoja tarkistettiin, usein ohjelmakauden loppupuolella ja toisinaan ilman asianmukaisia perusteluja.
Moreover, expenditure related to e‐commerce projects was not always reported to the Commission under the correct category and this hindered its overall assessment. 
Lisäksi verkkokauppahankkeisiin liittyviä menoja ei aina ilmoitettu komissiolle oikein luokiteltuina, mikä vaikeutti menojen kokonaisarviointia.
In 2013, the Com‐ mission addressed the slow absorption of funds by proposing an alternative use of structural funds to promote ICT‐uptake by SMEs through its ‘ICT Innovation Voucher Scheme’. 
Komissio haki vuonna 2013 ratkaisua varojen alhaisen käyttöasteen ongelmaan ehdottamalla, että tietoja viestintäteknologian hyödyntämistä edistettäisiin pk-yrityksissä käyttämällä rakennerahastoja vaihtoehtoisella tavalla, ”tietoja viestintäteknologia-alan innovoinnin voucher-järjestelmän” kautta.
But it did not pay enough attention to perfor‐ mance monitoring, which is indispen‐ sable for evaluating actual progress made (paragraphs 18 to 27). 
Komissio ei kuitenkaan kiinnittänyt tarpeeksi huomiota tuloksellisuuden seurantaan, mikä on välttämätöntä saavutetun edistyksen arvioinnissa (kohdat 18–27).
66 Managing authorities focused more on outputs than on results, at both selection and monitoring stages. 
66 Hallintoviranomaiset keskittyivät sekä valinta-että seurantavaiheessa enemmän tuotoksiin kuin tuloksiin.
The limited nature of the selection criteria applied meant that they sometimes financed all eligible projects for as long as funding was available, regard‐ less of any potential added value from the perspective of developing SMEs or the EU information society’s objectives (paragraphs 29 to 43). 
Sovellettujen valintakriteereiden rajallisuus merkitsi sitä, että toisinaan rahoitettiin kaikkia tukikelpoisia hankkeita niin pitkään kuin rahoitusta oli saatavilla riippumatta siitä, tuottivatko hankkeet mitään potentiaalista lisäarvoa pk-yritysten kehittämisen tai EU:n tietoyhteiskuntaa koskevien tavoitteiden kannalta (kohdat 29–43).
Moreover, man‐ aging authorities were, in most cases, unable to assess the impact of a pro‐ ject on an SMEs development. 
Lisäksi hallintoviranomaiset eivät useimmissa tapauksissa pystyneet arvioimaan hankkeen vaikutusta yksittäisen pk-yrityksen kehittämiseen.
Finally, in two of the Member States selected, they did not carry out the necessary checks on the reliability of the data fed into the system (paragraphs 44 to 51). 
Kahdessa tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa hallintoviranomaiset eivät suorittaneet tarvittavia tarkastuksia varmistuakseen järjestelmään syötettyjen tietojen luotettavuudesta (kohdat 44–51).
Conclusions and recommendations 26 67 Overall SMEs implemented the pro‐ jects smoothly and outputs were generally in line with the related ap‐ plication. 
Johtopäätökset ja suositukset 26 67 Yleisesti ottaen pk-yritykset toteuttivat hankkeet sujuvasti ja tuotokset olivat yleensä johdonmukaisia asianomaiseen hakemukseen nähden.
Many SMEs stated that they had benefited from the implementa‐ tion of their projects but results were only measured in less than half of the projects audited. 
Monet pk-yritykset ilmoittivat hyötyneensä hankkeidensa toteuttamisesta, mutta tulokset mitattiin vain alle puolessa tarkastetuista hankkeista.
In these cases, it was found that there were benefits for over half the SMEs concerned (paragraphs 53 to 62). 
Näissä tapauksissa havaittiin, että hyötyjä ilmeni yli puolessa asianomaisista pk-yrityksistä (kohdat 53–62).
68 The Court therefore recommends the following: Recommendation 1 The Commission should ensure that it obtains consistent and reliable infor‐ mation from the Member States on the OPs’ progress, not only in financial but also in performance terms. 
68 Tilintarkastustuomioistuin suosittaa näin ollen seuraavaa: Suositus 1 Komission pitäisi varmistaa, että se saa jäsenvaltioilta yhdenmukaiset ja luotettavat tiedot toimenpideohjelmien edistymisestä (taloudellisten tietojen lisäksi myös tuloksellisuutta koskevat tiedot).
To this end, it should: (a) assess the relevance of the result indicators proposed, both when approving the OPs and subsequent amendments; (b) design a monitoring system in such a way that progress towards all target values set can be meas‐ ured in a timely way and allowing for comparison over time; (c) suggest standard indicators rele‐ vant to EU strategic objectives on e‐commerce. 
Tätä varten komission pitäisi a) arvioida ehdotettujen tulosindikaattoreiden tarkoituksenmukaisuus sekä toimenpideohjelmia hyväksyttäessä että myöhempien muutosten yhteydessä b) suunnitella seurantajärjestelmä, jonka avulla voidaan mitata kaikkien tavoitearvojen saavuttamista oikea-aikaisesti ja joka mahdollistaa pidemmän aikavälin vertailun c) ehdottaa vakiomuotoisia indikaattoreita, jotka ovat tarkoituksenmukaisia verkkokauppaa koskevien EU:n strategisten tavoitteiden kannalta.
Recommendation 2 The Commission should insist that the selection criteria and procedures put in place by the Member States ensure the selection of projects that maxim‐ ise added value among applicants in terms of fostering e‐commerce de‐ velopment in SMEs and achieving the DAE targets while, at the same time, ensuring such procedures are appro‐ priate to their targeted beneficiaries in terms of the time and administrative work required. 
Suositus 2 Komission pitäisi edellyttää, että jäsenvaltioiden käyttöönottamat valintakriteerit ja -menettelyt takaavat, että valituksi tulee hankkeita, joiden tuottama lisäarvo on optimaalinen muihin hakijoihin verrattuna, kun asiaa tarkastellaan pk-yritysten verkkokaupan kehittämisen ja Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamisen näkökulmasta katsottuna. Samalla pitäisi varmistaa, että menettelyjen vaatima aika ja hallinnollinen työmäärä ovat kohtuulliset tuen kohteena olevien edunsaajien kannalta.
When selecting projects, Member States’ authorities should, where ap‐ propriate, require applicants to: (a) provide justification of the need to implement the project concerned, ideally in the form of a sufficiently detailed and realistic business plan; (b) demonstrate the financial viability of the project; (c) demonstrate the need for public financial support in order to avoid deadweight spending; (d) incentivise project owners to take the cross‐border dimension of their business into account in order to fully exploit the opportunities of the single market. 
Hankkeita valitessaan jäsenvaltioiden viranomaisten pitäisi tarvittaessa vaatia hakijoita a) perustelemaan, miksi asianomaisen hankkeen toteuttaminen on tarpeellista; perustelut pitäisi mieluiten esittää riittävän yksityiskohtaisen ja realistisen liiketoimintasuunnitelman muodossa b) osoittamaan hankkeen taloudellinen elinkelpoisuus c) osoittamaan julkisen rahoitustuen tarve varainkäytön nollavaikutuksen estämiseksi d) kannustamaan hankkeiden toteuttajia ottamaan liiketoiminnassaan huomioon rajojen yli tapahtuva toiminta, jotta sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti.
Conclusions and recommendations 27 Recommendation 3 The Commission should require Member States’ managing authorities to put management tools in place for the purpose of monitoring the impact of the grant on the business develop‐ ment of the SME supported. 
Johtopäätökset ja suositukset 27 Suositus 3 Komission pitäisi vaatia jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia ottamaan käyttöön hallinnointivälineet, joilla seurataan tukea saavan pk-yrityksen liiketoiminnan kehittämiseen osoitetun avustuksen vaikutusta.
It should require in particular that: (a) a minimum set of robust indicators with related targets are defined in the grant agreements, measured and subjected to subsequent mon‐ itoring, both once the project has been implemented and is opera‐ tional and at a later stage, when its full impact is likely to have taken effect; (b) wherever appropriate, a mecha‐ nism is introduced that ensures that payments are linked to performance and allows for their adjustment in the event of serious underperformance; (c) the necessary checks and controls are carried out to ensure that the data entered into the moni‐ toring systems are reliable and consistent. 
Komission olisi erityisesti vaadittava, että a) avustussopimuksissa määritetään vähimmäismäärä päteviä indikaattoreita ja niihin liittyvät tavoitteet, jotka mitataan ja joihin kohdistetaan seurantaa ensinnäkin siinä vaiheessa, kun hanke on toteutettu ja kun sitä sovelletaan käytännössä, sekä myöhemmin, kun hankkeen vaikutusten voidaan olettaa ilmenneen täysimääräisesti b) käyttöön otetaan mahdollisuuksien mukaan mekanismi, jolla varmistetaan, että maksut ovat sidoksissa tuloksellisuuteen, ja mukautetaan maksuja, jos tuloksellisuus todetaan merkittävän heikoksi c) suoritetaan tarvittavat tarkastukset ja kontrollit, joilla varmistetaan seurantajärjestelmiin syötettyjen tietojen luotettavuus ja yhdenmukaisuus.
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 12 November 2014. 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 12. marraskuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
Reply of the 28 Commission Executive summary III The Commission welcomes the Court’s assessment. 
Komission 28 vastaukset Tiivistelmä III Komissio suhtautuu tilintarkastustuomioistuimen arvioon myönteisesti.
The Commission considers that the effectiveness of the ERDF support to e‐commerce projects allows increasing the availability of business services online. 
Komissio katsoo, että verkkokauppahankkeisiin myönnetty EAKR:n tuki on ollut vaikuttavaa ja että se on edistänyt liike-elämän palvelujen saatavuutta verkossa.
The new regulations for the European Structural and Investment Funds (ESIF) for the 2014–20 period address the issue of monitoring at programming level by strengthening the result orientation and intervention logic by introducing ex ante condi‐ tionalities. 
Euroopan rakenne-ja investointirahastoja (ERI) kaudella 2014–2020 koskevissa uusissa asetuksissa on parannettu ohjelmasuunnittelun seurantaa lujittamalla tulossuuntautuneisuutta ja toimintalogiikkaa ennakkoehtojen avulla.
In the case of e‐commerce investments, a specific ex ante conditionality is required in the form of a strategic policy framework for digital growth. 
Verkkokauppaan liittyville investoinneille on asetettu erityinen ennakkoehto digitaalista kasvua käsittelevän strategisen toimintapoliittisen kehyksen muodossa.
IV (a) The Commission accepts this recommendation. 
IV a) Komissio hyväksyy suosituksen.
For the 2007–13 period, the Commission requires the managing authorities to report on the imple‐ mentation of the programmes in line with the applicable ERDF regulations. 
Komissio edellyttää, että hallintoviranomaiset raportoivat kauden 2007–2013 ohjelmien täytäntöönpanosta sovellettavien EAKR-asetusten mukaisesti.
At priority axis level the indicators will capture the overall per‐ formance in the axis, but not the individual perfor‐ mances of all types of action that might be included in that axis. 
Ensisijaisten toimintalinjojen osalta indikaattorit kertovat kunkin toimintalinjan kokonaistuloksista mutta eivät toimintalinjaan sisältyvien yksittäisten toimien tuloksista.
IV (b) The Commission accepts the recommendation and will request appropriate measures to be taken by the Member States. 
IV b) Komissio hyväksyy suosituksen ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet.
The ‘guiding principles for the selection of opera‐ tions’ and ‘output indicators, including the quantified target value’ have to be part of the 2014–20 ESIF programmes and are subject to the negotiations with the Commission. 
Kauden 2014–2020 ERI-ohjelmiin on sisällytettävä ”toimien valintaa ohjaavat periaatteet” ja ”tuotosin­ dikaattorit sekä määrällinen tavoitearvo”, ja niistä neuvotellaan komission kanssa.
The type of selection princi‐ ples and detailed selection criteria will depend on the specific objective and context of the co‐funded investment. 
Hankkeiden valinnassa noudatettavat periaatteet ja yksityiskohtaiset valintakriteerit määräytyvät kunkin tavoitteen ja yhteisrahoitettavan investoinnin ominaispiirteiden mukaan.
Member States with identified weaknesses in those areas are requested to describe in the programme (ex ante conditionality, action plan) what actions the authorities are planning to take in order to improve project selection procedures and administrative burden to beneficiaries. 
Niitä jäsenvaltioita, joissa on todettu ongelmia näillä aloilla, pyydetään kuvailemaan ohjelmassa (ennakkoehdot, toimintasuunnitelma), mitä toimia viranomaiset aikovat toteuttaa parantaakseen hankkeiden valintamenettelyjä ja keventääkseen edunsaajien hallinnollista työmäärää.
Where relevant, Member States are encouraged to use technical assistance in a proactive and focused way for envisaged improvements. 
Tarvittaessa jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään suunniteltujen parannusten toteuttamiseksi teknistä apua ennakoivasti ja keskitetysti.
In addition, the Commission will advise managing authorities to include the recommendations of the European Court of Auditors in the selection process and selection criteria of digital growth projects. 
Lisäksi komissio neuvoo hallintoviranomaisia ottamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositukset osaksi digitaalista kasvua koskevien hankkeiden valintamenettelyä ja -kriteerejä.
IV (c) The Commission partly accepts this recommendation. 
IV c) Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
In particular, the Commission agrees in principle to having a mechanism introduced that ensures that payments are linked to performance. 
Komissio on samaa mieltä erityisesti periaatteesta, jonka mukaan olisi otettava käyttöön mekanismi sen varmistamiseksi, että maksut ovat sidoksissa tuloksellisuuteen.
However, linking ERDF payments for e‐commerce with results would be challenging. 
Verkkokaupan alalla myönnetyn EAKR-tuen sitominen tuloksiin olisi kuitenkin haasteellista.
Reply of the Commission 29 Introduction 05 The Commission points out that the share of SMEs purchasing online is generally much higher, and the EU average of 26 % is much closer to the target. 
Komission vastaukset 29 Johdanto 05 Komissio huomauttaa, että verkko-ostoksia tekevien pk-yritysten osuus on yleensä selvästi suurempi ja että EU:n keskiarvo, 26 prosenttia, on paljon lähempänä tavoitetta.
This relative success is partly due to a higher starting point. 
Tulos on suhteellisen hyvä, mikä johtuu osittain paremmasta lähtöase-masta.
Also, it is easy to purchase online, but diffi‐ cult to sell since a platform needs to be set up, with payment and delivery mechanism. 
Verkossa on myös helppo tehdä ostoksia, kun taas myyminen on vaikeaa, koska on perustettava verkkokauppa ja tarvittavat maksuja toimitusmekanismit.
09 The Commission shares the Court’s concern about the low absorption rates of the funds for ICT take‐up. 
09 Komissio on tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolestunut tietoja viestintäteknologian (TVT) hyödyntämistä edistävän rahoituksen alhaisesta käyttöasteesta.
The Commission therefore drafted and disseminates1 guidance in order to promote the use of policy tools for ICT take‐up by SMEs, includ‐ ing e‐commerce. For instance, as part of the ‘smart guide to service innovation’, the guide to ‘Smart growth of SMEs’, the guide to ‘SME internationalisa‐ tion’, the guide to different digital growth enhanc‐ ing support methods ‘Digital Agenda Toolbox’ and the Blueprint for ICT innovation vouchers mentioned below. 
Komissio onkin laatinut ohjeita1 edistääkseen tietoja viestintäteknologian hyödyntämistä pk-yrityksissä tukevien toimenpiteiden käyttöä mm. verkkokaupan alalla. Näitä ohjeita on esitetty mm. palveluinnovointia, pk-yritysten älykästä kasvua ja kansainvälistymistä, erilaisia Euroopan digitaalistrategiaan liittyviä digitaalisen kasvun tukimenetelmiä sekä jäljempänä mainittuja TVT-innovaatioseteleitä koskevissa oppaissa. Lisäksi komissio tarjoaa teknisen avun puitteissa digitaalisen kasvun asiantuntijoiden palveluita2.
This includes an initiative to promote the smart use of IT and the integration of SMEs in global industrial value chains.3 1 See: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/guides 2 As done in 2013‐14 in the case of Hungary, Greece and Italy 3 See: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/ index_en.htm Observations 18 The Commission welcomes the Court’s assessment concerning the strategic framework put in place in all audited Member States. 
Tähän liittyy myös EU:n aloite, joka koskee tietotekniikan älykästä käyttöä ja pk-yritysten integroitumista globaaleihin digitaalisiin arvoketjuihin3. 1 Katso: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/guides 2 Näitä palveluja on jo tarjottu vuosina 2013–2014 Unkarille, Kreikalle ja Italialle. 3 Katso: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/ index_en.htm Havainnot 18 Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen arvioon, joka koskee kaikissa tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa käytössä olevia strategiakehyksiä.
Moreover, the Commis‐ sion stresses that the new ESIF regulation provides a better performance and result‐orientation frame‐ work for the 2014–20 period. 
Lisäksi komissio korostaa, että uudet ERI-asetukset tarjoavat kaudelle 2014–2020 suoritusten ja tulossuuntautuneisuuden kannalta entistä paremman kehyksen.