natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Two concrete examples of the influence of market forces on the generation of food waste are developed below. 
Jäljempänä käsitellään tarkemmin kahta esimerkkiä markkinavoimien vaikutuksesta ruokahävikin syntymiseen.
First example: marketing standards for fruit and vegetables Marketing standards are quality and aesthetic standards for classifying agricultural products. 
Ensimmäinen esimerkki: hedelmien ja vihannesten kaupan pitämistä koskevat vaatimukset Kaupan pitämistä koskevat vaatimukset ovat maataloustuotteiden luokitteluun sovellettavia laadullisia ja esteettisiä vaatimuksia.
The EU applies a system of marketing standards for fruit and vegetables. 
EU soveltaa hedelmiin ja vihanneksiin kaupan pitämisen vaatimusten järjestelmää.
In addition to public standards, firms can establish their own private marketing standards which may also include aesthetic components. 
Julkisten vaatimusten lisäksi yritykset voivat asettaa omia yksityisiä kaupan pitämistä koskevia vaatimuksiaan, joihin saattaa sisältyä myös esteettisiä osa-alueita.
Marketing standards are useful because they establish a common language and therefore facilitate trade. 
Kaupan pitämistä koskevat vaatimukset ovat hyödyllisiä, sillä ne muodostavat yhteisen käsitteistön ja helpottavat näin kaupankäyntiä.
They can encourage high quality production, improve profitability and protect consumer interests. 
Ne voivat kannustaa korkealaatuista tuotantoa, parantaa tuottavuutta ja suojata kuluttajien etuja.
However, due to such standards, perfectly edible products can be taken out of the food supply chain for aesthetic reasons (such as size and shape requirements)2. 
Tällaisten vaatimusten takia elintarvikeketjusta voidaan kuitenkin poistaa täysin syömäkelpoisia tuotteita esteettisistä syistä (muun muassa kokoja muotovaatimusten vuoksi)2.
Very few studies exist showing that products that are not sold as the two highest quality categories (‘category I’ or ‘extra’), can actually be sold to the processing industry. 
2 kahden ylimmän laatuluokan tuotteina (”luokka I” tai ”ekstra”), voidaan tosiasiassa myydä jalostusteollisuudelle.
Moreover, the processing industry, for technical reasons, may require even stricter size and shape requirements3 4. 
Jalostusteollisuudessa saatetaan lisäksi teknisistä syistä edellyttää vielä tiukempia kokoja muotovaatimuksia34.
Food waste related to the use of the standards was recently discussed in the UNECE6 Working Party on Agricultural Quality Standards. 
Maataloustuotteiden laatuvaatimuksia käsittelevä UNECEn työryhmä keskusteli hiljattain vaatimusten soveltamiseen liittyvästä ruokahävikistä6.
The Commission and the EU Member States can influence the UNECE public standards, which are endorsed, and subsequently implemented, by the EU. 
Komissio ja EU:n jäsenvaltiot voivat vaikuttaa UNECEn julkisiin vaatimuksiin, joiden vahvistamisesta ja täytäntöönpanosta vastaa EU.
In such discussions, consideration could be given to public interest issues such as avoiding waste of resources by preventing the generation of food waste, both for economic and environmental reasons. 
Keskusteluissa olisi otettava huomioon yleiseen etuun liittyvät kysymykset, kuten resurssien hukkaan heittämisen välttäminen ennaltaehkäisemällä ruokahävikin syntymistä sekä taloudellisista että ympäristösyistä.
3 http://www.fao.org/docrep/V5030e/V5030E0q.htm#Chapter 4 Maintaining the post-harvest quality of fruits and vegetables; J. Aked, Cranfield University. 5 http://www.unece.org/index.php?id=41420#/ 6 ECE/TRADE/C/WP.7/GE.1/2015/10, ECE/CTCS/WP.7/GE.1/2016/2, ECE/CTCS/WP.7/GE.1/2016/10. 
3 4 5 6 7 http://www.fao.org/docrep/V5030e/V5030E0q.htm#Chapter Maintaining the post-harvest quality of fruits and vegetables; J. Aked, Cranfieldin yliopisto. http://www.unece.org/index.php?id=41 420#/ ECE/TRADE/C/WP.7/GE.1/2015/10, ECE/CTCS/WP.7/GE.1/2016/2, ECE/CTCS/WP.7/GE.1/2016/10.
A discussion paper prepared by several delegations proposed a possible revision of the standard layout and the standards regarding apples, tomatoes and leeks. 
Useiden valtuuskuntien allekirjoittamassa tausta-asiakirjassa ehdotettiin mahdollista standardimuodon sekä omenoita, tomaatteja ja purjoja koskevien vaatimusten tarkistamista.
When the paper was discussed in April 2015 it was decided to look at revising the standards for leeks and tomatoes. 
Asiakirjan käsittelyn yhteydessä huhtikuussa 2015 päätettiin arvioida mahdollisuutta purjoja ja tomaatteja koskevien vaatimusten tarkistamiseen.
Representatives of the World Apple and Pear Association (WAPA) also attended that meeting. 
Kokoukseen osallistui myös maailman omena-ja päärynäyhdistyksen (World Apple and Pear Association, WAPA) edustajia.
Both types of situation may cause food waste (see Box). 
3 Molemmissa tilanteissa voi syntyä ruokahävikkiä (ks. laatikko).
In both cases, if food waste occurs, the stronger, dominant operator succeeds in pushing back part of the cost of food waste onto the weaker, dominated operator in the business relationship. 
Jos ruokahävikkiä ilmenee, vahvempi, dominoiva toimija onnistuu molemmissa tapauksissa siirtämään osan ruokahävikin kuluista takaisin liikesuhteen heikommalle osapuolelle, dominoidulle toimijalle.
Business relationships with effect on food waste Examples of unfair trading practices that may have an effect on food waste: ο absence of written contracts; ο unilateral modification of the agreed terms and conditions after conclusion of the contract. 
Laatikko – Liikesuhteet, joilla on vaikutusta ruokahävikin syntymiseen Esimerkkejä hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä, joilla voi olla vaikutusta ruokahävikin syntymisen kannalta: - kirjallisia sopimuksia ei ole - sovittuja sopimusehtoja muutetaan yksipuolisesti sopimuksen teon jälkeen.
Food waste may occur in the case of last-minute cancellations or changes to the volumes previously ordered when the supplier is unable to find another buyer for its produce. 
Ruokahävikkiä saattaa syntyä tilanteessa, jossa aiemmin tilattuja määriä peruutetaan tai muutetaan viime hetkellä eikä tavarantoimittaja löydä tuotteelleen toista ostajaa.
Examples of ‘fair’ trading practices taking place in situations of imbalanced bargaining power that may have an effect on food waste: ο contractual clauses fixing a high level of product availability, without guaranteed purchase; ο suppliers aiming for a very high product availability in order not to run the risk of discontinued business relationships with their client. 
Esimerkkejä hyvän kauppatavan mukaisista käytännöistä tilanteissa, joissa neuvotteluvoima ei ole tasapainossa ja jotka saattavat vaikuttaa ruokahävikin syntyyn: - sopimuslausekkeissa asetetaan tuotteiden saatavuus korkeaksi ilman, että menekki on taattu - tavarantoimittajat pyrkivät mahdollisemman suureen tuotteiden saatavuuteen välttääkseen asiakassuhteidensa katkeamisen.
Such situations may result in food waste, if the buyer needs fewer products than made available by the supplier. 
Tällaisissa tilanteissa saattaa aiheutua ruokahävikkiä, jos ostajan tarvitsema tuotemäärä on tavarantoimittajan tarjolle asettamaa pienempi.
Annexes 50 The relation between bargaining power imbalances, unfair trading practices and food waste has been repeatedly highlighted by the European Parliament and it is recognised that ‘fair trading should in turn help to prevent overproduction and food waste8’. 
Euroopan parlamentti on toistuvasti korostanut neuvotteluvoiman epätasapainon, hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen ja ruokahävikin välistä suhdetta, ja on tunnustettu, että hyvän kauppatavan mukaisten käytäntöjen pitäisi vuorostaan tukea ylituotannon ja ruokahävikin ennaltaehkäisyä8.
The Commission and the Member State authorities acknowledge that unfair business-to-business practices exist and that action needs to be taken against them. 
Komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset tiedostavat, että yritysten välillä vallitsee hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja että niihin on puututtava.
A recent Commission report9 states that ‘the Commission does not see the added value of a specific harmonised regulatory approach at EU level at this stage’. 
Komission hiljattain julkaisemassa kertomuksessa9 todetaan, että ”komissio ei katso, että erityisestä EU:n tason yhdenmukaisesta sääntelymallista saataisiin tässä vaiheessa lisäarvoa”.
However, despite (i) efforts to strengthen the primary sector by supporting the establishment and expansion of producer organisations10, (ii) the existence of the so-called the Supply Chain Initiative (SCI)11 since 2011 in the context of the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain12 and (iii) the existence of specific legislation for combating UTPs in a majority of Member States, these complex issues remain, at least to a certain extent, unresolved and considering the impact of UTPs on the generation of food waste remains an issue. 8 Press release — Agriculture/Industry — 7.6.2016 at 13:14. 
Nämä monimutkaiset kysymykset ovat yhä ainakin osittain vailla ratkaisua ja hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen vaikutus ruokahävikin syntymiseen muodostaa yhä ongelman seuraavista edistysaskelista huolimatta: i) alkutuotannon lujittamispyrkimykset tukemalla tuottajajärjestöjen perustamista ja laajentumista10, ii) niin kutsutun 8 9 10 Lehdistötiedote – Maatalous / Teollisuus – 7.6.2016 – 13:14.
9 COM(2016) 32 final ‘Report from the Commission to the European Parliament and the Council on unfair business-to-business trading practices in the food supply chain’. 
COM(2016) 32 final ’komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle yritysten välisistä hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa’.
10 Support to the establishment and expansion of producer organisations is available under the second pillar of the CAP and under the CFP. 
Tuottajajärjestöjen perustamiseen ja laajentamiseen on saatavilla tukea YMP:n toisen pilarin sekä YKP:n yhteydessä.
Elements of the first pillar of the CAP also aim to reduce the bargaining power gap between farmers and other parties in the food supply chain. 
Myös YMP:n ensimmäiseen pilariin sisältyy osatekijöitä, joiden tavoitteena on pienentää neuvotteluvoiman eroa viljelijöiden ja muiden elintarvikeketjuun osallistuvien osapuolten välillä.
11 http://www.supplychaininitiative.eu/about-initiative 12 The Initiative’s aim was to increase fairness in vertical trade relationships with the voluntary participation of actors in the food supply chain. 
11 12 http://www.supplychaininitiative.eu/about-initiative Aloitteen tarkoituksena oli lisätä hyvän kauppatavan mukaisia käytäntöjä vertikaalisissa kauppasuhteissa elintarvikeketjun toimijoiden vapaaehtoisen osallistumisen avulla.
Annexes 51 Overview of EU instruments which can impact the fight against food waste At the level of the European Commission, DG Health and Food Safety is in charge of the food waste file. 
1 LIITE II Katsaus EU:n välineisiin, joiden avulla voidaan edesauttaa ruokahävikin torjuntaa Euroopan komissiossa ruokahävikkikysymyksistä vastaa terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto.
Several other Commission DGs also have a role to play in food waste prevention since several of the EU policies and provisions can have an influence on the generation of food waste (such as the agricultural policy, the fisheries policy, the food safety policy, the waste policy). 
Myös monilla muilla komission pääosastoilla on oma roolinsa ruokahävikin torjunnassa, sillä useat EU:n toimintapolitiikat ja säännökset voivat vaikuttaa ruokahävikin syntymiseen (esim. maatalous, kalastus-, elintarviketurvallisuus-ja jätepolitiikka).
We have analysed, for the audit, the EU policies and EU legal provisions and have identified those instruments (both EU funds as well as legal provisions that are not linked to any funds) that can have an influence on the behaviour of the different players1 of the food supply chain in terms of preventing food waste or donating food that otherwise would be wasted. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi tarkastusta varten EU:n toimintapolitiikkoja ja lainsäädäntöä ja yksilöi ne välineet (sekä EU-varat että säädökset, jotka eivät liity rahastoihin), joilla voi olla vaikutusta elintarvikeketjun eri toimijoiden toimintatapoihin1 ruokahävikin ennaltaehkäisyn tai muutoin jätteeksi päätyvien elintarvikkeiden lahjoitusten kannalta.
The result is shown in the table below: it gives an overview of those EU instruments which impact on the fight against food waste, indicating in which part of the food supply chain the behaviour of the different players might be influenced. 
Tulos käy ilmi seuraavasta taulukosta, jossa luodaan katsaus EU:n välineisiin, jotka vaikuttavat ruokahävikin torjuntaan. Taulukossa osoitetaan, missä elintarvikeketjun vaiheissa välineet voivat vaikuttaa eri toimijoiden toimintatapoihin.
EU instruments which have an effect on the fight against food waste Food waste prevention Donation Producers Processors Retailers Consumers EU Funds EAGF x x x x EAFRD x x EMFF x x x FEAD x Legal provisions not linked to funds Waste directive1 x x x x Food safety rules2 x x x x Labelling3 x x x x x Traceability2 x x x x Marketing standards4 x x x x (Un)fair trading practices x x x VAT5 and financial stimuli x x x x 1 Directive 2008/98/EC. 
2 EU:n välineet, joilla on vaikutusta ruokahävikin torjuntaan Ruokahävikin ennaltaehkäisy Lahjoittaminen Tuottajat Jalostajat Vähittäismyyjät Kuluttajat EU-varat Maataloustukirahasto x x xx Maaseuturahasto x x EMKR x x x Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto x Säännökset, jotka eivät liity rahastoihin Jätedirektiivi1 x x x x Elintarvikkeiden turvallisuutta 2 x koskevat säännöt x x x Pakkausmerkinnät3 x x x xx Jäljitettävyys2 x x x x Kaupan pitämisen vaatimukset4 x x x x Hyvän kauppatavan mukaiset (vastaiset) x käytännöt x x Alv5 ja rahoituskannustimet x x x x 1 2 3 4 5 Edellä olevassa taulukossa luetellaan EU:n välineet, joista on säädetty joko Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa tai komission asetuksissa taikka Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveissä.
2 General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002) and Food and Hygiene Package (Regulation (EC) No 852/2004, Regulation (EC) No 853/2004, Regulation (EC) No 854/2004 and Directive 2004/41/EC). 
Yleinen elintarvikelainsäädäntö (asetus (EY) N:o 178/2002) ja elintarvike-ja hygieniapaketti (asetus (EY) N:o 852/2004, asetus (EY) N:o 853/2004, asetus (EY) N:o 854/2004 ja direktiivi 2004/41/EY).
3 Food durability and date marking (Regulation (EC) No 1169/2011). 
Elintarvikkeiden säilyvyys ja päiväysmerkinnät (asetus (EY) N:o 1169/2011).
4 EC Regulation 1580/2007 (as amended, in particular by EC Regulation 1221/2008). 
Asetus (EY) N:o 1580/2007 (sellaisena kuin se on muutettuna erityisesti asetuksella (EY) N:o 1221/2008).
5 Council Directive 2006/112/EC. 
Neuvoston direktiivi 2006/112/EY.
The Member States’ responsibility, with regard to the above EU instruments, as regards food waste, is therefore to use the funds and to enact the EU provisions in such a way as to favour food waste prevention and donation. 
Jäsenvaltioiden velvollisuutena edellä mainittujen EU:n välineiden osalta ja ruokahävikin suhteen on näin ollen käyttää rahastoja ja panna EU:n säännökset täytäntöön tavalla, joka edistää ruokahävikin ennaltaehkäisyä ja elintarvikkeiden lahjoittamista.
1 For the purpose of this report, and while accepting that this is a simplification of the many different levels that exist, we have classified the sectors of the food supply chain into four groups (producers, processors, retailers and consumers). Annex II 
3 _______________________________________________________ 1 Elintarvikeketjun sektorit luokiteltiin tätä kertomusta varten neljään eri ryhmään (tuottajat, jalostajat, vähittäiskauppiaat ja kuluttajat). Huomioon otettiin, että kyseessä on yksinkertaistus olemassa olevista lukuisista eri tasoista.
We highlight this as a global problem of enormous economic, environmental and societal significance and encourage all G20 members to strengthen their efforts to address it. 
Korostamme, että kyseessä on maailmanlaajuinen ongelma, jolla on valtaisa merkitys taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta.
We believe the reduction of food loss and waste is a good objective for G20 collective action and that the G20 can provide global leadership in this regard. 
Uskomme, että ruokahävikin ja elintarvikejätteen vähentäminen on hyvä tavoite G20-maiden yhteisille toimille ja että G20-maat voivat johtaa alan toimia maailmanlaajuisesti.
We recall the CFS’s Policy Recommendations on Food Loss and Waste. In the context of policy coherence, we encourage the DWG to continue its efforts to develop actions to reduce food loss and waste as part of its Implementation Plan for the G20 FSN Framework.’ • European Parliament resolution of 9 July 2015 on resource efficiency: moving towards a circular economy9 ‘Calls on the Commission to propose, by the end of 2015, targets, measures and instruments to efficiently tackle food waste, including setting a binding food waste reduction target of at least 30 % by 2025 in the manufacturing, retail/distribution, food service/hospitability sectors and the household sector’ ‘calls on the Commission, when conducting an impact assessment on new relevant legislative proposals, to evaluate their potential impact on food waste’ • European Committee of the regions: Resolution on Sustainable Food10 ‘reiterates its request to the European Commission to promote reduction of food waste and to re-table a proposal for a food waste reduction objective of at least 30 % by 2025, based on its withdrawn proposal from 2014 amending the waste framework directive to promote a circular economy (...); in this context, supports the European Parliament's call for 2016 to be dedicated to the European Year against Food Waste’ • United Nations: Resolution adopted by the General Assembly on 25 September 2015 70/1. 
Palautamme mieleen ruokahävikkiä ja Keskeiset ruokahävikkiä koskevat poliittiset lausunnot vuodesta 2009 2010 2011 2012 2013 2015 elintarvikejätettä koskevat Maailman ruokaturvakomitean suositukset. Toimintapolitiikan johdonmukaisuuden kannalta kannustamme kehitystyöryhmää jatkamaan ruokahävikkiä ja elintarvikejätettä vähentävien toimien kehittämistä osana elintarviketurvallisuutta ja ravitsemusta koskevan G20-maiden toimintakehyksen täytäntöönpanosuunnitelmaa. •Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. heinäkuuta 2015 resurssitehokkuudesta: siirtyminen kohti kiertotaloutta9 "kehottaa komissiota ehdottamaan vuoden 2015 loppuun mennessä tavoitteita, toimenpiteitä ja välineitä, jotta elintarvikejätettä koskevaan ongelmaan voidaan puuttua tehokkaasti, ja asettamaan sitovan tavoitteen, jonka mukaan elintarvikejätettä vähennetään vähintään 30 prosenttia vuoteen 2025 mennessä valmistus-, jälleenmyynti-, jakelu-, ravitsemispalvelu-ja ravintola-alalla sekä kotitalouksissa" kehottaakomissiotaasiaakoskevienuusiensäädösehdotustenvaikutustenarviointiatehdessäänarvioimaanniidenmahdollistavaikutustaelintarvikejätteeseen • Euroopan alueiden komitea: Päätöslauselma kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotetusta ruoasta10 "toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen edistää elintarvikejätteen vähentämistä ja esittää uudelleen ehdotus elintarvikejätteen vähentämisestä ainakin 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä. Ehdotus perustuisi komission vuonna 2014 peruuttamaan ehdotukseen jätepuitedirektiivin muuttamisesta kiertotalouden edistämiseksi.
6 13 Members of the European Parliament: Written declaration on food wastage, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-// EP//NONSGML+WDECL+P8-DCL-2015-0001+0+DOC+WORD+V0//EN 7 European Parliament resolution of 30 April 2015 on Milano Expo 2015: Feeding the Planet, Energy for Life (2015/2574(RSP)), http://www. europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0184+0+DOC+XML+V0//EN 8 G20 Agriculture Ministers Meeting — Istanbul, 7-8 May 2015, Final Communiqué. 
8 Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. heinäkuuta 2015 resurssitehokkuudesta: siirtyminen kohti kiertotaloutta (2014/2208(INI)) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015–0266+0+DOC+XML+V0//EN 2 Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. tammikuuta 2012 toimista ruoan haaskauksen välttämiseksi: strategiat elintarvikeketjun tehostamiseksi EU:ssa (2011/2175(INI)) (2013/C 227 E/05) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012–0014+0+DOC+XML+V0//EN Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”.
9 European Parliament resolution of 9 July 2015 on resource efficiency: moving towards a circular economy (2014/2208(INI)), http://www. europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0266+0+DOC+XML+V0//EN 10 European Committee of the regions: Resolution on Sustainable Food. 
13 Euroopan parlamentin jäsentä: Kirjallinen kannanotto elintarvikkeiden haaskaukseen http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+WDECL+P8-DCL-2015– 0001+0+DOC+WORD+V0//EN Euroopan parlamentin päätöslauselma 30. huhtikuuta 2015 aiheesta ”Milanon maailmannäyttely 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” (2015/2574(RSP)) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015– 0184+0+DOC+XML+V0//EN G20-maiden maatalousministerien kokous – Istanbul, 7.-8. toukokuuta 2015, loppujulkilausuma.
11 United Nations: Resolution adopted by the General Assembly on 25 September 2015 70/1. 
11 Yhdistyneet kansakunnat: yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antama päätöslauselma 70/1.
Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development, http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E 12 Draft Report on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2008/98/EC on waste (COM(2015) 0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)). 
Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E 12 Mietintöluonnos ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)).
Committee on the Environment, Public Health and Food Safety. 
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta.
Annex III Reply of the 54 Commission Executive summary I The Commission fully recognises that food waste is a global problem and is taking action to prevent food waste and optimise resource use all along the food value chain. 
KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”ELINTARVIKEJÄTTEEN TORJUNTA: EU:LLA TILAISUUS PARANTAA ELINTARVIKEKETJUN RESURSSITEHOKKUUTTA” TIIVISTELMÄ I. Komissio ymmärtää täysin, että elintarvikejäte on maailmanlaajuinen ongelma, ja se toteuttaa toimia elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi ja resurssien käytön optimoimiseksi koko elintarvikkeiden arvoketjussa.
In 2015, as part of the Circular Economy Package, the Commission reconfirmed the EU’s commitment to the food waste reduction target laid down in the global 2030 Sustainable Development Agenda. 
Komissio vahvisti vuonna 2015 osana kiertotalouspakettia EU:n sitoumuksen kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030 asetettuun elintarvikejätteen vähentämistä koskevaan tavoitteeseen.
III The new Circular Economy Package adopted by the Commission in 2015 recognises food waste prevention as a priority area and proposes to tackle it in a multifaceted action plan developed in a collegial manner by all directorates-general. 
Komission vuonna 2015 hyväksymässä uudessa kiertotalouspaketissa elintarvikejätteen ennaltaehkäisy tunnustetaan yhdeksi painopistealaksi ja ehdotetaan, että asiaan puututaan kaikkien pääosastojen kollegiaalisesti laatimalla monitahoisella toimintasuunnitelmalla. i.
III (i) The Commission considers that it has not decreased its level of ambition over time but rather ensured that provisions related to food waste are clear, implementable and coherent with the EU regulatory framework. 
Komissio katsoo, ettei sen kunnianhimo ole laskenut ajan mittaan, vaan että se on pikemminkin varmistanut, että elintarvikejätteeseen liittyvät säännökset ovat selkeitä, toteuttamiskelpoisia ja johdonmukaisia EU:n sääntelykehyksen kanssa.