natgillin/translations-raw huggingface dataset:
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31. On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects. 
57 Nämä havainnot vastaavat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 21/2012 esitettyjä havaintoja, joiden mukaan julkisten rakennusten energiatehokkuushankkeet olivat usein liian kalliita suhteessa säästettyyn energiaan. Myös hankkeiden takaisinmaksuaika oli liian pitkä (keskimäärin noin 50 vuotta)31. Siksi tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio asettaa yksinkertaiselle takaisinmaksuajalle hyväksyttävän enimmäispituuden ja määrittää hankkeita valittaessa, kuinka suuret vakioidut investointikustannukset voivat olla säästettävää energiayksikköä kohden.
31 See special report 21/2012 paragraph 52(a). 
34 31 Ks. erityiskertomus 21/2012, kohta 52 a).
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis. 
60 Tarkastuskäynnin kohteena olleet hallintoviranomaiset osoittivat käytännössä määrärahat asuinrakennusten energiatehokkuushankkeisiin avoimien ehdotuspyyntöjen perusteella eli ehdotusten saapumisjärjestyksessä, lukuun ottamatta Italiaa (Apulia) ja Bulgariassa toteutettua vähäistä ehdotuspyyntöä (8 prosenttia määrärahoista).
This allowed managing authorities to have continuous applications and, generally, quick processing times. 
Tämä antoi hallintoviranomaisille mahdollisuuden vastaanottaa hakemuksia pidemmän ajan kuluessa ja tavallisesti käsitellä ne nopeasti.
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects. 
61 Avoimet ehdotuspyyntömenettelyt eivät kuitenkaan mahdollista hankkeiden suhteellisten kustannusten ja hyötyjen arviointia.
These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution). 
Nämä koskevat muun muassa energiansäästöjen kustannustehokkuutta ja energiatehokkuusinvestoinneista saatavia lisähyötyjä (esim. parempi terveys, kaupunkialueiden kunnostaminen sekä energiaköyhyyden vähentäminen, energialaskujen pieneneminen ja ilmastonmuutoksen ja ilmansaasteiden hillitseminen).
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised. 
Näin ollen etusijalle ei asetettu hankkeita, jotka tuottavat suurempia energiansäästöjä tai muita hyötyjä alhaisemmin kustannuksin.
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4). 
62 Ainoastaan Italia (Apulia) käytti kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntömenettelyjä ja arvioi energiatehokkuushankkeiden suhteellisen kustannustehokkuuden (ks. laatikko 4).
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects. 
63 Nämä havainnot vastaavat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 21/2012 esitettyjä havaintoja33, joiden mukaan kustannustehokkuus ei ollut ratkaiseva tekijä, kun jäsenvaltiot kohdensivat varoja energiatehokkuustoimenpiteisiin ja -hankkeisiin.
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved. 
Tilintarkastustuomioistuin suositteleekin, että käytettäisiin säästettävää energiayksikköä kohden määriteltyihin vakioituihin investointikustannuksiin perustuvia hankkeiden valintakriteereitä.
34 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 
64 Komissio on julkaissut tekniset ohjeet rakennusten energiaperuskorjauksen rahoittamisesta koheesiopolitiikan varoista.
33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost. 
Niiden mukaan jäsenvaltioiden on määritettävä kriteereiden avulla, mitkä energiatehokkuushankkeet ovat 37 Laatikko 4 Esimerkki toimenpideohjelmasta, jossa käytetään kilpailuun perustuvaa ehdotuspyyntömenettelyä energiatehokkuushankkeiden suhteellisen kustannustehokkuuden arvioimiseksi Italiassa (Apulia) hallintoviranomainen käytti kilpailuun perustuvaa ehdotuspyyntömenettelyä.
However, this did not prevent funding also projects delivering low energy savings in proportion to their cost. 
Tämä ei kuitenkaan estänyt hallintoviranomaista rahoittamasta myös hankkeita, joiden energiasäästöt ovat vähäiset suhteessa kustannuksiin.
This is due to the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved (see paragraph 53) and the low weight this criterion had in practice (3 % instead of the 20 % of points available in the calls were awarded under this criterion). 
Tämä johtuu siitä, ettei säästettyä energiayksikköä kohti aiheutuneille kustannuksille asetettu ylärajaa (ks. kohta 53), sekä siitä, että kriteerin painoarvo oli käytännössä pieni (sen perusteella myönnettiin kolme eikä suinkaan 20 prosenttia ehdotuspyyntöjen yhteydessä saatavilla olleista pisteistä).
This was because the most cost-effective project, which was used as a basis for determining the score of the other projects, was an outlier (as it involved only simple measures like solar panels, heat pumps, thermostatic valves). 
Syynä oli se, että kustannustehokkain hanke, jota käytettiin muiden hankkeiden pisteytyksen vertailukohtana, poikkesi muista hankkeista (siihen nimittäin sisältyi vain yksinkertaisia toimenpiteitä, jotka koskivat aurinkopaneeleja, lämpöpumppuja ja termostaattiventtiilejä).
As a result, almost all (95 %) other projects got a very similar score (between 0 and 5 points out of 20), which prevented making an actual prioritization. 
Siksi lähes kaikki (95 prosenttia) muut hankkeet saivat hyvin saman suuruiset pistemäärät (0– 5 pistettä 20:stä), mikä esti varsinaisen priorisoinnin.
As a comparison, in the calls under the Italian nationally funded Programme for the Regeneration of Central Public Administration buildings this criterion accounts for 60 % of the points that can be awarded to a project. 
Vertailun vuoksi mainittakoon, että keskushallinnon rakennusten kunnostusohjelman, jota Italia rahoittaa kansallisesti, ehdotuspyynnöissä tämän kriteerin osuus on 60 prosenttia hankkeelle myönnettävissä olevista pisteistä.
A weak performance framework 65 Performance information on energy efficiency spending should demonstrate what has been achieved with the EU budget and show that it has been spent well (accountability)35. 
Heikko tuloksellisuuskehys 65 Energiatehokkuutta koskevasta varainkäytöstä tarvitaan tuloksellisuustietoja, jotka osoittavat, mitä EU:n talousarviomäärärahoilla on saavutettu ja onko varat käytetty tarkoituksenmukaisesti (tilivelvollisuus)35.
This information should show that Member States selected cost-effective projects. 
Näistä tiedoista pitäisi käydä ilmi, ovatko jäsenvaltiot valinneet kustannustehokkaita hankkeita.
66 To ensure the result orientation of the spending, Commission guidance36 is that the performance framework should include: (a) specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for each operational programme, defining how the EU co-funded measures contribute to the EU energy efficiency targets; (b) indicators allowing monitoring the physical output and results of the projects. As the main aim of the audited spending is to save energy, these indicators should report primarily on the amount of energy saved and, possibly, on other results generated by projects. 
66 Varainkäytön tulossuuntautuneisuuden varmistamiseksi komissio on ohjeistanut36, että tuloksellisuuskehykseen olisi sisällytettävä seuraavat osatekijät: a) kunkin toimenpideohjelman täsmälliset, mitattavissa ja saavutettavissa olevat, relevantit ja aikasidonnaiset tavoitteet; niiden yhteydessä määritellään, miten EU:n yhteisrahoittamat toimenpiteet edistävät EU:n energiatehokkuustavoitteiden saavuttamista. b) indikaattorit, joiden avulla voidaan seurata hankkeiden fyysisiä tuotoksia ja tuloksia; koska tarkastettujen menojen päätavoitteena on säästää energiaa, indikaattoreiden olisi ensisijaisesti mitattava säästetyn energian määrää ja kerrottava mahdollisesti muista hankkeiden tuottamista tuloksista; seurantajärjestelmän olisi mahdollistettava tällaisten tietojen koostaminen niin, että toimenpideohjelmien avulla säästetystä energiasta voidaan raportoida ja siten tuoda esiin EU:n talousarvion vaikutus EU:n energiatehokkuustavoitteiden toteutumiseen. c) ennakkoehdot, joilla varmistetaan, että vaikuttavalle ja tehokkaalle varainkäytölle on olemassa tarvittavat edellytykset; lisäksi tarvitaan suoritusvaraus, jotta voidaan palkita toimenpideohjelmat, joiden ansiosta todistettavasti säästetään energiaa kustannustehokkaalla tavalla.
However, none of the operational programmes we examined 35 In line with the principle of sound financial management set in Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018, Article 33. 
54. 35 Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti; 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun varainhoitoasetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 33 artikla.
36 Commission (2014), “Guidance for Member States on performance framework, review and reserve” and Commission (2014), “Guidance on ex-ante conditionalities”. 
36 Komissio (2014), Guidance for Member States on performance framework, review and reserve ja Guidance on ex-ante conditionalities. 38
34 defined the expected amount of energy savings the investments should deliver or the expected cost per unit of energy saved. 
Yhdessäkään tarkastetuista toimenpideohjelmista ei kuitenkaan määritelty investoinneilla tavoiteltujen energiansäästöjen määrää eikä säästettyä energiayksikköä kohti aiheutuvien kustannusten oletettua määrää.
68 The Fund-specific regulations37 establish a list of common output indicators that Member States should use wherever the indicator is relevant to express the output of the supported investment. 
68 Rahastokohtaisissa asetuksissa37 vahvistetaan luettelo yhteisistä tuotosindikaattoreista, joita jäsenvaltioiden olisi käytettävä aina, kun indikaattori on relevantti tuetun investoinnin tuotoksen ilmaisemista ajatellen.
The two common output indicators relevant to energy efficiency spending in buildings are: (a) Common output indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification”, which relates to spending for the energy efficiency renovation of residential buildings; (b) Common output indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings”, which measures energy saved by spending mainly for the energy efficiency renovation of public buildings. 
Rakennusten energiatehokkuutta koskevien menojen kannalta relevantteja ovat seuraavat kaksi yhteistä tuotosindikaattoria: a) Yhteinen tuotosindikaattori 31 ”Niiden kotitalouksien lukumäärä, joiden energiankulutusluokitus on parantunut”. Indikaattori on kuvaa menoja, jotka liittyvät asuinrakennusten energiatehokkuutta parantavaan peruskorjaukseen. b) Yhteinen tuotosindikaattori 32 ”Julkisten rakennusten vuotuisen primäärienergian kulutuksen väheneminen”.
69 Figure 10 and Figure 11 show the progress made by 2018 against the target value for 2023 for the common output indicators 31 and 32. 
69 Kaaviosta 10 ja kaaviosta 11 käy ilmi vuoteen 2018 mennessä saavutettu edistys verrattuna vuoden 2023 tavoitearvoon yhteisten tuotosindikaattoreiden 31 ja 32 osalta.
Figure 10 – Common Output Indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification” 35 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
Kaavio 10 — Yhteinen tuotosindikaattori 31 ”Niiden kotitalouksien lukumäärä, joiden energiankulutusluokitus on parantunut” Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.
Number of households Figure 11 – Common Output Indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings” 36 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data. 
Kaavio 11 — Yhteinen tuotosindikaattori 32 ”Julkisten rakennusten vuotuisen primäärienergian kulutuksen väheneminen” 40 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BE BG CY CZ DE EE ES FR EL HR HU IE IT LT LU LV NL PL PT RO SE SI SK UK Saavutettu taso 2018 Tavoite 2023 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR EL HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Saavutettu taso 2018 Tavoite 2023 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.
70 For energy efficiency investments in public buildings, Common Output Indicator 32 reports on the energy saved. 
70 Yhteinen tuotosindikaattori 32 kuvastaa julkisiin rakennuksiin tehtyjen energiatehokkuusinvestointien avulla säästettyä energiaa.
But, for energy efficiency investments in residential buildings, Common Output Indicator 31 reports on the number of households with an improved energy rating, not on the energy saved. 
Sen sijaan yhteinen tuotosindikaattori 31 kertoo asuinrakennuksiin tehtyjen energiatehokkuusinvestointien osalta niiden kotitalouksien lukumäärän, joiden energialuokitus on parantunut, eikä sitä, minkä verran energiaa on säästetty.
71 Since there is no common indicator reporting on the amount of energy saved by investments in residential buildings, it is not possible to know how much energy will be saved by investing the planned €4.6 billion38 of the 2014-2020 EU budget inenergy efficiency investments in residential buildings. 
71 Asuinrakennuksiin tehdyillä investoinneilla säästettyä energiaa mittaavia yhteisiä indikaattoreita ei siis ole. Tästä syystä ei ole mahdollista tietää, kuinka paljon energiaa säästetään, kun suunnitellut 4,6 miljardia euroa38 EU:n vuosien 2014–2020 talousarviosta investoidaan asuinrakennusten energiatehokkuuteen.
It is also not possible to quantify the whole of the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
On myös mahdotonta kvantifioida, mikä on EU:n talousarvion kokonaisvaikutus EU:n energiatehokkuustavoitteiden toteutumiseen.
72 These findings are similar to those in our special report 21/2012, where we concluded39 that performance indicators for energy efficiency measures were not appropriate for monitoring programmes and the results of energy efficiency measures across the EU could not be aggregated. 
72 Nämä havainnot vastaavat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 21/2012 esitettyjä havaintoja. Tilintarkastustuomioistuin totesi tuolloin39, että energiatehokkuustoimenpiteiden tulosindikaattorit eivät soveltuneet ohjelmien seurantaan ja että energiatehokkuustoimenpiteiden tuloksia EU:ssa ei voitu aggregoida.
On this basis, we recommended using comparable performance indicators across the EU. 
Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin suositteli, että koko EU:ssa käytettäisiin vertailukelpoisia tulosindikaattoreita.
The Commission partially implemented this recommendation by introducing, for the 2014-2020 period, the Common Output Indicator 32, reporting on energy saved by EU funded investments, but only for public buildings. 
Komissio pani suosituksen osittain täytäntöön. Se otti kaudella 2014–2020 käyttöön yhteisen tuotosindikaattorin 32, joka osoittaa EU:n rahoittamilla investoinneilla säästettyä energiaa, tosin ainoastaan julkisten rakennusten osalta.
For the 2021-2027 period, the Commission has proposed 38 This is the budget allocated by Member States at 31 January 2020. 
Komissio on ehdottanut kaudelle 2021–2027 yhteistä tulosindikaattoria RCR 26 ”Vuotuinen energian loppukulutus (josta asuinrakennusten, yksityisten ja julkisten muiden kuin asuinrakennusten kulutus)”.
39 See special report 21/2012 paragraph 51(c). 
39 Ks. erityiskertomus 21/2012, kohta 51 c).
73 In addition to common output indicators, the five operational programmes we examined used the following programme specific indicators, which should be targeted to the specific investments they support: Table 6 – Programme specific indicators for the five operational programmes we examined 37 Operational programme Indicator Measurement unit Baseline in 2013 Value in 2018 (or latest reported) Progress Bulgaria Regions in Growth Final energy consumption from households (in 1 000 toe*) 2 257 2 319 - Final energy consumption by public administration, trade and services (in 1 000 toe) 964 1 200 --Czechia Integrated Regional Final households’ energy consumption MWh/year 70 027 778 80 497 553 --Ireland Southern & Eastern Regional The average thermal performance of housing units in the S&E Region kWh/m2/year 210 144 ++ Italy (Puglia) Regional Electricity consumption of the public administration per labour unit GWh 3,2 3,3 - Lithuania Investment for growth and jobs Final energy consumption in service and household sectors (in 1 000 toe) 2 110 2 090 + * The tonne of oil equivalent (toe) is a unit of energy defined as the amount of energy released by burning one tonne of crude oil. 
Taulukko 6 — Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman viiden toimenpideohjelman ohjelmakohtaiset indikaattorit 42 Arvo 2018 (tai viimeksi ilmoitettu) Toimenpideohjelma Indikaattori Mittayksikkö Lähtötaso 2013 Edistyminen (1 000 öljyekvivalenttitonnia* ) Bulgaria Regions in Growth Energian loppukulutus kotitalouksissa 2 257 2 319 - Energian loppukulutus julkishallinnossa, kaupassa ja palvelusektorilla (1 000 öljyekvivalenttitonnia) 964 1 200 --Tšekki Integrated Regional Energian loppukulutus kotitalouksissa MWh/vuosi 70 027 778 80 497 553 --Asuntoyksiköiden keskimääräinen lämpökapasiteetti eteläisellä ja itäisellä alueella Irlanti Southern & Eastern Regional KWh/m2/vuosi 210 144 ++ Liettua Julkishallinnon Italia (Apulia) Regional sähkönkulutus työvoimayksikköä kohti GWh 3,2 3,3 - Energian loppukulutus Investment for growth and jobs palveluja kotitaloussektorilla (1 000 öljyekvivalenttitonnia) 2 110 2 090 + * Energiamäärä, joka vapautuu poltettaessa yksi tonni raakaöljyä.
It is approximately 11 630 kilowatt-hours (kWh). 
Määrä on noin 11 630 kilowattituntia (kWh).
Source: ECA based on data provided by visited managing authorities. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastuskäynnin kohteena olleiden hallintoviranomaisten toimittamien tietojen perusteella.
74 In all five Member States we visited, these ‘result’ indicators are of a statistical nature, reporting for example on the energy consumption of all buildings in a Member State, not just on buildings renovated with EU-funded projects. 
74 Kaikissa viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa nämä ”tulosindikaattorit” ovat luonteeltaan tilastollisia. Ne esimerkiksi kertovat kaikkien rakennusten energiankulutuksesta jäsenvaltiossa eivätkä pelkästään rakennuksista, jotka on kunnostettu EU:n rahoittamissa hankkeissa.
These indicators, therefore, do not report on energy savings resulting from EU-funded energy efficiency investments. 
Nämä indikaattorit eivät siis mittaa EU:n rahoittamilla energiatehokkuusinvestoinneilla saavutettuja energiansäästöjä.
75 Three out of the five Member States we visited collected data on the amount of energy saved by individual projects, including those concerning residential buildings. 
75 Kolme viidestä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta keräsi tietoja yksittäisillä hankkeilla säästetyn energian määrästä, asuinrakennuksia koskevat hankkeet mukaan luettuina.
However, the Commission did not ask Member States to provide data for monitoring the average cost per unit of energy saved. 
Komissio ei kuitenkaan pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan tietoja seuratakseen säästettyä energiayksikköä kohti aiheutuneita keskimääräisiä kustannuksia.
76 The Commission and Member States stated in their planning documents that energy efficiency investments also generate other benefits than energy savings (e.g. health improvements, urban rehabilitation, quality of life, reduction of energy poverty, energy bills, air pollution). 
76 Komissio ja jäsenvaltiot totesivat suunnitteluasiakirjoissaan, että energiatehokkuusinvestoinnit tuottavat myös muita hyötyjä kuin energiansäästöjä (esim. parempi terveys, kaupunkialueiden kunnostaminen, kohonnut elämänlaatu sekä energiaköyhyyden vähentäminen, energialaskujen pieneneminen ja ilmansaasteiden hillitseminen).
However, none of the Member States we visited used indicators to measure these additional benefits. 
Yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltiosta ei silti mitattu tällaisia muita hyötyjä indikaattoreiden avulla.
Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness 77 None of the indicators used in the five Member States we visited measures the cost-effectiveness of the energy efficiency investments in buildings. 
Indikaattoreilla ei voida seurata kustannustehokkuutta 77 Viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa käytetyistä indikaattoreista ainoallakaan ei mitata rakennusten energiatehokkuusinvestointien kustannustehokkuutta.
Following similar findings in our previous audit we recommended the monitoring of the cost per unit of energy saved and of the payback period planned and achieved40. 
Tilintarkastustuomioistuin teki aiemmassa tarkastuksessaan samankaltaisia havaintoja ja suositteli, että säästettyä energiayksikköä kohti aiheutuneisiin kustannuksiin sekä suunniteltuun ja saavutettuun takaisinmaksuaikaan kohdistetaan seurantaa40.
This could help in identifying benchmarks and thresholds for selecting projects (see paragraph 58) as well as in assessing the performance of operational programmes in delivering their intended results, when allocating the performance reserve (see paragraph 82). 
Tämä voisi auttaa määrittämään vertailuarvoja ja kynnysarvoja hankkeiden valintaa varten (ks. kohta 58) sekä arvioimaan suoritusvarauksen varoja myönnettäessä, missä määrin toimenpideohjelmissa on onnistuttu saavuttamaan tavoitellut tulokset (ks. kohta 82).
78 However, the Commission did not fully agree to our recommendation, as it considered that the comparability of the recommended indicators would be limited, given the fact that these indicators depend on many factors (e.g. energy prices, climate). 
78 Komissio ei kuitenkaan ollut täysin samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta. Se nimittäin katsoi, että suositeltujen indikaattoreiden vertailtavuus jäisi rajalliseksi, koska indikaattoriarvot riippuvat monista tekijöistä (esimerkiksi energian hinnoista ja ilmastosta).
The Commission did not design its 2014-2020 monitoring system for monitoring the cost-effectiveness of the investments, i.e. by collecting data on the cost per unit of energy saved. 
Komissio ei suunnitellut vuosien 2014–2020 seurantajärjestelmäänsä investointien kustannustehokkuuden seuraamista varten eli sellaiseksi, että järjestelmällä kerättäisiin tietoja kustannuksista säästettyä energiayksikköä kohti.
Therefore, despite the claimed increased result-orientation of Cohesion policy spending in 2014-2020, our recommendation has not been implemented yet. 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen suositusta ei ole vielä pantu täytäntöön siitä huolimatta, että vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan varainkäyttöä on väitetty aiempaa tulossuuntautuneemmaksi.
38 40 See our special report 21/2012, recommendation 2. 
43 40 Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 21/2012, suositus 2.