natgillin/translations-raw huggingface dataset:
82 Since 2010, the Commission has maintained a dialogue with all Baltic Sea Member States, which has helped to bring about changes to fertilisation laws in general. 
82 Komissio on vuodesta 2010 alkaen käynyt Itämeren ympärillä sijaitsevien jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelua, mikä on yleisesti ottaen auttanut muuttamaan lannoitelainsäädäntöä.
The latest new action programmes, which make some requirements stricter, were introduced in Finland and Latvia at the end of 2014. 
Uusimmat toimenpideohjelmat otettiin käyttöön Suomessa ja Latviassa vuoden 2014 lopussa. Toimenpideohjelmissa tiukennettiin joitakin vaatimuksia.
In 2008, the Commission asked Poland to extend its nitrate vulnerable zones and to improve its action programmes. 
Komissio pyysi vuonna 2008 Puolaa laajentamaan nitraattiherkkiä alueita ja parantamaan toimenpideohjelmia.
Finally, following a ruling by the Court of Justice of the European Union (C-356/13) in 2014, Poland has set legislative procedures in motion to redesignate its nitrate vulnerable zones and to change its fertilisation laws and action programmes for 2016. 
Puola käynnisti Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion (C-356/13) jälkeen vuonna 2014 lainsäädäntömenettely-jä määrittääkseen nitraattiherkät alueet uudelleen ja muuttaakseen lannoitelain-säädäntöään ja vuoden 2016 toimenpideohjelmiaan.
83 The Commission’s follow-up procedure is time consuming, which is partly explained by the fact that the directive requirements are formulated in a general manner and need detailed implementation rules in the Member States. The Commission also needs scientific expertise to assess whether Member States’ rules are strict enough to ensure the level of water protection intended by the directive. 
83 Komission seurantamenettely on aikaavievä, mikä osittain selittyy sillä, että direktiivin vaatimukset on muotoiltu yleisluontoisesti ja niitä varten tarvitaan jäsenvaltioissa yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt. Komissio tarvitsee lisäksi tieteellistä asiantuntemusta arvioidessaan, ovatko jäsenvaltioiden säännöt tarpeeksi tiukat varmistamaan, että direktiivillä tavoiteltu vesiensuojelun taso saavutetaan.
Following the study mentioned in Table 2, and additional scientific evidence, the Commission has intensified its actions, but the recommendations of this study are sometimes contested by Member States. 
Taulukossa 2 mainitun selvityksen ja muun tieteellisen evidenssin perusteella komissio on alkanut toimia intensiivisemmin, mutta toisinaan jäsenvaltiot kiistävät selvityksessä esitetyt suositukset.
At the time of the audit, discussions were ongoing with Estonia and Sweden and an infringement case was open in relation to Estonia. 
Tarkastuksen ajankohtana keskustelut olivat käynnissä Ruotsin ja Viron kanssa ja Viroa vastaan oli käynnistetty rikkomismenettely.
The Commission agreed that, instead of extending the nitrate vulnerable zones, Latvia should impose some rules regarding the use of nitrates outside those zones. 
Komissio myöntyi siihen, että Latvia ei laajenna nitraattiherkkiä alueita vaan määrää tietyistä säännöistä, jotka koskevat nitraattien käyttöä kyseisten alueiden ulkopuolella.
But these two options may not be equally effective: while the requirements applicable in the nitrate vulnerable zones are enforced through an EU mechanism, the requirements outside those zones are not all covered by similar checks (see paragraph 85). 
Nämä kaksi vaihtoehtoa eivät kuitenkaan välttämättä ole yhtä tehokkaita: nitraattiherkillä alueilla sovellettavien vaatimusten toteuttamista valvotaan EU-mekanismin avulla, kun taas näiden vyöhykkeiden ulkopuolisiin vaatimuksiin ei kohdisteta vastaavanlaisia tarkastuksia (ks. kohta 85).
57 Article 258 of the Lisbon Treaty requires the Commission is to ensure that the provisions of the Treaty and the measures taken by the institutions pursuant thereto are applied. 
57 Lissabonin sopimuksen 258 artiklan mukaan komissio huolehtii siitä, että perussopimuksen määräyksiä sekä toimielinten sen nojalla toteuttamia toimenpiteitä noudatetaan.
Observations 36 The cross‐compliance mechanism helps to enforce the nitrates directive and other fertilisation requirements, but is not fully effective Not all requirements regarding the use of fertilisers fall within the scope of cross‐compliance 84 The nitrates directive did not include any specific provisions regarding the enforcement of its requirements. 
Huomautukset 36 Täydentävien ehtojen järjestelmä auttaa nitraattidirektiivin ja muiden lannoitteita koskevien vaatimusten täytäntöönpanossa, mutta se ei ole riittävän tehokas Kaikki lannoitteiden käyttöön liittyvät vaatimukset eivät kuulu täydentävien ehtojen piiriin 84 Nitraattidirektiivissä ei ollut erityisiä säännöksiä vaatimusten täytäntöönpanon valvonnasta.
Since the introduction of the cross-compliance system, the requirements applicable to nitrate vulnerable zones must be checked under cross-compliance. 
Sen jälkeen, kun täydentävien ehtojen järjestelmä otettiin käyttöön, nitraattiherkkiin alueisiin sovellettavat vaatimukset on täytynyt tarkastaa täydentävien ehtojen yhteydessä.
However, while sectorial legislation and its enforcement mechanisms apply to all farmers, only recipients of CAP payments can be sanctioned under cross-compliance. 
Alakohtainen lainsäädäntö ja sen täytäntöönpanon valvontamekanismit koskevat kaikkia viljelijöitä, mutta vain YMP:n mukaista tukea saaville viljelijöille voidaan määrätä seuraamuksia täydentävien ehtojen perusteella.
85 In addition, Member States have to set standards, known as GAEC standards, for issues defined by EU legislation so that land is maintained in a good agricultural and environmental condition. 
85 Lisäksi jäsenvaltioiden on asetettava EU:n lainsäädännössä määriteltyjen seikkojen osalta standardeja (hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset) niin, että maa säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa.
The GAEC of relevance for water quality, where fertilisation requirements have to be specified, is the GAEC ‘establishment of buffer strips along water courses’58. 
Vesien laadun ja lannoitteisiin liittyvien vaatimusten määrittämisen kannalta relevantti hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus koskee suojakaistojen perustamista vesistöjen varrelle58.
86 However, not all national requirements concerning the use of fertilisers outside nitrate vulnerable zones fall under GAEC and therefore not all are within the scope of cross-compliance59. 
86 Kaikki kansalliset vaatimukset, jotka koskevat lannoitteiden käyttöä nitraattiherkkien alueiden ulkopuolella, eivät kuitenkaan kuulu hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten piiriin, eivätkä ne kaikki siis myöskään kuulu täydentävien ehtojen piiriin59.
Requirements out of the scope of cross-compliance are checked by national environmental protection authorities and can lead to sanctions under national law. 
Kansalliset ympäristönsuojeluviranomaiset tarkastavat täydentävien ehtojen ulkopuolelle jäävien vaatimusten toteutumisen, ja niiden osalta voi aiheutua kansallisen lainsäädännön mukaisia seuraamuksia.
However, these checks were affected by weaknesses in the procedures for determining the control sample (Poland) and by the fact that not all applicable requirements were checked (Latvia). 
Tarkastuksissa ilmeni kuitenkin puutteita, jotka liittyvät valvottavan otoksen määrittämismenettelyihin (Puola) ja siihen, ettei kaikkiin sovellettaviin vaatimuksiin kohdistettu tarkastuksia (Latvia).
In the latter country additional checks only covered requirements regarding manure storage and management. 
Latviassa lisätarkastukset kattoivat ainoastaan vaatimukset, jotka koskevat lannan varastointia ja käsittelyä.
87 In addition, our audit found that the GAEC on buffer strips was rather undemanding (see Box 2). 
87 Tarkastuksessa havaittiin myös, että suojakaistoja koskeva hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus oli varsin vaatimaton (ks. laatikko 2).
59 Examples of national requirements about the use of fertilisers outside nitrate vulnerable zones are period of prohibition on applying fertilisers (Poland), the limit of 170 kg of nitrogen from manure per hectare and the prohibition on applying fertilisers to water-saturated, flooded, frozen and snow-covered land and on applying fertilisers to steeply sloping land (Poland and Latvia). 
59 Esimerkkejä kansallisista vaatimuksista, joissa on kyse lannoitteiden käytöstä nitraattiherkkien alueiden ulkopuolella: lannoitteiden levityskielto tietyn jakson aikana (Puola) sekä lannasta peräisin olevan typen määrän rajoittaminen 170 kilogrammaan hehtaarilta, lannoitteiden levityskielto soisilla, tulvineilla, roudassa olevilla tai lumipeitteisillä mailla ja lannoitteiden levityskielto jyrkillä rinteillä (Puola ja Latvia).
Observations 37 Examples of requirements under GAEC establishing buffer strips along watercourses The GAEC, applicable to all farmers since 2013, had to correspond at least to the requirements applicable to farmers in nitrate vulnerable zones. 
Huomautukset 37 Esimerkkejä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksista, joissa määritellään suojakaistat vesistöjen varrelle Kaikkiin viljelijöihin vuodesta 2013 lähtien sovelletun hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen täytyi vastata ainakin niitä vaatimuksia, joita viljelijöiden on noudatettava nitraattiherkillä alueilla.
Table 2 (requirement II.A.4) already shows the great variety in defining the requirements. 
Jo taulukosta 2 (vaatimus II.A.4) käy ilmi, kuinka erilaisiksi vaatimukset on määritelty.
In Finland, the GAEC additionally specified that the cultivation is not allowed on the strip up to a width of 0.60 m from the watercourse border. 
Suomessa tässä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksessa täsmennettiin lisäksi, että viljely ei ole sallittua 0,60 metrin levyisellä pientareella vesistön reunasta laskien.
Latvia and Poland did not use the opportunity of the GAEC to require a strip of non-cultivated land. 
Latvia ja Puola eivät käyttäneet tätä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen tarjoamaa tilaisuutta hyväksi eivätkä täten edellyttäneet viljelemä-töntä kaistaa.
Cross‐compliance checks show significant rate of non‐compliance with requirements for water protection against nutrients 88 In all three Member States visited, the specific risks relating to nutrient loads were not taken into account when selecting the samples (see Table 3). 
Täydentäviä ehtoja koskevat tarkastukset osoittavat, että merkittävää osaa vesien ravinteilta suojelemista koskevista vaatimuksista ei noudateta 88 Yhdessäkään kolmesta jäsenvaltiosta, joihin tehtiin tarkastuskäynti, ei otettu otannan yhteydessä huomioon nimenomaan ravinnekuormitukseen liittyviä riskejä (ks. taulukko 3).
Nutrient load‐related factors taken into account when selecting the sample for cross‐compliance checks Source: ECA. 
Ravinnekuormitukseen liittyvät tekijät, jotka otettiin huomioon poimittaessa otoksia täydentävien ehtojen osalta tehtäviin tarkastuksiin Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
89 The inspection instructions in the Member States are not always detailed enough to prevent some key checks being performed incorrectly. 
89 Jäsenvaltioiden ohjeet paikalla toimitettavista tarkastuksista eivät aina ole riittävän yksityiskohtaiset estämään joidenkin keskeisten tarkastusten virheellistä toteuttamista.
For example, the audit found that the instructions did not require the reliability of records on fertilisers to be confirmed by means of reconciliation against invoices (Poland) and fertiliser stocks (Poland and Latvia). 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin esimerkiksi, että ohjeissa ei edellytetty lannoiterekisterin luotettavuuden vahvistamista täsmäyttämällä tiedot laskuihin (Puola) ja varastoitujen lannoitteiden määrään (Puola ja Latvia).
The timing of the inspections (mainly from July to October) is not appropriate for checking the requirements concerning the winter months. 
Paikalla toimitettavien tarkastusten ajoitus (yleensä heinäkuusta lokakuuhun) ei ole tarkoituksenmukainen talvikuukausina sovellettavia vaatimuksia ajatellen.
This problem has already been pointed out by the Court60. 
Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tuonut esiin tämän ongelman60.
60 Paragraph 69 of Special Report No 8/2008 ‘Is cross-compliance an effective policy?’ and Special Report 23/2015, paragraph 136. 
60 Erityiskertomus nro 8/2008 Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toimintatapa?, kohta 69, ja erityiskertomus 23/2015, kohta 136.
Farms presenting a higher risk as regards water pollution by nutrients LV PL FI Located near watercourses NO YES NO Located on sloping land NO YES NO Having high livestock density > 1.7 livestock units/ha NO NO NO Table 3 Box 2 Observations 38 90 There is a high rate of non-compliance in the three countries visited as regards their application of requirements in the nitrate vulnerable zones, ranging from 17 % to 32 % of the farmers checked in 2013. 
Tilat, joilla ravinteiden aiheuttaman vesien pilaan­ tumisen riski on suuri LV PL FI Lähellä vesistöä EI KYLLÄ EI Rinteessä EI KYLLÄ EI Suuri eläintiheys > 1.7 eläinyksikköä/ha EI EI EI Taulukko 3 Laatikko 2
Most of the cases of non-compliance concerned manure storage facilities which were lacking or unsuitable, and problems with the analysis of nitrogen content in manure (Finland), non-compliance with the limit for manure nitrogen application (Poland) and inadequate fertilisation plans and lack of records on fertilisers (Latvia). 
Useimmissa niistä tapauksista, joissa sääntöjä ei ollut noudatettu, oli kyse puutteellisista tai epätarkoituksenmukaisista lietelantasäiliöistä ja ongelmista lannan typpipitoisuuden määrittelyssä (Suomi), lannasta peräisin olevaa typpeä koskevan levitysrajoituk-sen noudattamatta jättämisestä (Puola) tai puutteellisista lannoitussuunnitelmis-ta ja lannoiterekisterin puuttumisesta (Latvia).
This indicates that the control system has a limited deterrent effect, as already pointed out in previous Court reports61. 
Tämä osoittaa, että valvontajärjestelmän pelotevaikutus on vähäinen, kuten tilintarkastustuomioistuin on jo tuonut esiin aiemmissa kertomuksissaan61.
EU co‐financed rural development measures in the 2007‐2013 period have had little effect on reducing nutrient pollution in water bodies in the visited Member States 91 The supplementary measures in the 2009 river basin management plans were aimed at reducing nutrient pollution from agriculture and were largely of the same nature as the measures set in the 2007-2013 rural development programmes, i.e. investments in farms related to manure storage and measures for improving the environment and the countryside62. 
EU:n kaudella 2007–2013 osarahoittamilla maaseudun kehittämistoimenpiteillä on vain hyvin vähän vähennetty ravinteiden aiheuttamaa vesistöjen pilaantumista tarkastetuissa jäsenvaltioissa 91 Vuoden 2009 vesienhoitosuunnitelmiin sisältyvien täydentävien toimenpiteiden tarkoituksena oli vähentää maataloudesta peräisin olevaa ravinteiden aiheuttamaa pilaantumista. Toimenpiteet olivat luonteeltaan pitkälti samanlaisia kuin kauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyvät toimenpiteet eli lannan varastointiin liittyviä investointeja tiloilla ja ympäristön ja maaseudun tilaan liittyviä parannustoimenpiteitä62.
However, in the rural development programmes, these measures are aimed at achieving multiple environmental objectives and, in general, all farmers can apply them on a voluntary basis regardless of farm location, while in the river basin management plans, they are presented as a major tool for improving water status and are to be applied in specific areas. 
Maaseudun kehittämisohjelmissa toimenpiteillä pyritään kuitenkin useisiin ympäristötavoitteisiin, ja yleensä kaikki viljelijät voivat noudattaa niitä vapaaehtoisesti tilan sijainnista riippumatta. Vesien-hoitosuunnitelmissa toimenpiteet sen sijaan esitetään tärkeänä keinona parantaa vesien tilaa, ja niitä on sovellettava tietyillä alueilla.
92 Furthermore, when river basin management plans were adopted63, a significant share of the rural development funds had already been committed, in particular for agri-environmental schemes, but not necessarily in the areas specified in the river basin management plans. 
92 Kun vesienhoitosuunnitelmat hyväksyttiin63, merkittävä osuus maaseudun kehittämisohjelmien varoista oli jo sidottu (etenkin maatalouden ympäristötukijärjestelmän osalta). Varoja ei kuitenkaan ollut välttämättä kohdennettu vesienhoitosuunnitelmissa täsmennetyille alueille.
In order to implement these schemes in the areas specified, better coordination between rural development and water authorities and/or additional funds would have been necessary. 
Jotta järjestelmiä olisi voitu toteuttaa täsmennetyillä alueilla, olisi tarvittu parempaa koordinointia maaseudun kehittämisestä vastaavien ja vesiviranomaisten välillä ja/tai lisävaroja.
This was rarely the case64. 
Näin ei kuitenkaan usein tapahtunut64.
61 Special Reports Nos 8/2008, 4/2014 and 23/2015. 
61 Erityiskertomukset nro 8/2008, 4/2014 ja 23/2015.
62 Article 36 of Regulation (EC) No 1698/2005. 
62 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 36 artikla.
63 River basin management plans adopted in 2009 cover the period 2010-2015 while rural development programmes adopted in 2006 cover the period 2007-2013. 
63 Vuonna 2009 hyväksytyt vesienhoitosuunnitelmat kattoivat jakson 2010–2015, kun taas vuonna 2006 hyväksytyt maaseudun kehittämisohjelmat kattoivat vuodet 2007–2013.
Observations 39 Investments co‐financed by EU funds have helped farmers to better manage manure, but have only partially addressed the most polluting farms 93 The lack of appropriate manure storage facilities was acknowledged as a major problem concerning almost all farms in nitrate vulnerable zones in Poland. 
Huomautukset 39 EU-varoista osarahoitetut investoinnit ovat auttaneet viljelijöitä käsittelemään lantaa paremmin, mutta investoinnit ovat vain osittain kohdistuneet kaikkein saastuttavimpiin tiloihin 93 Tarkoitustenmukaisten lietelantasäiliöiden puute todettiin suureksi ongelmaksi lähes kaikilla tiloilla, jotka sijaitsevat nitraattiherkillä alueilla Puolassa.
It was also considered significant in Latvia. 
Sitä pidettiin merkittävänä ongelmana myös Latviassa.
This issue was addressed with varying degrees of success by the first Polish and Latvian rural development programmes (2004-2006)65. 
Ongelmaa pyrittiin ratkaisemaan vaihtelevalla menestyksellä Puolan ja Latvian ensimmäisissä maaseudun kehittämisohjelmissa (2004–2006)65.
In addition, the 2009 river basin management plans were drawn up on the basis that improving manure storage facilities in nitrate vulnerable zones and in certain water bodies’ catchment areas was still necessary. 
Myös vuoden 2009 vesienhoitosuunnitelmat laadittiin siitä lähtökohdasta, että lietelantasäiliöiden parantaminen nitraattiherkillä alueilla ja tiettyjen vesistöjen valuma-alueilla oli yhä tarpeen.
River basin management plans in Finland also include this measure. 
Tämä toimenpide sisältyy vesienhoitosuunnitelmiin myös Suomessa.
94 Nevertheless, when implementing their 2007-2013 rural development programmes, none of the three Member States visited prioritised grants for improving manure storage facilities on farms which are located in nitrate vulnerable zones or which represent higher risks to water protection, such as those with high livestock density and those located in the basins of water bodies with poor water status. 
94 Yksikään kolmesta tarkastuskäynnin kohteena olleesta maasta ei kuitenkaan kauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmia toteuttaessaan asettanut etusijalle avustusten myöntämistä lietelantasäiliöiden parantamiseen tiloilla, jotka sijaitsevat nitraattiherkillä alueilla tai joista aiheutuu vesiensuojelulle suuremmat riskit (eläintiheys on suuri tai tila sijaitsee lähellä vesistöä, jonka vesien tila on välttävä).
Several factors have limited the effectiveness of rural development measures aimed at water protection 95 In terms of reducing nutrient pollution of water, the most relevant agri-environmental schemes were not geographically targeted at the problematic areas identified in the river basin management plans. 
Monet tekijät ovat vähentäneet vesiensuojeluun tarkoitettujen maaseudun kehittämistoimien tehokkuutta 95 Vesien ravinnekuormituksen vähentämisen kannalta tärkeimpiä maatalouden ympäristötukijärjestelmiä ei kohdennettu maantieteellisesti ongelmallisimmille alueille, jotka oli yksilöity vesienhoitosuunnitelmissa.
These are often areas of intensive farming and /or nitrate vulnerable zones, as well as areas subject to erosion and therefore with significant nutrient run-off into water. 
Kyse on usein alueista, joilla harjoitetaan tehoviljelyä ja/tai jotka sijaitsevat nitraattiherkillä alueilla. Ne saattavat myös olla alueita, joilla ilmenee eroosiota ja joilta sen vuoksi valuu runsaasti ravinteita vesiin.
Even if a few agri-environmental schemes and afforestation measures were well targeted, they attracted little demand from farmers. 
Nekään muutamat maatalouden ympäristötukijärjestelmät ja metsitystoimenpiteet, jotka olivat hyvin kohdennettuja, eivät juuri kiinnostaneet viljelijöitä.
For instance, in Finland, the schemes’ ‘establishment of buffer strips (riparian zones)’ and ‘efficient reduction of nutrient load (phos-phorus)’ schemes achieved 57 % and 15 % of their respective targets (number of hectares). 
Esimerkiksi Suomessa toimenpiteellä ”suojakaistojen perustaminen (rantavyöhykkeet)” saavutettiin 57 prosenttia ja toimenpiteellä ”ravinnekuormi-tuksen tehostettu vähentäminen (fosfori)” 15 prosenttia hehtaaritavoitteesta.
In Latvia, the ‘stubble field in winter period’ scheme achieved close to 59 % and in Poland, the ‘afforestation’ measure achieved 50 %. 
Talviaikaisia sänkipeltoja koskevalla toimenpiteellä saavutettiin Latviassa noin 59 prosenttia tavoitteesta ja metsitystä koskevalla toimenpiteellä Puolassa 50 prosenttia tavoitteesta.
According to the national authorities, the low figures were due to the complexity of measures and low amounts of subsidy, especially for intensive farms which are, in general, located in these areas. 
Kansallisten viranomaisten mukaan alhaiset luvut johtuvat toimenpiteiden monimutkaisuudesta ja tuen vähäisestä määrästä. Tämä koskee etenkin tehoviljeltyjä tiloja, jotka yleensä sijaitsevat näillä alueilla.
65 In Latvia, the investments in manure storage facilities have reached 50 % of farms with 80 % of livestock units in nitrate vulnerable zones. 
65 Latviassa investoinnit lietelantasäiliöihin on toteutettu 50 prosentilla tiloista, joiden eläinyksiköistä 80 prosenttia sijaitsee nitraattiherkillä alueilla.
Observations 40 96 As a consequence, the most relevant agri-environmental schemes are insufficiently applied in areas at risk of nutrient pollution in the audited Member States. 
Huomautukset 40 96 Tärkeimpiä maatalouden ympäristötukijärjestelmiä ei siis tarkastetuissa jäsenvaltioissa sovelleta riittävästi alueilla, jotka ovat alttiita ravinteiden aiheuttamalle pilaantumiselle.
For instance, in Latvia and Poland, most of the surface concerned by ‘organic farming’, ‘protection of soils and water’ and ‘buffer grass zones’ is agricultural land situated outside the nitrate vulnerable zones (see Table 4). 
Esimerkiksi Latviassa ja Puolassa suurin osa pinta-alasta, johon voidaan soveltaa luonnonmukaista viljelyä, maaperän ja vesien suojelua ja nurmikasvillisuuden peittämiä suojavyöhykkeitä koskevia toimenpiteitä, on nitraattiherkkien alueiden ulkopuolella sijaitsevaa maatalousmaata (ks. taulukko 4).
Implementation of agri‐environmental schemes relevant for water protection in nitrate vulnerable zones 66 Minimum requirements concerning fertilisers and pesticides have to be defined by Member States and are applicable for certain measures under the rural development programmes. 
Vesiensuojelun kannalta tärkeiden maatalouden ympäristötukijärjestelmien soveltaminen nitraattiherkkiin alueisiin 66 Jäsenvaltioiden on määriteltävä lannoitteisiin ja torjunta-aineisiin liittyvät vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan maaseudun kehittämisohjelmien tiettyjen toimenpiteiden yhteydessä.