natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, the outstanding issues have the potential to delay and restrict information-sharing and detract from the efficiency of coordination. 10 
Ratkaisematta olevat kysymykset voivat kuitenkin viivästyttää ja rajoittaa tietojenvaihtoa ja heikentää toiminnan yhteensovittamisen tehokkuutta. 10
V. The ECB’s process for the assessment of banks’ recovery plans is positive. 
V. Menettelyyn, jota EKP käyttää pankkien elvytyssuunnitelmien arviointiin, suhtaudutaan myönteisesti.
Submission and monitoring procedures are in place, and assessors have access to useful tools and guidance, even though it could be enhanced, namely for the area of recovery plan indicators. 
Suunnitelmien toimittamista ja seurantaa varten on menettelyt, ja arvioijilla on käytettävissään hyödyllisiä välineitä ja ohjeita. Tosin ohjeita voisi parantaa elvytyssuunnitelmaa koskevien indikaattoreiden osalta.
Moreover the results of the recovery plan assessments are not systematically used for crisis identification and response. 
Elvytyssuunnitelmien arvioinnin tuloksia ei myöskään käytetä järjestelmällisesti kriisin tunnistamiseen tai hallintaan.
Also, we cannot conclude on the operational efficiency of the management of this process in practice due to lack of evidence provision by the ECB. 
Tilintarkastustuomioistuin ei voi tehdä päätelmiä tämän menettelyn käytännön toteutuksen tehokkuudesta, koska EKP ei toimittanut pyydettyä evidenssiä.
The ECB’s operational framework for crisis management has some flaws, and there are signs of inefficient implementation. 
EKP:n kriisinhallinnan toimintakehyksessä on joitakin puutteita. Lisäksi on havaittavissa merkkejä tehottomasta täytäntöönpanosta.
Guidance for early intervention assessments is underdeveloped and does not define objective criteria or indicators for determining that a bank has entered a crisis situation. 
Varhaista tilanteeseen puuttumista koskevasta arvioinnista annettuja ohjeita ei ole kehitetty riittävän pitkälle, eikä niissä määritellä objektiivisia perusteita tai indikaattoreita sen toteamiselle, että pankki on kriisitilanteessa.
There is no guidance on the best use of the ECB’s powers or the most appropriate measures to be considered in specific scenarios. 
Siitä, miten EKP:n valtuuksia käytettäisiin parhaiten tai mitkä toimenpiteet olisivat sopivimpia eri skenaarioissa, ei ole annettu ohjeita.
We obtained no comprehensive evidence on the actual use of its powers so we cannot conclude on the efficiency of its management in practice. 
Tilintarkastustuomioistuin ei saanut kattavaa näyttöä EKP:n valtuuksien tosiasiallisesta käytöstä, joten valtuuksien hallinnon käytännön tehokkuudesta ei voida tehdä johtopäätöksiä.
Guidance on “failing or likely to fail” assessments is also lacking in scope and detail. 
Myöskään kaatumisen tai todennäköisen kaatumisen arviointia koskeva ohjeistus ei ole riittävän laajaa ja yksityiskohtaista.
Access to evidence VII. 
Evidenssin saanti VII.
The ECB refused to provide important evidence which we requested to carry out the audit, which had a negative impact on the audit work. 
EKP kieltäytyi toimittamasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta varten pyytämää tärkeää evidenssiä, mikä vaikutti kielteisesti tarkastustyöhön.
This means that our observations and conclusions are provisional. 
Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja johtopäätökset ovat tämän vuoksi alustavia.
We can draw overall conclusions about the design of the ECB’s processes, but we are unable to confirm the operational efficiency of crisis management at the ECB in practice. 
Tilintarkastustuomioistuin voi tehdä yleisiä johtopäätöksiä EKP:n menettelyjen rakenteesta, mutta ei pysty vahvistamaan EKP:n käytännössä toteuttaman kriisinhallintatoiminnan tehokkuutta.
What we recommend VIII. 
Suositukset VIII.
We make a number of recommendations to improve crisis management by the ECB. 
Tilintarkastustuomioistuin antaa joitakin suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa EKP:n toteuttamaa kriisinhallintaa.
In the area of co-operation, the ECB should improve co-ordination with external actors and adopt an internal framework for the supplementary supervision of financial conglomerates. 
Yhteistyön alalla EKP:n olisi parannettava koordinointia ulkoisten toimijoiden kanssa ja hyväksyttävä sisäinen toimintakehys finanssiryhmittymien ylimääräistä valvontaa varten.
For recovery planning, the ECB should provide additional guidance regarding the calibration of recovery plan indicators. 
Elvytyksen suunnittelua varten EKP:n olisi annettava lisäohjeita elvytyssuunnitelmaa koskevien indikaattoreiden tarkistamisesta.
X. For crisis identification, the ECB should further develop its guidance on early intervention assessments and set indicators for determining deterioration in the financial condition of a 11 
X. Kriisin tunnistamista varten EKP:n olisi kehitettävä edelleen ohjeitaan, jotka se on antanut varhaista tilanteeseen puuttumista koskevasta arvioinnista.
In the area of crisis response, the ECB should ensure that issues are quantified before crisis response measures are considered, and establish reporting for systematically monitoring asset quality. 
Kriisitoimien alalla EKP:n olisi varmistettava, että ongelmat ilmaistaan määrällisinä ennen kuin kriisitoimia harkitaan, ja luotava raportointijärjestelmä, jolla seurattaisiin systemaattisesti omaisuuserien laatua.
Finally, in the area of “failing or likely to fail assessments”, the ECB should further develop its operational guidance. 12 
Lisäksi EKP:n olisi kehitettävä edelleen toimintaohjeitaan, jotka koskevat kaatumisen tai todennäköisen kaatumisen arviointia. 12
One of the lessons learned from the 2008 financial crisis was that the banking regulatory framework needed to be enhanced to ensure better crisis management. 
Yksi vuoden 2008 finanssikriisistä saaduista opetuksista oli se, että pankkialan sääntelykehystä oli kehitettävä kriisinhallinnan parantamiseksi.
In the European Union (EU), this need has been addressed by the transposition into national law of Directive 2014/59/EU, commonly known as the Bank Recovery and Resolution Directive (BRRD). 
Euroopan unionissa tähän tarpeeseen vastattiin saattamalla direktiivi 2014/59/EU eli pankkien elvytys-ja kriisinratkaisudirektiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä.
It establishes a common European recovery and resolution framework. 2. 
Direktiivissä vahvistetaan EU:lle yhteinen elvytys-ja kriisinratkaisukehys. 2.
In line with new global standards, it is composed of three pillars: recovery planning by banks, early intervention by supervisors and resolution as a last resort. 
Kehys koostuu uusien kansainvälisten standardien mukaisesti kolmesta pilarista: pankkien laatimista elvytyssuunnitelmista, valvontaviranomaisten varhaisesta puuttumisesta tilanteeseen ja kriisinratkaisusta, jota käytetään viimeisenä keinona.
The European Commission has also adopted implementing regulations. 
Euroopan komissio on hyväksynyt myös täytäntöönpanosäädöksiä.
Together with guidelines issued by the European Banking Authority (EBA), these interpret and explain the regulatory framework and seek to ensure its uniform application 3. 
Niissä ja Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) antamissa ohjeissa tulkitaan ja selitetään sääntelykehystä. Tavoitteena on varmistaa sen yhdenmukainen soveltaminen. 3.
Under the Single Supervisory Mechanism (SSM)1, the European Central Bank (ECB) was given responsibility for ensuring efficient operational management of tasks related to the assessment of banks’ recovery planning and also for early intervention for significant banks in the euro area since November 2014. 
Yhteisen valvontamekanismin (YVM)1 puitteissa Euroopan keskuspankille (EKP) annettiin tehtäväksi varmistaa pankkien elvytyssuunnitelmien arviointiin liittyvien tehtävien tehokas hallinto sekä varhainen puuttuminen merkittävien pankkien tilanteeseen euroalueella vuodesta 2014 lähtien.
As of July 2017 the ECB directly supervises 120 significant banks in the euro area, holding just over 80 % of banking assets, or about 22 000 billion euro. 
Heinäkuussa 2017 EKP:n suorassa valvonnassa oli euroalueella 120 merkittävää pankkia, joiden hallussa oli hieman yli 80 prosenttia pankkien kokonaisvarallisuudesta eli noin 22 000 miljardia euroa.
The ECB estimates its total costs for prudential supervision of the banking system for 2017 at 490 million euro, funded by the banks themselves via levy. 4. 
EKP arvioi, että sille pankkijärjestelmän vakavaraisuusvalvonnasta vuonna 2017 aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat 490 miljoonaa euroa. Valvonnan rahoittavat pankit itse niiltä perittävällä maksulla. 4.
Recovery planning and early intervention are meant to ensure that a crisis is mitigated, either by the banks themselves or by supervisory measures. 
Elvytyksen suunnittelun ja varhaisen tilanteeseen puuttumisen avulla on tarkoitus varmistaa, että kriisiä lievennetään joko pankkien omilla toimilla tai valvontatoimenpiteillä.
Crisis situations are defined as, for the purpose of this report, when circumstances at a bank deteriorate to a point where its financial condition is under threat. 
Tässä kertomuksessa kriisitilanteeksi määritellään tilanne, jossa pankin olosuhteet heikkenevät niin, että sen rahoitustilanne on uhattuna.
1 13 SSM refers to the system of banking supervision in the EU. 
Tämä valvontatehtävä edellyttää 1 13 Yhteisellä valvontamekanismilla tarkoitetaan Euroopan unionin pankkivalvonnan järjestelmää.
The SSM comprises the ECB and the national supervisory authorities of participating countries; its main aims are to enhance the stability of the European banking system, increase financial integration and stability and ensure consistent supervision. 
YVM:n päätavoitteet ovat Euroopan pankkijärjestelmän vakauden varmistaminen, finanssimarkkinoiden yhdentymisen ja vakauden lisääminen sekä yhdenmukaisen valvonnan varmistaminen. kriisinhallintakehystä.
Recovery planning is a new component of the regulatory framework. 
Elvytyksen suunnittelu on sääntelykehyksessä uusi osa.
Under the BRRD regime, banks are now obliged to develop and maintain recovery plans consisting of measures they intend to take to restore their financial condition as a first response to deterioration. 
Pankkien elvytys-ja kriisinratkaisudirektiivin mukaan pankkien on nyt laadittava elvytyssuunnitelma, jossa esitetään toimia, joita pankin on määrä toteuttaa ensivaiheen toimena palauttaakseen rahoitusasemansa ennalleen rahoitustilanteensa heikkenemisen jälkeen, ja ylläpidettävä tällaista suunnitelmaa.
Bank supervisors assess the quality of these plans and establish whether they are credible and feasible. 
Pankkivalvontaviranomaiset arvioivat suunnitelmien laatua ja selvittävät, ovatko ne uskottavia ja toteutettavissa.
In the view of the Basel Committee for Banking Supervision (BCBS), “Early intervention can prevent an identified weakness from developing into a threat to safety and soundness”2. 
Baselin pankkivalvontakomitean mukaan varhainen tilanteeseen puuttuminen voi estää havaittujen heikkouksien kehittymisen turvallisuuden ja vakauden uhaksi2.
It is a crucial component of supervisory crisis management. The BRRD has introduced a comprehensive set of early intervention tools, the EU Regulation establishing the SSM3 also conferred early intervention powers on the ECB. 
Pankkien elvytys-ja kriisinratkaisudirektiivillä otettiin käyttöön kattava valikoima välineitä, joilla voidaan puuttua varhain tilanteeseen. Yhteisen valvontamekanismin perustamisesta annetussa EU:n asetuksessa3 annettiin EKP:lle valtuudet toimia varhaisessa vaiheessa.
Effective crisis management therefore now depends primarily on the operationally efficient management by the ECB of its extensive powers. This includes building the supervisory capacity to identify and react to adverse developments at an early stage. 
Vaikuttava kriisinhallinta riippuukin nyt ensisijaisesti EKP:n laajojen valtuuksien hallinnon tehokkuudesta. Tämä tarkoittaa, että valvojan on kehitettävä valmiuksiaan havaita kielteinen kehitys ja reagoida siihen varhaisessa vaiheessa.
It also entails ensuring an adequate flow of information, both internally and externally, and timely decision-making. 
Lisäksi on varmistettava riittävä sisäinen ja ulkoinen tiedonkulku ja oikea-aikainen päätöksenteko.
A final prerequisite for operationally efficient management when handling a crisis situation is the smooth exchange of information and efficient coordination with other supervisors and relevant authorities. 
Hallinnon tehokkuuden ennakkoedellytyksenä kriisitilannetta käsiteltäessä ovat myös sujuva tietojenvaihto ja tehokas koordinointi muiden valvontaviranomaisten ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten kanssa.
The assessment of recovery plans and the determination of crisis situations are sensitive decisions that should rely on a sound process. 
Elvytyssuunnitelmien arviointi ja kriisitilanteen toteaminen ovat arkaluonteisia päätöksiä, joiden olisi perustuttava luotettavaan prosessiin.
Thus, there needs to be a balance between criteria that are general and overarching and those that are institution-specific, while allowing for sufficient flexibility in the way they 2 3 BCBS Core Principles for Effective Banking Supervision (2012), p. 4. 
Sama pätee harkinnanvaraisten valvontavaltuuksien käyttöön, koska toimenpiteet on mukautettava niin, että ongelma 2 3 Baselin pankkivalvontakomitea, Core Principles for Effective Banking Supervision (2012), sivu 4.
See Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013 conferring specific tasks on the ECB concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions. 14 
Ks. neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille. 14
At the same time, all criteria must be explicit and robust enough to ensure supervisory consistency and safeguards against inaction bias (the relative advantages of doing nothing) and regulatory capture (promoting the interests of a bank rather than the public interest). 
Kaikkien perusteiden on kuitenkin oltava niin selkeitä ja vankkoja, että niillä voidaan varmistaa valvonnan yhdenmukaisuus ja suojatoimet, joilla pyritään ehkäisemään passiivisuus (toimimatta jättämisen suhteelliset edut) ja sääntelyvallankaappaus (pankin etujen edistäminen yleisen edun sijaan).
Roughly two thirds of the banks who were subject to crisis management procedures of the ECB had a Supervisory Review and Evaluation Process (SREP) score4 of four (the worst classification before a bank is classified as “failing or likely to fail” (FOLTF), and one third scored three. 
Noin kahdella kolmanneksella niistä pankeista, jotka olivat EKP:n kriisinhallintamenettelyjen kohteena, vakavaraisuuden arviointiprosessissa eli valvojan arviointiprosessissa (SREP) annettu kokonaispistemäärä4 oli neljä (huonoin luokka ennen kuin pankki luokitellaan ”lähellä kaatumista olevaksi tai todennäköisesti kaatuvaksi”) ja yhdellä kolmanneksella kolme.
Just one bank had a SREP score of two. 
Vain yhden pankin SREP-kokonaispistemäärä oli kaksi.
Most banks were under crisis management for at least one year – and some for the entire period. 
Useimmat pankit olivat kriisinhallinnan kohteena ainakin vuoden – ja jotkut koko ajanjakson.
The figures for 2016 show that 11 % of banks in Europe had a SREP score of four. 
Vuotta 2016 koskevat luvut osoittavat, että 11 prosentilla Euroopan pankeista SREP-kokonaispistemäärä oli neljä.
In the second quarter of 2016 five banks had capital levels below the MDA trigger. 
Vuoden 2016 toisella neljänneksellä viiden pankin pääomataso oli jakokelpoista enimmäismäärää alhaisempi.
The key purpose of the SREP is to ensure that institutions have made adequate arrangements (including strategies, processes and mechanisms) and have sufficient capital and liquidity to ensure the sound management and coverage of their risks. 
Arviointiprosessin päätarkoituksena on varmistaa, että laitokset ovat toteuttaneet asianmukaiset järjestelyt (strategiat, menettelyt ja mekanismit) ja että laitoksilla on riittävä pääoma ja maksuvalmius hyvän riskien hallinnan ja riskien kattamisen varmistamiseen.
Our mandate to audit the operational efficiency of the management of the ECB is explicitly confirmed in Article 27.2 of the Protocol (No 4) on the Statute of the European System of Central Banks and of the ECB and Article 20(7) of the SSM Regulation. 12. 
16 5 Tilintarkastustuomioistuimen valtuudet tarkastaa EKP:n hallinnon tehokkuus vahvistetaan nimenomaisesti Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan (N:o 4) 27 artiklan 2 kohdassa ja YVM-asetuksen 20 artiklan 7 kohdassa.
In this context, the audit sought to examine: (a) the ECB’s organisational set-up and processes for the recruitment and allocation of staff; (b) its processes for the exchange of information, coordination and cooperation, both internally and externally with other stakeholders; (c) its processes for the assessment of recovery plans, including support tools and practices; (d) its processes for the implementation of the early intervention framework, including criteria and methods for ensuring early-stage crisis identification and an appropriate response. 
6 Tässä yhteydessä tarkastuksessa pyrittiin tutkimaan EKP:n organisaatiorakenne sekä henkilöstön rekrytointi-ja kohdentamismenettelyt EKP:n menettelyt, joita käytetään EKP:n sisäiseen sekä EKP:n ja muiden sidosryhmien väliseen tietojenvaihtoon, yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön EKP:n käyttämät elvytyssuunnitelmien arviointimenettelyt sekä tukivälineet ja -käytännöt EKP:n menettelyt varhaista tilanteeseen puuttumista koskevan kehyksen täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien perusteet ja menetelmät, joilla pyritään varmistamaan kriisin havaitseminen varhaisessa vaiheessa ja asianmukainen reagointi.
The audit criteria were derived from the following sources: (a) the relevant legislation – the BRRD, the Capital Requirements Directive (CRD IV)6 and the Single Supervisory Mechanism Regulation (SSM Regulation); (b) the relevant Commission delegated regulations and EBA guidelines; (c) the relevant global standards (BCBS and Financial Stability Board (FSB)); and (d) the ECB’s internal rules and procedures. 
Tarkastuskriteerit muodostettiin seuraavien lähteiden perusteella: asiaa koskeva lainsäädäntö – pankkien elvytys-ja kriisinratkaisudirektiivi, vakavaraisuusdirektiivi (CRD IV)6 ja yhteisestä valvontamekanismista annettu asetus (YVM-asetus) asiaa koskevat komission delegoidut asetukset ja EPV:n ohjeet asiaa koskevat kansainväliset standardit (BCBS ja finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (FSB)) EKP:n sisäiset säännöt ja menettelyt.
6 Directive 2013/36/EU of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 on access to the activity of credit institutions and the prudential supervision of credit institutions and investment firms, amending Directive 2002/87/EC and repealing Directives 2006/48/EC and 2006/49/EC. 16 
Tilintarkastustuomioistuin keräsi tarkastusevidenssiä EKP:n keskeisen 17 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta.
The audit focused only on the operational efficiency of the ECB’s crisis management of banks under its direct supervision (these are exclusively what is known as “Significant Institutions” (SIs)). 
Tarkastuksessa keskityttiin vain EKP:n suorassa valvonnassaan oleviin pankkeihin kohdistaman kriisinhallintatoiminnan tehokkuuteen (näihin pankkeihin kuuluvat vain ”merkittäviksi laitoksiksi” kutsutut pankit).
The scope did not include crisis management activities for “less significant institutions” (LSIs) or the ECB’s interaction with resolution authorities apart from the timely exchange of information. 
Tarkastus ei käsittänyt ”vähemmän merkittäviin laitoksiin” liittyviä kriisinhallintatoimia eikä EKP:n ja kriisinratkaisuviranomaisten vuorovaikutusta lukuun ottamatta oikea-aikaista tietojenvaihtoa.
We did not audit whether the ECB’s individual supervisory decisions were appropriate or not, but whether the processes in place would allow decisions to be taken at the right time and whether the assessments carried out prior to decision-making allowed well-informed judgments to be made. 
Tarkastuksessa ei tutkittu, ovatko EKP:n tekemät yksittäiset valvontapäätökset asianmukaisia, vaan tarkastettiin, voidaanko käytössä olevien menettelyjen avulla tehdä päätöksiä oikeaan aikaan ja voidaanko ennen päätöksentekoa suoritettujen arviointien avulla tehdä tietoihin perustuvia ratkaisuja.
We continued to face scope limitations. The ECB did provide extensive documentation for the purposes of this audit, and did apply considerable resources to support our audit, allowing the audit to continue in a timely manner, and cooperative arrangements between ECA and ECB were put in place to ensure the protection of confidential data and the smooth flow of documentation. 
EKP toimitti laajamittaista dokumentaatiota tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta varten ja tuki tarkastusta huomattavin resurssein. Näin tarkastusta voitiin jatkaa oikea-aikaisesti. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen ja EKP:n välillä otettiin käyttöön yhteistyöjärjestelyt, joiden tarkoituksena oli varmistaa luottamuksellisten tietojen suojaaminen ja dokumentaation sujuva kulku.
As a result, we did obtain sufficient evidence regarding the design of the system to allow us to draw appropriate conclusions in that regard. 
Tämän tuloksena tilintarkastustuomioistuin sai riittävästi evidenssiä järjestelmän rakenteesta ja pystyi tekemään sen osalta tarkoituksenmukaiset johtopäätökset.
Full details are given in Annex I. This means that, in relation to the operational efficiency of the implementation in practice of recovery plan assessments and other crisis management activities, the audit evidence to which we had access was limited, and sometimes was not made immediately available. 
Kattavat tiedot annetaan liitteessä I. Tämä tarkoittaa, että tilintarkastustuomioistuimelle elvytyssuunnitelmien arviointien ja muiden kriisinhallintatoimien käytännön täytäntöönpanosta annettu hallinnon tehokkuutta koskeva tarkastusevidenssi oli rajallista eikä sitä aina ollut välittömästi saatavilla.
This means that while we did receive a significant volume of documentation, we could not answer all of our audit questions to the standards appropriate to an audit and that this report must necessarily be regarded as provisional in respect of these areas of the audit. 
Tämä merkitsee, että vaikka tilintarkastustuomioistuin sai huomattavan määrän dokumentaatiota, se ei saanut kaikkiin tarkastuskysymyksiin vastauksia, jotka olisivat täyttäneet tarkastuksessa vaadittavat standardit. Tätä kertomusta on näin ollen pidettävä näiden tarkastusalojen osalta ehdottomasti alustavana raportointina.
OBSERVATIONS Organisational set-up, recruitment and allocation of staff for crisis management activities 17. 
HUOMAUTUKSET Organisaatiorakenne, rekrytointi ja henkilöstön kohdentaminen kriisinhallintaan 17.
To be operationally efficient, the ECB’s crisis management activities require an organisational structure that supports performance, as well as adequate staffing. 
Jotta EKP:n kriisinhallintatoiminta olisi tehokasta, EKP:n organisaatiorakenteen olisi tuettava tuloksellisuutta ja henkilöstön määrän ja laadun olisi oltava riittäviä.
The latter means identifying staffing needs, based on clear-sighted planning, and recruiting and employing sufficient numbers of individuals with appropriate skills. 
Viimeksi mainittu tarkoittaa, että henkilöstötarpeet määritellään näkemyksiltään selkeän 18
Processes should also exist for reallocating staff on a case-by-case basis to respond to emergencies. 17 
Lisäksi olisi oltava menettelyt, joilla henkilöstöä kohdennetaan uudelleen tapauskohtaisesti, jotta voidaan reagoida kriisitilanteisiin.
Overall, the organisational set-up is adequate ... 
Organisaatiorakenne on kaiken kaikkiaan asianmukainen...