natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They are often victims of double discrimination: discrimination on the grounds of gender, and on grounds of ethnic origin. 
He ovat usein kaksinkertaisen syrjinnän uhreja, sillä heihin kohdistuu syrjintää sekä sukupuolen että etnisen alkuperän perusteella.
However, Roma women have a crucial role to play in promoting inclusion; for example, promoting the integration of children into the education system. 
Romani-naisilla on kuitenkin erittäin merkittävä rooli, kun edistetään osallistamista ja mm. lasten integrointia koulutusjärjestelmään.
Overall goals for Roma integra‐ tion will be very difficult to attain if gender issues are not taken into account and if programmes fail to reach women. 
Romanien integroinnin kokonaistavoitteiden saavuttaminen tulee olemaan erittäin vaikeaa, jos sukupuolinäkökohtia ei oteta huomioon ja ohjelmiin ei osallistu naisia.
110 In Spain, all four examined projects explicitly addressed gender issues. 
110 Espanjassa kaikki tarkastetut neljä hanketta kohdistuivat nimenomaan sukupuoli-näkökohtiin.
The pro‐ jects succeeded in reaching women, the proportion of female participants vary‐ ing between 50 % and 70 %. 
Hankkeisiin onnistuttiin saamaan mukaan naisia; naisosallistujien osuus oli 50–70 prosenttia.
In two cases, there were high rates of success in job insertion. 
Kahdessa tapauksessa työllistämisessä onnistuttiin erinomaisesti.
In one of these cases, the same rate of employment was achieved for women as for men (about 24 %) and in another case, the labour market insertion rate for women reached 90 %. 
Yhdessä näistä tapauksista naisten työllisyystaso ylsi miesten tasolle (noin 24 prosenttia) ja eräässä toisessa tapauksessa naisten työmarkkinoille pääsyn taso oli 90 prosenttia.
Another successful example is described in Box 11. 
Laatikossa 11 esitetään eräs toinen esimerkki onnistumisesta.
Women participation in a health project: multiplying the effects of inclusion (Romania, project 12) One key objective of a health project in Romania was the creation of a network of health mediators for Roma communities. 
Naisten osallistuminen terveydenhuoltohankkeeseen: osallistamisen vaikutusten moninkertaistuminen (Romania, hanke 12) Yksi terveydenhuoltohankkeen keskeisistä tavoitteista Romaniassa oli luoda romaniyhteisöille terveydenhuoltoalan sovittelijoiden verkosto.
This project was run in partnership with the Romanian Public Health Institute. 
Hanketta toteutettiin kumppanina toimivan Romanian kansanterveyslaitoksen kanssa.
The general objective of the project was to increase the employment rate among Roma women and to offer them better access to the labour market, in order to avoid social exclusion and to promote equal opportunities. 
Hankkeen yleisenä tavoitteena oli nostaa romaninaisten työllisyystasoa ja helpottaa heidän pääsyään työmarkkinoille. Näin pyrittiin välttämään sosiaalista syrjäytymistä ja edistämään yhtäläisiä mahdollisuuksia.
Among other things, the project trained 100 Roma women to work in 100 Roma communities that had never had a health mediator. 
Hankkeen yhteydessä mm. koulutettiin sata romaninaista työskentelemään sadassa romaniyhteisössä, jossa ei koskaan ennen ollut ollut terveydenhuoltoalan sovittelijaa.
The project was successful because it promoted the inclusion of Roma women through qualifications and em‐ ployment. 
Hanke onnistui, koska sillä edistettiin romaninaisten osallistamista opintojen ja työn avulla.
Moreover, it was positive for the reason that using Roma women as mediators is likely to multiply the effects of inclusion. 
Myönteistä oli myös se, että romaninaisten valinta sovittelijoiksi usein moninkertaisti osallistamisen vaikutukset.
Observations 58 CBP 6: Importance of learning from previous experience 111 CBP 6 stresses the importance of learning from previous experience. 
Huomautukset 58 Yhteinen perusperiaate 6: Opitaan aiemmista kokemuksista 111 Yhteisessä perusperiaatteessa 6 korostetaan aiemmista kokemuksista oppimista.
In 14 of 19 cases, this principle had been respected: previous experience of carrying out projects had demonstrably increased the capacity of project promoters, some of whom had also applied this expertise to subsequent projects. 
Periaatetta noudatettiin 19 tapauksesta neljässätoista: aiemmat kokemukset hanketoteutuksesta lisäsivät osoitetusti hankkeiden edistäjien valmiuksia. Jotkut heistä myös sovelsivat kyseistä asiantuntijuutta myöhemmin toteutettaviin hankkeisiin.
112 In Spain, the ‘Promociona’ education project built on an employment programme (‘Acceder’) that had been running successfully since 2000. 
112 Espanjassa ”Promociona”-koulutushanke pohjautui työllisyysohjelmaan (”Ac-ceder”), joka oli ollut käynnissä menestyksekkäästi vuodesta 2000 alkaen.
The NGO managing those programmes as intermediate body also shared its own expertise with other NGOs acting as intermediate bodies for the ‘Lucha contra la discriminación’ OP. 
Välittäjäelimenä kyseisiä ohjelmia hallinnoiva kansalaisjärjestö myös jakoi asiantuntemustaan muille kansalaisjärjestöille, jotka toimivat välittäjäeliminä toimenpideohjelmassa ”Lucha contra la discriminación”.
Each NGO had a focus on different vulnerable groups, and they regularly shared experience among themselves. 
Kukin kansalaisjärjestö kohdisti toimintansa eri haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, ja ne jakoivat säännöllisesti kokemuksiaan keskenään.
The examined projects of the Andalusia OP added to the knowledge and information held by the public bodies which im‐ plemented the projects, because all data collected by the project promoters was stored in the public employment service’s records. 
Andalusian toimenpideohjelman osalta tarkastetut hankkeet lisäsivät hankkeita toteuttavien julkisten elinten tietämystä ja tietoa, koska kaikki hankkeiden edistäjien keräämät tiedot kerättiin julkisen työvoimapalvelun rekisteriin.
This provided public authori‐ ties with a valuable tool for policy evaluation and further planning; it had been in use since the programme started in 2004. 
Tämä tarjosi julkisille viranomaisille hyödyllisen välineen toimintapolitiikan arviointiin ja suunnitteluun. Välinettä on käytetty siitä saakka, kun ohjelma käynnistettiin vuonna 2004.
CBP 7: Use of EU instruments 113 CBP 7 concerns the use of EU instruments. 
Yhteinen perusperiaate 7: Käytetään EU:n välineitä 113 Yhteinen perusperiaate 7 koskee EU:n välineiden käyttöä.
All examined projects had by defini‐ tion used EU instruments to some extent, since they had received funding from the ERDF or the ESF. 
Lähtökohtaisesti EU:n välineitä oli käytetty kaikissa tarkastetuissa hankkeissa jossakin määrin, sillä ne saivat rahoitusta EAKR:lta tai ESR:lta.
Four projects had gone further, using a combination of funding from the two funds; we consider this to be a good method of providing integrated support. 
Neljässä hankkeessa oli menty tätä pidemmälle ja käytetty kummastakin rahastosta peräisin olevan rahoituksen yhdistelmää. Tämä on hyvä menetelmä yhdennetyn tuen antamiseen.
The project described in Box 12, which was implemented in Bulgaria, gives an example of this. 
Tästä on esimerkkinä Bulgariassa toteutettu hanke, jota kuvataan laatikossa 12.
Observations 59 Use of integrated approach involving the ERDF and the ESF (Bulgaria, project 5) The objective of this ERDF project (see Picture 2) was to improve the inclusion of people in underprivileged and vulnerable circumstances by raising their living standards and by generally improving the quality of the housing stock in the municipality. 
Huomautukset 59 Yhdennetyn lähestymistavan käyttö EAKR:n ja ESR:n rahoittamiin hankkeisiin (Bulgaria, hanke 5) EAKR:n hankkeen tavoitteena (ks. kuva 2) oli parantaa muita heikommassa ja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten osallistamista kohentamalla heidän elintasoaan ja yleisesti ottaen parantamalla kunnallisen asun-tokannan laatua.
Social housing was intended to provide access to basic living conditions for approximately 165 socially vulnerable people who lived in dilapidated, overcrowded housing that did not comply with legal requirements for the construction and planning of residential buildings. 
Sosiaalisen asuntopolitiikan tarkoituksena oli tarjota peruselinolot noin 165:lle sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa olevalle henkilölle. Nämä henkilöt asuivat ahtaasti rapistuneissa asunnoissa, jotka eivät olleet asuinrakennusten rakentamista ja suunnittelua koskevien lakisääteisten vaatimusten mukaisia.
In Bulgaria, it was necessary for housing projects to be integrated with the provision of social services. 
Bulgariassa asumishankkeet oli tarpeen integroida sosiaalipalveluihin.
Con‐ sequently, project selection criteria stated that promoters should provide the residents of new homes with employment, education and health services. 
Tästä seurasi, että hankevalintakritee-reissä todettiin, että hankkeiden edistäjien olisi tarjottava uusien kotien asukkaille työtä, koulutusta ja terveydenhuoltopalveluja.
Those social services were part of a programme called Integra, which was financed under the ESF in parallel with the housing measures. 
Sosiaalipalvelut ovat osa Integra-ohjelmaa, jota rahoitettiin ESR:sta rinnakkain asumistoi-menpiteiden kanssa.
Picture 2 Box 12 
Kuva 2 Laatikko 12
Observations 60 CBP 8: Involvement of regional and local authorities 114 CBP 8 concerns the involvement of regional and local authorities, as they play a key role in the practical implementation of policies. 
Huomautukset 60 Yhteinen perusperiaate 8: Alue-ja paikallisviranomaisten osallistuminen 114 Yhteinen perusperiaate 8 koskee alue-ja paikallisviranomaisten osallistumista, sillä niillä on keskeinen rooli toimintapolitiikkojen käytännön täytäntöönpanossa.
Often, to have a long‐term effect, projects need a sustainable source of financing and, sometimes, the backing of a private promoter or a public authority. 
Jotta hankkeilla olisi pitkän aikavälin vaikutus, ne tarvitsevat usein kestävän rahoituslähteen ja joskus yksityisen hankkeen edistäjän tai julkisen viranomaisen tukea.
A good example was found in Romania where an important element of one project was passed over to the National Institute for Public Health, which was also an implementation partner of this project (see Box 11). 
Tarkastajat havaitsivat hyvän esimerkin Romaniassa, jossa tärkeä osa eräästä hankkeesta siirrettiin kansanterveyslaitokselle, joka oli hankkeessa myös täytäntöönpanokumppanina (ks. laatikko 11).
115 Ten of the 19 examined projects depended heavily on the continued availability of long‐term public financing, because the project promoters were non‐profit organisations. 
115 Kymmenen tarkastetuista 19 hankkeesta oli varsin riippuvaisia pitkän aikavälin julkisen rahoituksen saatavuudesta, koska hankkeiden edistäjät olivat voittoa tavoittelemattomia järjestöjä.
Four other projects had been taken over and funded by public authorities; in each case, this had been planned from the start. 
Neljän muun hankkeen tapauksessa julkiset viranomaiset ottivat hoitaakseen hankkeen toteutuksen ja rahoituksen; kaikissa kyseisissä tapauksissa näin oli suunniteltu jo alusta saakka.
The long‐term sustainability of three further projects should have been guaranteed by a public authority as stated in the project description, but had not been, either because of weaknesses in project management (in one case in Bulgaria) or because of a lack of sustained financial support at local level (see Box 13). 
Kolmessa muussa hankkeessa julkisen viranomaisen olisi pitänyt varmistaa pitkän aikavälin kestävyys hankekuvauksen mukaisesti, mutta näin ei ollut tehty. Tämä johtui joko puutteista hankehallinnoinnissa (yhdessä tapauksessa Bulgariassa) tai kestävän rahoitustuen puutteesta paikallistasolla (ks. laatikko 13).
A lack of sustainable financial support made it difficult for successfully implemented projects to have a lasting impact (Romania, projects 12 and 14) One project involved training and hiring 210 Roma people as Roma local experts. 
Kestävän rahoitustuen puute hankaloitti onnistuneesti toteutettujen hankkeiden vaikutusten muuttumista pysyviksi (Romania, hankkeet 12 ja 14) Yhdessä hankkeessa tavoitteena oli 210 romanin kouluttaminen ja palkkaaminen romaniasioiden paikallisiksi asiantuntijoiksi.
During the project, these experts had worked for local authorities for no charge. 
Hankkeen aikana nämä asiantuntijat tekivät paikallisille viranomaisille töitä palkatta.
It was planned that the local authorities would hire and pay the experts on a permanent basis after the project ended. 
Oli suunniteltu, että paikalliset viranomaiset voisivat palkata asiantuntijat vakinaisiksi työntekijöiksi ja maksaa heille palkkaa hankkeen päätyttyä.
Soon after it did, the local authorities stated that they were unable to do so because of the economic circumstances. 
Pian hankkeen päättymisen jälkeen paikalliset viranomaiset totesivat, että he eivät voineet tehdä sitä taloussyistä.
This meant that only 67 Roma local experts were hired by municipalities in 2015. 
Tämä tarkoitti, että kunnat palkkasivat vuonna 2015 vain 67 romania paikallisiksi asiantuntijoiksi.
In the second project, 100 Roma women were trained as health mediators. 
Eräässä toisessa hankkeessa 100 romaninaista koulutettiin terveydenhuoltoalan sovittelijoiksi.
As part of the project, lobbying work had taken place at local level to promote the benefits of health mediators to the community and to en‐ courage the creation of corresponding positions within the local administration. 
Paikallisella tasolla oli hankkeen osana tehty lobbaustyötä ja mainostettu terveydenhuoltoalan sovittelijoista kunnalle saatavaa hyötyä ja kannustettu perustamaan vastaavanlaisia toimia paikallishallintoon.
Although this lobbying work elicited a generally positive response, the level of support ultimately granted by local authorities to the health mediators programme was lower than expected. 
Lobbaukseen suhtauduttiin yleensä myönteisesti, mutta paikallisten viranomaisten terveydenhuoltoalan sovittelijoita koskevalle ohjelmalle myöntämän tuen taso oli viime kädessä odotettua alhaisempi.
This had a significant effect on the impact of the project, as well as on the provision of health mediators in general: only approximately 350 health mediators were em‐ ployed in Romania in 2015, compared to 860 in 2009. 
Tällä oli merkittävä vaikutus hankkeen vaikutukseen sekä terveydenhuoltoalan sovittelijapalveluiden tarjoamiseen yleisesti ottaen: Romaniassa palkattiin vuonna 2015 ainoastaan noin 350 terveydenhuoltoalan sovittelijaa, kun niitä vuonna 2009 oli palkattu 860.
Although both projects were carried out successfully, the lack of sustained financial and institutional support from local authorities hampered the projects’ potential impact on the integration of the Roma population. 
Vaikka molempien hankkeiden toteutus onnistui, paikallisten viranomaisten rahoitus-ja institutionaalinen tuki ei ollut kestävää, mikä heikensi hankkeiden mahdollista vaikutusta romaniväestön integrointiin.
Observations 61 Assessing the results for the 2007-2013 period was made more difficult by difficulties in gathering information about Roma people 116 We also assessed how project promoters had monitored project results, in par‐ ticular in terms of integration of the Roma population, and whether the Com‐ mission or the Member States had carried out evaluations, particularly thematic evaluations regarding the inclusion of the Roma population or vulnerable groups. 
Huomautukset 61 Kauden 2007–2013 tulosten arviointia hankaloittivat vaikeudet kerätä tietoja romaneista 116 Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös, miten hankkeiden edistäjät olivat seuranneet hanketuloksia erityisesti romaniväestön integroinnin osalta ja olivatko komissio ja jäsenvaltiot suorittaneet arviointeja ja erityisesti temaattisia arviointeja romaniväestön tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta.
Project-level monitoring: inconsistent approaches to data collection and indicator definitions 117 Monitoring the success of Roma integration projects is not easy, because it is affected by methodological and practical difficulties in gathering information about Roma people. 
Seuranta hanketasolla: tietojenkeruuta ja indikaattorien määritelmiä koskevat lähestymistavat olivat epäyhdenmukaisia 117 Romanien integrointihankkeiden onnistumisen seuranta ei ole helppoa, koska sitä hankaloittavat metodologiset ja käytännön vaikeudet kerätä tietoja romaniväestöstä.
We will discuss these difficulties in further detail below. 
Käsittelemme näitä vaikeuksia tarkemmin jäljempänä.
In most cases (17), though, project promoters had managed to gather information about the number of Roma participants their project had, and sometimes even about the results these participants had achieved: for example, in terms of find‐ ing jobs. 
Valtaosassa tapauksista (17) hankkeiden edistäjät olivat onnistuneet kokoamaan tietoa hankkeisiinsa osallistuneiden romanien määrästä ja joskus jopa tuloksista, joita nämä osallistujat olivat saavuttaneet, mm. työllistymisen osalta.
Monitoring of this type was usually carried out when projects ended, but in some long‐term projects it was also done while the project was being implemented. 
Tämäntyyppistä seurantaa suoritettiin yleensä hankkeiden päätyttyä, mutta joihinkin pitkäkestoisiin hankkeisiin seurantaa kohdistettiin myös hankkeen täytäntöönpanon aikana.
118 For 14 of these 17 projects, ethnicity data was collected by means of self‐identifi‐ cation. 
118 Näistä 17 hankkeesta 14 hankkeessa etnistä alkuperää koskevia tietoja kerättiin osallistujien ilmoittamien tietojen perusteella.
One further project did not provide any information on how participants’ data had been collected. 
Eräässä toisessa hankkeessa ei annettu tietoja siitä, miten osallistujien tiedot oli kerätty.
Two other projects did not collect any such data at all (one project in Bulgaria and another one in Romania). 
Kahdessa muussa hankkeessa ei kerätty tällaisia tietoja lainkaan (yhdessä hankkeessa Bulgariassa ja eräässä toisessa hankkeessa Romaniassa).
The quality of the monitor‐ ing was hampered by the following main weaknesses: — First, for 13 of the 19 examined projects, the results which were recorded were not specifically related to Roma integration but rather to the benefits brought to a wider target group — for example, ‘vulnerable groups’ in gen‐ eral, if indeed a target group was specified at all. 
Seurannan laatua vähensivät seuraavat keskeiset puutteet: – Ensinnäkin tarkastetuista 19 hankkeesta 13:ssa tuloksia ei ollut rekisteröity erityisesti romaniväestön integroinnin osalta vaan ne oli ilmoitettu laajempaan kohderyhmään, esim. ”haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin” yleisesti ottaen kohdistuneina hyötyinä, jos kohderyhmiä ylipäätään oli ilmoitettu.
Data about Roma participa‐ tion was in fact available, but had not always been passed on to the manag‐ ing authority or the intermediate body (see paragraph 88). 
Tietoa romanien osallistumisesta oli tosiasiassa saatavilla, mutta sitä ei ollut aina välitetty hallintoviranomaiselle tai välittäjäelimelle (ks. kohta 88).
This implies that the information submitted to the managing authorities did not include any reliable insights into the specific contributions made by projects to the inclu‐ sion of marginalised Roma people. 
Tämä tarkoittaa sitä, että hallintoviranomaisille toimitettuihin tietoihin ei sisältynyt luotettavaa tietoa siitä, miten hankkeilla edistettiin syrjäytyneiden romanien osallistamista.
Observations 62 — Second, where projects had collected ethnicity data, the underlying method‐ ology for doing so was not consistent across Member States, or even across projects in individual Member States. 
Huomautukset 62 – Toiseksi etnistä alkuperää koskevien tietojen keruumenetelmä ei ollut yhdenmukainen jäsenvaltioiden taikka edes yksittäisten jäsenvaltioiden hankkeiden välillä.
In six cases, participants had been asked to answer a yes/no question on whether they were of Roma ethnicity. 
Kuudessa tapauksessa osallistujia oli pyydetty vastaamaan kyllä tai ei, kun heiltä kysyttiin, kuuluvatko he etniseltä alkuperältään romaniväestöön.
In six other cases, participants had been able to choose from a list of vulner‐ able groups to which they belonged. 
Kuudessa muussa tapauksessa osallistujat olivat voineet valita haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien luettelosta ryhmän, johon he kuuluivat.
In two further cases, participants had been able to choose only one particular identity, either ethnic or national. 
Lisäksi kahdessa tapauksessa osallistujat olivat voineet valita ainoastaan yhden itseään kuvastavan identiteetin, joka oli joko etninen tai kansallinen.
This meant that the collected data was not necessarily exhaustive. — Third, indicators were classified differently in different Member States, and sometimes even within individual countries. 
Tämä tarkoitti, että kerätyt tiedot eivät välttämättä olleet kattavia. – Kolmanneksi indikaattorit oli luokiteltu eri tavoin eri jäsenvaltioissa ja joskus eroja esiintyi jopa maan sisällä.
As an example, four of the ex‐ amined Hungarian projects did not have any formal result indicators. 
Esimerkkinä voidaan mainita neljä Unkarissa tarkastetuista hankkeista, joissa ei ollut määritetty virallisia tulosindikaattoreita.
Nev‐ ertheless, the project’s output indicators included indicators which should properly have been classified as result indicators: for example, the successful completion of training courses. 
Tästä huolimatta hankkeen tuotosindikaattoreihin lukeutui indikaattoreita, jotka olisi ollut asianmukaisempaa luokitella tulosindikaattoreiksi; tällainen oli esimerkiksi koulutuskurssien suorittaminen.
In Bulgaria, three projects’ result indicators were duplicates of the projects’ output indicators; for example, the number of campaigns held or health screenings undertaken under the project. 
Bulgariassa kolmessa hankkeessa tulosindikaattorit olivat täsmälleen samat kuin tuotosindikaattorit. Esimerkkinä voidaan mainita hankkeen yhteydessä järjestettyjen kampanjoiden määrä tai terveysalan seulontatutkimukset.
In Ro‐ mania, an employment indicator was classified as an output indicator on one occasion, and as a result indicator on another. 
Romaniassa työllisyysindi-kaattori luokiteltiin välillä tuotosindikaattoriksi ja välillä tulosindikaattoriksi.
Evaluations partially balanced out the lack of Roma-specific monitoring at OP level 119 Even though they do not always present a complete picture evaluations can serve as a basis for certain conclusions. 
Arvioinnit korvasivat osittain sen, että toimenpideohjelmien tasolla ei toteutettu erityisesti romanien integrointiin liittyvää seurantaa 119 Arvioinnit eivät aina anna tilanteesta kattavaa kuvaa, mutta silti niitä voidaan hyödyntää tiettyjen johtopäätösten perustana.
Evaluations of the support provided un‐ der the ERDF and ESF with focus on the integration of marginalised Roma (albeit sometimes part of a larger evaluation on disadvantaged groups) had been car‐ ried out in all the four visited Member States and by the Commission. 
Syrjäytyneiden romanien integrointia edistävän EAKR:n ja ESR:n tuen arviointeja tehtiin kaikissa neljässä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa ja komissiossa (vaikkakin joskus osana laajempaa arviointia epäsuotuissa asemassa olevista ryhmistä).
Observations 63 120 These evaluations provided information not contained in the monitoring reports, making it possible to gain useful information on progress made: — In 2011, an evaluation carried out by DG Employment, Social affairs and Inclu‐ sion, for example, concluded that Roma participation in ESF‐funded meas‐ ures had increased from 100 000 people with a Roma background during the entire 2000‐2006 period to 110 000 Roma in the first 2 years of the 2007‐2013 programme period57. 
Huomautukset 63 120 Arvioinneista saatiin tietoa, joka ei sisältynyt seurantakertomuksiin, ja täten edistymisestä oli mahdollista saada hyödyllistä tietoa. – Työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioista vastaava pääosasto suoritti vuonna 2011 arvioinnin, jonka perusteella esimerkiksi todettiin, että romanien osallistuminen ESR:n rahoittamiin toimenpiteisiin oli lisääntynyt: koko kauden 2000–2006 aikana romaniväestöä oli 100 000 ja ohjelmakauden 2007–2013 kahtena ensimmäisenä vuotena 110 00057.