natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents Executive summary Introduction EU policy on plant protection products Audit scope and approach Observations Sustainable use of plant protection products affected by a slow start The first steps in putting the directive into practice were delayed The Commission has taken increased action since 2016 EU action provides weak incentives for farmers to adopt integrated pest management The Commission and Member States promote IPM but its enforcement is weak The common agricultural policy does little to help enforce IPM Non-chemical methods are evolving, but the number of low-risk PPPs is low The Commission did not start calculating EU-wide risk indicators for the use of plant protection products until 2019 Member States monitor active substances in water, but there is no EU-wide data on PPP use The usefulness of the EU-wide PPP risk indicators is limited Conclusions and recommendations Paragraph I-X 01-08 01-08 09-11 12-63 12-20 12-16 17-20 21-43 21-27 28-35 36-43 44-63 44-52 53-63 64-74 2 
Sisällys Tiivistelmä Johdanto Kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskeva EU:n toimintapolitiikka Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa Huomautukset Kasvinsuojeluaineiden kestävä käyttö on alkanut hitaasti Direktiivin täytäntöönpanon ensimmäiset vaiheet viivästyivät Komissio on lisännyt toimiaan vuodesta 2016 lähtien EU:n toimet tarjoavat viljelijöille vain heikkoja kannustimia integroidun tuholaistorjunnan käyttöönottamiseksi Komissio ja jäsenvaltiot edistävät integroitua tuholaistorjuntaa, mutta sen täytäntöönpanon valvonta on heikkoa Yhteinen maatalouspolitiikka ei juurikaan tue integroidun tuholaistorjunnan täytäntöönpanoa Muut kuin kemialliset menetelmät kehittyvät jatkuvasti, mutta vähäriskisiä kasvinsuojeluaineita on vähän Komissio alkoi tehdä kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevia riski–indikaattorilaskelmia EU:n laajuisesti vasta vuonna 2019 Jäsenvaltiot seuraavat tehoaineiden määrää vedessä, mutta koko EU:n kattavat tiedot kasvinsuojeluaineiden käytöstä puuttuvat Kasvinsuojeluaineita koskevista EU:n laajuisista riski-indikaattoreista rajallisesti hyötyä Johtopäätökset ja suositukset Kohta I–X 01–08 01–08 09–11 12–63 12–20 12–16 17–20 21–43 21–27 28–35 36–43 44–63 44–52 53–63 64–74 2
Annexes Annex I Key EU rules on PPPs Annex II Key steps in assessing PPP safety in the EU Annex III The general principles of IPM as defined in Annex III to the directive Terms and abbreviations Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Liitteet Liite I – EU:n keskeiset kasvinsuojeluaineita koskevat säännöt Liite II – Kasvinsuojeluaineiden turvallisuuden arvioinnin keskeiset vaiheet EU:ssa Liite III – Integroidun tuholaistorjunnan yleiset periaatteet direktiivin liitteessä III määritellyn mukaisesti Termit ja lyhenteet Komission vastaukset Tarkastustiimi Tarkastuksen eteneminen 3
Executive summary I Plant protection products (PPP) are pesticides which farmers use to protect crops against harmful organisms, pests and diseases. 
Tiivistelmä I Kasvinsuojeluaineet ovat torjunta-aineita, joita viljelijät käyttävät suojellakseen viljelykasveja haitallisilta organismeilta, tuholaisilta ja taudeilta.
In the EU, sales of the active substances used in PPPs exceed 350 000 tons per year. 
Kasvinsuojeluaineissa käytettäviä tehoaineita myydään EU:ssa vuosittain yli 350 000 tonnia.
PPPs can impact water and soil quality, biodiversity and ecosystems, and they can end up as residues in food. 
Kasvinsuojeluaineet voivat vaikuttaa veden ja maaperän laatuun sekä luonnon monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin, ja niiden jäämiä voi päätyä elintarvikkeisiin.
II Since 1991, the EU has built up a framework of legislation to authorise PPP, promote their sustainable use and reduce the risk that using PPP poses for human health and the environment. 
II EU on vuodesta 1991 lähtien kehittänyt lainsäädäntökehystä, jonka nojalla kasvinsuojeluaineet hyväksytään ja jonka nojalla edistetään niiden kestävää käyttöä sekä vähennetään kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä.
The Commission approves active substances that can be used in PPPs authorised in the Member States and checks that Member States implement the relevant EU legislation. 
Komissio hyväksyy tehoaineet, joita voidaan käyttää jäsenvaltioissa käyttöön hyväksytyissä kasvinsuojeluaineissa, ja lisäksi se tarkistaa, että jäsenvaltiot panevat asiaa koskevan EU-lainsäädännön täytäntöön.
It also promotes integrated pest management to encourage the use of preventive, natural or other non-chemical methods of pest control before turning to PPPs. 
Komissio myös edistää integroitua tuholaistorjuntaa kannustaakseen ennaltaehkäisevien, luonnollisten tai muiden kuin kemiallisten tuholaistorjuntamenetelmien käyttöön ennen kasvinsuojeluaineisiin turvautumista.
III The Commission is currently evaluating the legislation in this policy area against a background of increasing public and parliamentary concern regarding the risks associated with the use of pesticides. 
III Komissio arvioi parhaillaan erityiskertomuksessa käsiteltävään politiikanalaan liittyvää lainsäädäntöä. Arvioinnin taustalla vaikuttaa kansalaisten ja parlamentin yhä kasvava huoli torjunta-aineiden käyttöön liittyvistä riskeistä.
Our work was designed to complement this process. 
Tilintarkastustuomioistuimen työ suunniteltiin täydentämään tätä arviointiprosessia.
IV Our main objective was to assess whether EU action has reduced the risk related to PPP use. 
IV Tilintarkastustuomioistuimen päätavoitteena oli arvioida, ovatko EU:n toimet pienentäneet kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyviä riskejä.
The Commission and Member States have taken action to promote the sustainable use of PPPs. 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat edistäneet kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä.
However, we found that there is limited progress in measuring and reducing the risks of PPP use. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvien riskien mittaamisessa ja pienentämisessä on edistytty vain vähän.
Our work showed that EU action for sustainable use of PPPs was off to a slow start and allowed us to identify weaknesses in the current EU framework, as set out in this report. 
Tilintarkastustuomioistuimen työ osoitti, että kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä edistävät EU:n toimet aloitettiin hitaasti. Lisäksi tarkastus toi esiin puutteita EU:n nykyisessä lainsäädäntökehyksessä, ja nämä puutteet on selostettu tässä kertomuksessa.
V We examined whether EU legislation provided effective incentives to reduce PPP dependency. 
V Tilintarkastustuomioistuin tutki, tarjoaako EU:n lainsäädäntö vaikuttavia kannustimia vähentämään riippuvuutta kasvinsuojeluaineiden käytöstä.
EU rules require farmers to apply integrated pest management, meaning that they should only turn to PPPs if prevention and other methods fail or are not effective. 
EU:n sääntöjen mukaan viljelijöiden on hyödynnettävä integroitua tuholaistorjuntaa, eli heidän tulisi turvautua kasvinsuojeluaineisiin vasta silloin, kun ennaltaehkäisy ja muut menetelmät epäonnistuvat tai eivät ole tehokkaita.
Although it is compulsory for farmers to apply integrated pest management, they are not required to keep records of how they applied it and enforcement is weak. 
Vaikka integroidun tuholaistorjunnan täytäntöönpano on viljelijöille pakollista, heitä ei velvoiteta 4 pitämään kirjaa siitä, miten he ovat käyttäneet kyseistä menetelmää.
VI The common agricultural policy can help support sustainable PPP use through, for example, compulsory farm advisory systems and by providing financial support to measures such as organic farming and environmental schemes. 
VI Yhteinen maatalouspolitiikka voi auttaa edistämään kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä esimerkiksi maatilojen pakollisten neuvontajärjestelmien avulla ja tukemalla taloudellisesti tiettyjä toimia, kuten luonnonmukaista maataloutta ja ympäristöohjelmia.
Linking payments under the common agricultural policy to legal requirements can help in enforcing those rules, but applying integrated pest management is currently not a requirement for receiving payments under the common agricultural policy. 4 
Yhteisen maatalouspolitiikan tukien sitominen lainsäädännöllisiin vaatimuksiin voi auttaa näiden sääntöjen täytäntöönpanossa, mutta integroidun tuholaistorjunnan soveltaminen ei nykyisellään ole yhteisen maatalouspolitiikan tukien edellytyksenä.
VII Giving farmers access to alternative methods and lower risk products can help them in applying integrated pest management. 
VII Viljelijöitä voidaan auttaa integroidun tuholaistorjunnan täytäntöönpanossa tarjoamalla heidän käyttöönsä vaihtoehtoisia menetelmiä ja vähäriskisempiä tuotteita.
The EU created a category of ‘low-risk PPP’ in 2009, but few of these have been made available for use to date. 
EU loi vähäriskisten kasvinsuojeluaineiden ryhmän vuonna 2009, mutta tällaisia aineita on toistaiseksi vain vähän saatavilla.
VIII We examined whether the Commission and Member States measured the risk and environmental impacts of PPP use and found that data collected and made available was not sufficient to allow effective monitoring. 
VIII Tilintarkastustuomioistuin tutki, mittaavatko komissio ja jäsenvaltiot kasvinsuojeluaineiden käytön riskejä ja ympäristövaikutuksia. Se havaitsi, että kerättyä ja saatavilla olevaa tietoa ei ole tehokasta seurantaa ajatellen riittävästi.
IX In November 2019, the Commission published its estimate of two new harmonised risk indicators. 
IX Komissio julkaisi marraskuussa 2019 arvionsa kahdesta uudesta yhdenmukaistetusta riski-indikaattorista.
Neither indicator shows the extent to which the directive has been successful in achieving the EU objective of sustainable use of PPPs. 
Kumpikaan indikaattori ei kerro, kuinka hyvin direktiivillä on onnistuttu etenemään kohti kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevaa EU:n tavoitetta.
X Based on these findings, we recommend that the Commission should: (1) check that the Member States convert the general principles of integrated pest management into practical criteria and that they verify them at farm level, allowing them to be linked to payments under the common agricultural policy in the post-2020 period; (2) improve statistics on PPPs when revising the legislation to make them more accessible, useful and comparable; and (3) to assess the progress made towards policy objectives, improve the harmonised risk indicators, or develop new ones, taking account of the use of PPPs. 5 
X Tilintarkastustuomioistuin suosittelee havaintojensa perusteella, että komissio 1) tarkastaa, että jäsenvaltiot muuntavat integroidun tuholaistorjunnan yleiset periaatteet käytännöllisiksi kriteereiksi ja tarkistavat niiden noudattamisen maatilakohtaisesti; näin nämä kriteerit voidaan sitoa yhteisen maatalouspolitiikan tukiin vuoden 2020 jälkeisellä ajanjaksolla 2) lainsäädäntöä tarkistaessaan kehittää kasvinsuojeluaineita koskevia tilastoja niin, että tilastotietojen saatavuus, hyödyllisyys ja vertailtavuus paranevat 3) arvioi edistymistä toimintapoliittisten tavoitteiden suhteen, parantaa yhdenmukaistettuja riski-indikaattoreita tai kehittää uusia indikaattoreita, joissa otetaan huomioon kasvinsuojeluaineiden käyttö. 5
Introduction EU policy on plant protection products 01 Plant protection products (PPP) are pesticides used to combat harmful organisms, pests and diseases, influence the life processes of plants, preserve plant products, or destroy or prevent growth of undesired plants or parts of plants. 
Johdanto Kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskeva EU:n toimintapolitiikka 01 Kasvinsuojeluaineet ovat torjunta-aineita, joilla torjutaan haitallisia organismeja, tuholaisia ja tauteja. Niillä pyritään myös vaikuttamaan kasvin elintoimintoihin, parantamaan kasvituotteiden säilyvyyttä tai tuhoamaan epätoivotut kasvit tai kasvinosat tai estämään niiden kasvua.
PPPs include insecticides, fungicides and herbicides. 02 Using PPPs can put pressure on the environment; it can pose risks to ground and surface water quality, soil quality, biodiversity, ecosystems and to human health, including through residues in food. 
02 Kasvinsuojeluaineiden käyttö voi kuitenkin rasittaa ympäristöä: se voi aiheuttaa riskejä pohja-ja pintaveden sekä maaperän laadulle, luonnon monimuotoisuudelle, ekosysteemeille sekä ihmisten terveydelle esimerkiksi elintarvikkeisiin päätyvinä jääminä.
PPPs sprayed on fields can enter the surrounding land and water (see Figure 1). 
Pelloille ruiskutetut kasvinsuojeluaineet voivat päätyä ympäröivään maaperään ja ympäröiviin vesiin (ks. kaavio 1).
PPPs affect plants and animals and can contribute to biodiversity loss1, including reductions in insect populations. 
Kasvinsuojeluaineet vaikuttavat kasveihin ja eläimiin, ja ne voivat osaltaan myötävaikuttaa luonnon monimuotoisuuden vähenemiseen1 muun muassa vähentämällä hyönteisten määrää.
For example, the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services identified PPPs as one of the drivers of a declining pollinators’ population2. 
Esimerkiksi biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede-ja politiikkafoorumi on todennut kasvinsuojeluaineiden olevan eräs pääsyistä pölyttäjäkantojen pienenemiselle2.
6 1 2 Geiger, F. et al, “Persistent negative effects of pesticides on biodiversity and biological control potential on European farmland”, Basic and Applied Ecology, Elsevier Gmbh, 2010, p. 
6 1 2 Geiger, F. et al, Persistent negative effects of pesticides on biodiversity and biological control potential on European farmland, Basic and Applied Ecology, Elsevier Gmbh, 2010, s.
IPBES, “The assessment report of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production”, Secretariat of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, Bonn, Germany, 2016. 
IPBES, The assessment report of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production Ecosystem Services on pollinators, pollination and food production, biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede-ja politiikkafoorumin sihteeristö, Bonn, Saksa, 2016.
03 Since 1991, the EU has had common rules on authorisation and use of PPPs (Member States previously had their own laws). 
03 EU:ssa on vuodesta 1991 lähtien ollut voimassa yhteiset säännöt, jotka koskevat kasvinsuojeluaineiden hyväksymistä ja käyttöä (tätä ennen kukin jäsenvaltio noudatti omia lakejaan).
Annex I sets out the most important EU legislation on PPPs. 
Liitteessä I esitetään keskeinen kasvinsuojeluaineita koskeva EU-lainsäädäntö.
All PPPs undergo a two-step authorisation procedure: the Commission first approves active substances; after that, Member States can authorise commercial forms of PPPs containing approved active substances (see Annex II). 
Kaikkien kasvinsuojeluaineiden lupamenettely on kaksivaiheinen: ensin komissio hyväksyy tehoaineet, minkä jälkeen jäsenvaltiot voivat myöntää luvan sallittua tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen kaupalliselle muodolle (ks. liite II).
EU approval criteria state that PPPs shall not have any harmful effects on human or animal health, and no unacceptable effects on the environment. 
EU:n hyväksymisperusteiden mukaan kasvinsuojeluaineilla ei saa olla haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen eikä kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön.
04 Member States regularly provide PPP statistics to the Commission and Eurostat publishes annual EU statistics related to active substances contained in PPPs sold3. 
04 Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännöllisesti kasvinsuojeluaineita koskevia tilastotietoja, ja Eurostat julkaisee vuotuisia EU:n tilastoja, jotka koskevat myytyjen3 kasvinsuojeluaineiden sisältämiä tehoaineita.
Figure 2 shows that overall EU sales of the active substances used in PPP has remained rather stable in recent years. 
Kaaviosta 2 käy ilmi, että kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden kokonaismyynti EU:ssa on pysynyt viime vuodet melko vakaana.
However, PPP sales do not directly correlate with the risks and impacts associated with their use. 
suoraan päätellä niiden käyttöön liittyviä riskejä ja vaikutuksia.
Risks and impacts posed by PPPs vary depending on their active substances, but also their composition and where, when and how users apply them in practice. 
Kasvinsuojeluaineiden riskit ja vaikutukset riippuvat niiden sisältämistä tehoaineista mutta myös niiden koostumuksesta sekä siitä, missä, milloin ja miten niitä hyödynnetään käytännössä.
Figure 2 – Total sales of active substances used in PPPs (EU 28) Source: ECA, based on data available on Eurostat website (dataset retrieved on 22/07/2019). 
Kaavio 2 – Kasvinsuojeluaineissa käytettävien tehoaineiden kokonaismyynti (EU28) Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin verkkosivustolla saatavilla olevien tietojen perusteella (tiedot haettu 22.7.2019).
This data excludes confidential information, according to Eurostat estimate representing < 3 % of sales over the full dataset. 
Tiedot eivät sisällä salassapidettäviä tietoja, jotka Eurostatin arvion mukaan muodostavat alle kolme prosenttia koko myyntiä koskevasta tietojoukosta.
05 The 2009 directive on sustainable use of pesticides4 (“the directive”) establishes a framework to achieve sustainable use of PPPs by reducing the risks and impacts of PPP use on human health and the environment and promoting integrated pest management (IPM). 
05 Torjunta-aineiden kestävästä käytöstä vuonna 2009 annetulla direktiivillä4, jäljempänä ”direktiivi”, luodaan puitteet kasvinsuojeluaineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi vähentämällä kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia ja edistämällä integroitua tuholaistorjuntaa.
06 IPM is a concept stemming from the 1970s that focuses in particular on preventing pest infestation and takes advantage of sustainable farming practices such as rotating different crops and selecting pest resistant seeds. 
Menetelmässä keskitytään erityisesti tuholaisvahinkojen ennaltaehkäisyyn, ja lisäksi siinä hyödynnetään kestäviä viljelykäytäntöjä, joita ovat esimerkiksi eri viljelykasvien viljelykierto ja tuholaisia kestävien siementen käyttö.
It also includes monitoring of pests and setting sound threshold values that help to decide whether and when pest control is needed. 
Integroituun tuholaistorjuntaan kuuluu myös tuholaisseuranta ja luotettavien kynnysarvojen asettaminen.
Compared to routine application of PPPs, IPM is a more environmentally friendly approach combining ‘common sense’ practices. 
Integroitu tuholaistorjunta on kasvinsuojeluaineiden rutiininomaiseen käyttöön verrattuna ympäristöystävällisempi lähestymistapa, joka yhdistelee erilaisia ”maalaisjärjen” mukaisia käytäntöjä.
IPM is a means to reduce PPP dependency: when applying IPM, farmers use chemical PPPs only if necessary after exhausting preventive, physical, biological or other non-chemical methods of pest control (see Figure 3). 
Noudattaessaan tätä menetelmää viljelijät käyttävät kemiallisia kasvinsuojeluaineita vain tarvittaessa eli vasta sen jälkeen, kun on ensin käyty läpi ennaltaehkäisevät, fysikaaliset, biologiset tai muut kuin kemialliset tuholaistorjuntamenetelmät (ks. kaavio 3).
IPM is an important part of the EU’s PPP policy and became mandatory in 20145. 
Integroitu tuholaistorjunta on merkittävä osa EU:n kasvinsuojeluaineita koskevaa politiikkaa, ja se säädettiin pakolliseksi vuonna 20145.
07 Facilitating use of alternative methods and access to lower risk products can help to support more sustainable pest control. 
07 Helpottamalla vaihtoehtoisten menetelmien käyttöä ja parantamalla vähäriskisempien tuotteiden saatavuutta voidaan edistää kestävämpää tuholaistorjuntaa.
The 2009 PPP regulation6 (“the PPP regulation”) introduced the concept of low-risk PPPs. 
vähäriskisten kasvinsuojeluaineiden käsite.
To be authorised as low-risk, a PPP can only contain active substances approved as low-risk7 and may not contain any ‘substances of concern’. 
Jotta kasvinsuojeluaine voidaan hyväksyä vähäriskiseksi, se saa sisältää vain vähäriskisiksi7 luokiteltuja tehoaineita eikä se saa sisältää lainkaan huolta aiheuttavia aineita.
As of September 2019, 16 active substances were approved as low-risk (3 % of the approved active substances). 
Syyskuuhun 2019 mennessä 16 tehoainetta oli hyväksytty vähäriskiseksi (kolme prosenttia hyväksytyistä tehoaineista).
In addition, the PPP regulation introduced the concept of ‘basic substances’; the EU has approved 20 such substances that are predominantly used for purposes other than plant protection (e.g. in food). 
Kasvinsuojeluaineista annetussa asetuksessa määriteltiin myös ns. perusaineet, joita käytetään pääasiassa muihin kuin kasvinsuojelutarkoituksiin (esimerkiksi elintarvikkeissa). EU on hyväksynyt 20 tällaista perusainetta.
08 The Commission, Member States and PPP users (e.g. farmers) all play a role in the EU’s PPP policy. 
08 Komissiolla, jäsenvaltioilla sekä kasvinsuojeluaineiden käyttäjillä (esimerkiksi viljelijöillä) on kullakin osansa EU:n kasvinsuojeluaineita koskevassa politiikassa.
Figure 4 sets out some of the key responsibilities relevant for this report. 
Kaaviossa 4 esitetään muutamia tämän kertomuksen kannalta olennaisia keskeisimpiä vastuualueita.
Figure 4 – Key responsibilities for EU PPP policy The European Commission • The Directorate-General for Health and Food Safety (DG SANTE) is responsible for the EU’s PPP policy: it prepares Commission decisions on whether to approve the active substances used in PPPs and carries out audits to ensure that Member States properly implement the relevant EU legislation. 
Kaavio 4 – Kasvinsuojeluaineita koskevan EU:n toimintapolitiikan keskeiset vastuualueet Euroopan komissio • Kasvinsuojeluaineita koskevasta EU:n toimintapolitiikasta vastaa terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto. Se valmistelee komission päätökset kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden hyväksymisestä tai hylkäämisestä ja toteuttaa tarkastuksia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot panevat asiaa koskevan EU:n lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön.
Member States • Member States authorise PPPs for use in their territories. 
Jäsenvaltiot • Jäsenvaltiot myöntävät luvan alueillaan käytettäville kasvinsuojeluaineille.
They are responsible for implementing the directive and have to develop national action plans explaining how they aim to reduce the risks and impacts of PPP use, including quantified targets and timetables. 
Kunkin jäsenvaltion on laadittava kansallinen toimintasuunnitelma, jossa selitetään, miten jäsenvaltio aikoo pienentää kasvinsuojeluaineiden käytön riskejä ja vaikutuksia, ja joka sisältää määrälliset tavoitteet ja aikataulun.
Farmers • Farmers must apply the principles of good plant-protection practice, using PPPs as instructed on the label, and comply with the directive, including the IPM principles. 
Viljelijät • Viljelijöiden on sovellettava hyvän kasvinsuojelukäytännön periaatteita, joihin kuuluu kasvinsuojeluaineiden käyttö merkintöjen mukaisesti.
10 6 7 Point 5 of Annex II to the PPP regulation sets out the EU criteria for low-risk substances. 
10 Lähde: 7 Kasvinsuojeluaineista annetun asetuksen liitteen II kohdassa 5 luetellaan vähäriskisiä aineita koskevat EU:n kriteerit.
Audit scope and approach 09 We decided to carry out an audit in the area of the EU’s PPP policy because of increasing interest from the public and our stakeholders (including the European Parliament). 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 09 Tilintarkastustuomioistuin päätti toteuttaa kasvinsuojeluaineiden alalla sovellettua EU:n politiikkaa koskevan tarkastuksen, koska aihe herättää yhä enemmän kiinnostusta kansalaisten ja tilintarkastustuomioistuimen sidosryhmien keskuudessa (esimerkiksi Euroopan parlamentissa).
The Commission is currently evaluating the legislation in this policy area, and we expect our report to complement this evaluation. 
Komissio arvioi parhaillaan lainsäädäntöä tällä politiikanalalla, ja tilintarkastustuomioistuin uskoo tämän kertomuksen täydentävän komission arviointityötä.