natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Objectives were often also defined too broadly, or there were doubts as to whether the actions presented in the OP would contribute to the achievement of its objectives and to its results. 
Tavoitteet oli myös usein määritetty liian väljästi, tai oli olemassa epäilys siitä, edistävätkö toimenpideohjelmassa esitetyt toimet ohjelman tavoitteiden ja tulosten saavuttamista.
In such cases, there is a risk of public spending not being correctly allocated or not used in the most effective way (see paragraphs 81 to 87). 
Tällaisissa tapauksissa riskinä on, että julkinen rahoitus kohdennetaan väärin tai sitä ei käytetä vaikuttavimmalla tavalla (ks. kohdat 81–87).
147 The complexity of the 2014-2020 OPs depends on the following parameters: the number of priority axes as defined by the Member States, the number of the investment priorities addressed by them and the number of the categories of region covered by the OPs. 
147 Ohjelmakauden 2014–2020 toimenpideohjelmien monimutkaisuus riippuu seuraavista parametreista: jäsenvaltioiden määrittämien toimintalinjojen lukumäärä ja niiden kohteena olevien investointiprioriteettien lukumäärä sekä toimenpideohjelmien kattamien alueluokkien lukumäärä.
Moreover, it depends on the number of programme-specific indicators selected by the Member States. 
Lisäksi monimutkaisuuteen vaikuttaa jäsenvaltioiden valitsemien ohjelmakohtaisten indikaattoreiden lukumäärä.
The 2014-2020 OPs are designed as a three-dimensional matrix structure combining the priority axes set individually by the Member States, selected investment priorities and types of regions addressed. 
Ohjelmakauden 2014– 2020 toimenpideohjelmat on suunniteltu kolmiulotteisena matriisirakenteena, jossa yhdistyvät jäsenvaltioiden erikseen määrittämät toimintalinjat, valitut investointiprioriteetit ja kohteena olevat aluetyypit.
While this ensures the strategic coherence of the programming, it also significantly increases the number of performance indicators that need to be monitored, since they are multiplied to take account of the specific context in which funding takes place within the OP. 
Näin varmistetaan ohjelmasuunnittelun strateginen johdonmukaisuus, mutta samalla seurattavien tuloksellisuusindikaattoreiden lukumäärä kasvaa huomattavasti, sillä niiden määrää on lisättävä, kun huomioon on otettava erityinen toimintaympäristö, jossa rahoitus tapahtuu toimenpideohjelman sisällä.
Within the sample of OPs examined the number of output indicators rose by up to 450 % and the number of result indicators by up to around 500 % (see paragraphs 88 to 91). 
Tarkastuskohteena olleiden toimenpideohjelmien muodostaman otoksen sisällä tuotosindikaattoreiden lukumäärä kasvoi jopa 450 prosentilla ja tulosindikaattoreiden määrä jopa noin 500 prosentilla (ks. kohdat 88–91).
Conclusions and recommendations 82 86 See opinion 1/2017 concerning the proposal for an amendment of the Regulation of the European Parliament and of the Council on the financial rules applicable to the general budget of the Union (paragraph 148). 
Johtopäätökset ja suositukset 82 86 Ks. lausunto nro 1/2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen muuttamisesta (kohta 148).
Fund-specific differences in the categorisation of financial data and measuring the performance of Operational Programmes’ likely to pose difficulties in programme monitoring in future years 148 The approach to the financial monitoring of investments differs between the ERDF and the ESF, but also between Member States with more than one category of regions (e.g less-developed, transitional and more-developed regions). 
Rahastokohtaiset erot rahoitustietojen luokittelussa ja toimenpideohjelmien tuloksellisuuden mittaamisessa vaikeuttavat todennäköisesti ohjelmien seurantaa tulevina vuosina 148 Investointeja koskevaan rahoituksen seurantaan sovellettava lähestymistapa vaihtelee EAKR:n ja ESR:n välillä. Siinä on kuitenkin vaihtelua myös niiden jäsenvaltioiden välillä, joissa on useampaan kuin yhteen alueluokkaan kuuluvia alueita (esim. vähemmän kehittyneet, siirtymävaiheessa olevat ja kehittyneemmät alueet).
For the ERDF in particular, the link between actions and funding cannot be readily established since the financial information is not aligned with the investment priorities. 
Etenkin EAKR:n kohdalla toimien ja rahoituksen välinen yhteys ei ole suoraan osoitettavissa, sillä rahoitusta koskevia tietoja ei ole sovitettu yhteen investointiprioriteettien kanssa.
This will impede the monitoring of progress, since it will not be clear how much money was allocated to the implementation of the investment priorities supported under ERDF (see paragraphs 92 to 99). 
Tämä haittaa edistymisen seurantaa, sillä ei ole selvää, kuinka paljon EAKR:n avulla tuettavien investointiprioriteettien täytäntöönpanoon osoitettiin rahaa (ks. kohdat 92–99).
149 There are also differences between the funds in their use of common output indicators and Member States have the option of defining additional programme-specific output indicators. 
149 Rahastojen välillä on eroja myös yleisten tuotosindikaattoreiden käytössä. Lisäksi jäsenvaltioilla on mahdollisuus määrittää lisää ohjelmakohtaisia tuotosindikaattoreita.
Again, for the ERDF, there will be significant difficulties in aggregating the performance information for outputs, since on average Member States selected nearly as many programme-specific indicators as common indicators. 
EAKR:n kohdalla tulee myös olemaan huomattavia vaikeuksia koota yhteen tuotoksia koskevia tuloksellisuustietoja, sillä jäsenvaltiot valitsivat keskimäärin lähes yhtä monta ohjelmakohtaista ja yleistä indikaattoria.
Overall, for the ERDF, the 28 EU Member States created 2 240 different programme-specific output indicators in addition to the 40 common output indicators. 
EAKR:n kohdalla 28 EU-jäsenvaltiota loivat 40 yleisen tuotosindikaattorin lisäksi kaikkiaan 2240 erilaista ohjelmakohtaista tuotosindikaattoria.
On average, each ERDF OP used 13.2 different programme-specific output indicators and 14.8 common output indicators (see paragraphs 100 to 109). 
Kunkin EAKR:n toimenpideohjelman yhteydessä käytettiin keskimäärin 13,2:ta erilaista ohjelmakohtaista tuotosindikaattoria ja 14,8:aa yleistä tuotosindikaattoria (ks. kohdat 100–109).
150 The situation is even more problematic when it comes to result indicators: here, ERDF and ESF indicators measure different things and measure them differently. 
150 Tulosindikaattoreiden kohdalla tilanne on vieläkin ongelmallisempi: EAKR:n ja ESR:n indikaattorit mittaavat eri asioita ja eri tavoin.
In fact, the concept of a ‘result’ is interpreted differently in the fund-specific regulation. 
Itse asiassa tuloksen käsite tulkitaan rahastokohtaisissa asetuksissa eri tavoin.
However, they are not frequently used. 
Niitä ei kuitenkaan käytetä usein.
Overall, the 28 EU Member States developed 2 955 programme-specific result indicators for the ERDF and, on average, each ERDF OP used 17.4 different specific result indicators. 
EU:n 28 jäsenvaltiota laativat EAKR:ää varten kaiken kaikkiaan 2955 ohjelmakohtaista tulosindikaattoria ja EAKR:n kunkin toimenpideohjelman yhteydessä käytettiin keskimäärin 17,4:ää erilaista erityistä tulosindikaattoria.
On average, each ESF OP used 3.1 common result indicators and 14.4 different programme-specific result indicators. 
Kunkin ESR:n toimenpideohjelman yhteydessä käytettiin keskimäärin 3,1:tä yleistä tulosindikaattoria ja 14,4:ää erilaista ohjelmakohtaista tulosindikaattoria.
As a result, for both funds, it does not appear possible to meaningfully aggregate performance data at EU level. 
Näin ollen kummankaan rahaston kohdalla ei näyttäisi olevan mahdollista koota tuloksellisuustietoja yhteen mielekkäällä tavalla EU:n tasolla.
Overall, given the cost of collecting such data on a regular basis, the number of performance indicators appears to be excessive. 
Kun huomioon otetaan tällaisten tietojen säännöllisestä keruusta aiheutuvat kustannukset, tuloksellisuusindikaattoreiden lukumäärä näyttää kaiken kaikkiaan olevan liian suuri.
In our opinion 1/201786 we recommended to harmonise the definitions of the performance terminology on ‘outputs’ and ‘results’ (see paragraph 110 to 130). 
Tilintarkastustuomioistuin suositteli lausunnossaan nro 1/201786, että tuloksellisuutta koskevaa terminologiaa yhdenmukaistettaisiin tuotosten ja tulosten määritelmien osalta (ks. kohdat 110–130).
Conclusions and recommendations 83 151 The Member States are also required to split the financial resources allocated to the different intervention fields as well as performance data by category of region (such as less-developed, transition and more-developed regions). 
Johtopäätökset ja suositukset 83 151 Jäsenvaltioiden olisi myös jaettava eri tukitoimialoille osoitetut taloudelliset resurssit ja tuloksellisuustiedot alueluokkien mukaan (muun muassa vähemmän kehittyneet, siirtymävaiheessa olevat ja kehittyneemmät alueet).
We found that Member States follow different approaches in this regard. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot noudattavat tältä osin erilaisia lähestymistapoja.
These different national approaches have a direct impact on the number, target values and milestones of the output indicators, key implementation steps and financial indicators used on those OPs, i.e., the values of output and result indicators by type of regions are established using different allocation keys. 
Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla on suora vaikutus tuotosindikaattoreiden lukumäärään, niiden tavoitearvoihin ja välitavoitteisiin, toimenpideohjelman keskeisiin täytäntöönpanovaiheisiin sekä käytettäviin rahoitusindikaattoreihin; esimerkiksi tuotos-ja tulosindikaattoreiden aluetyyppikohtaiset arvot määritetään erilaisten kohdentamisperusteiden avulla.
More importantly, the absence of a common approach raises doubts as to the comparability and the accuracy of the information provided by Member States with more than one category of region. 
Yhteisen lähestymistavan puuttuminen herättää ennen kaikkea epäilyksen useamman kuin yhden alueluokan käsittävien jäsenvaltioiden toimittamien tietojen vertailtavuudesta ja oikeellisuudesta.
In particular, this may have an impact on the fulfilment of the thematic concentration requirements (see paragraphs 100 to 101). 
Tämä saattaa vaikuttaa muun muassa temaattista keskittämistä koskevien vaatimusten täyttymiseen (ks. kohdat 100–101).
Recommendation 3 The Commission should define a common terminology for ‘output’ and ‘result’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation and ensure that the proposals for the sectoral regulations follow these definitions for the post-2020 periods. 
Suositus 3 Komission olisi annettava tuotokselle ja tulokselle yhteisesti käytettäväksi tarkoitettu määritelmä ja esitettävä sen sisällyttämistä varainhoitoasetukseen; komission olisi myös varmistettava, että alakohtaisia asetuksia koskevissa ehdotuksissa käytetään näitä määritelmiä vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.
Recommendation 4 The Commission should carry out an analysis of the 2014-2020 programme-specific and common indicators for outputs and results to identify those which are most relevant and best suited to determining the impact of the EU interventions. 
Suositus 4 Komission olisi tehtävä analyysi tuotoksia ja tuloksia koskevista kauden 2014–2020 ohjelmakohtaisista ja yleisistä indikaattoreista; näin se voi yksilöidä indikaattorit, jotka ovat EU:n tukitoimien vaikutuksen määrittämisen kannalta merkityksellisimpiä ja sopivimpia.
Member States should discontinue the use of unnecessary programme-specific indicators in case of programme modifications. 
Jäsenvaltioiden on luovuttava tarpeettomista ohjelmakohtaisista indikaattoreista tapauksissa, joissa ohjelmiin tehdään muutoksia.
Target implementation date: by mid 2018. 
Tavoiteajankohta: vuoden 2018 puoliväliin mennessä.
Conclusions and recommendations 84 152 As in the past, the impact of Cohesion spending on the achievement of the anticipated results will have to be established by means evaluations. 
Johtopäätökset ja suositukset 84 152 Kuten aiemmin, koheesioalan menojen vaikutus ennakoitujen tulosten saavuttamiseen on määritettävä arviointien avulla.
This requires the availability of data on the results directly attributable to the co-financed operations. 
Tämä edellyttää, että käytettävissä on tietoa tuloksista, jotka ovat suoraan seurausta yhteisrahoitetuista toimista.
For the ESF OPs, data on the immediate results of interventions will be systematically collected and will be reported by the Member States to the Commission. 
ESR:n toimenpideohjelmien osalta kerätään systemaattisesti tietoa tukitoimien välittömistä vaikutuksista. Jäsenvaltiot raportoivat tiedot komissiolle.
However, the ERDF result indicators do not record the immediate results of projects and will not be readily available, unless the Member States decide to collect this additional data on a voluntary basis (see paragraphs 121 to 123). 
EAKR:n tulosindikaattoreiden yhteydessä ei kuitenkaan määritetä hankkeiden välittömiä tuloksia. Välittömät tulokset eivät näin ollen ole helposti saatavilla, elleivät jäsenvaltiot päätä kerätä näitä lisätietoja vapaaehtoisesti (ks. kohdat 121–123).
Recommendation 5 The Commission should: ο disseminate ‘good practices’ by Member States as regards evaluations which can best determine the impact of EU interventions; ο assist the Member States in updating their evaluation plans which include such ‘good practice evaluations’. Member States should ensure that the data that is relevant to establish the effects of the ERDF interventions is collected. 
Suositus 5 Komission olisi ο levitettävä jäsenvaltioiden soveltamia hyviä käytäntöjä, jotka liittyvät arviointeihin, joiden avulla voidaan parhaiten määrittää EU:n tukitoimien vaikutukset ο autettava jäsenvaltioita päivittämään arviointisuunnitelmansa, joihin hyviä käytäntöjä koskevat arvioinnit sisältyvät. Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava, että EAKR:n tukitoimien vaikutusten selvittämisen kannalta tarpeelliset tiedot tulevat kerätyiksi.
Target implementation date: by the end of 2017. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 loppuun mennessä.
153 The fact that the fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data on outputs and results is considered to be a major weakness in the system put in place for the 2014-2020 period. 
153 Rahastokohtaisissa asetuksissa on asetettu erilaisia vaatimuksia tuotoksia ja tuloksia koskevien tuloksellisuustietojen keräämiselle ja raportoimiselle. Tämä muodostaa keskeisen puutteen kautta 2014–2020 varten perustetussa järjestelmässä.
Our analysis shows that some indicators set out as output indicators for ERDF could be perceived as result indicators for the ESF. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että joitakin EAKR:n yhteydessä tuotosindikaattoreiksi määritettyjä indikaattoreita saatetaan pitää ESR:n yhteydessä tulosindikaattoreina.
However, immediate results are not systematically measured by common output indicators for all TOs supported with ERDF interventions (see paragraphs 124 to 130). 
Välittömiä tuloksia ei kuitenkaan systemaattisesti mitata yleisten tuotosindikaattoreiden avulla kaikkien EAKR:n tukitoimilla tuettujen temaattisten tavoitteiden yhteydessä (ks. kohdat 124–130).
Conclusions and recommendations 85 154 As a result, Member States are obliged to develop fund-specific performance monitoring systems, even in the case of multi-fund OPs. 
Johtopäätökset ja suositukset 85 154 Tämän seurauksena jäsenvaltioiden on kehitettävä rahastokohtaisia tuloksellisuuden seurantajärjestelmiä myös tapauksissa, joissa on kyse useiden rahastojen avulla rahoitettavista toimenpideohjelmista.
These differences in methodology and the excessive number of programme-specific indicators will cause a significant administrative burden, but it remains to be seen what use will be made of this data. 
Menetelmien eroavaisuudet ja ohjelmakohtaisten indikaattoreiden liian suuri määrä aiheuttavat huomattavasti hallinnollista työtä; nähtäväksi kuitenkin jää, miten näitä tietoja hyödynnetään.
It is still unclear how the Member States and/or the Commission intend to make use of and monitor the performance information for which data will have to be collected, checked and, at least for the common indicators, reported to the Commission. 
On yhä epäselvää, kuinka jäsenvaltiot ja/tai komissio aikovat hyödyntää ja valvoa tuloksellisuusinformaatiota, joihin liittyvät tiedot on kerättävä, tarkistettava ja – ainakin yleisten indikaattoreiden osalta – raportoitava komissiolle.
However, the improved availability of performance data on outputs could pave the way for the use of such unit costs and information on effectiveness and efficiency of interventions in a more performance-based allocation of budget to the interventions after 2020. (see paragraphs 131 to 134). 
Tuotoksia koskevien tuloksellisuustietojen parempi saatavuus saattaisi edistää sitä, että tällaisia yksikkökustannuksia ja tukitoimien vaikuttavuutta ja tehokkuutta koskevia tietoja hyödynnettäisiin painottamalla vuoden 2020 jälkeen toteutettaviin tukitoimiin ohjattavien määrärahojen myöntämisessä aiempaa enemmän tuloksellisuutta. (ks. kohdat 131–134).
Recommendation 6 The Commission should: ο use the data collected via the annual implementation reports and the results of ad hoc and ex-post evaluations for comparative analysis of performance and, where appropriate, to promote the use of benchmarking to allow for policy learning during 2014-2020 period. ο apply the concept of a performance budget, which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period where appropriate. 
Suositus 6 Komission olisi ο hyödynnettävä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten avulla koottuja tietoja ja yksittäisten sekä jälkiarviointien tuloksia tuloksellisuutta koskevissa vertailevissa analyyseissa ja edistettävä tarpeen mukaan vertailuanalyysien käyttöä ja politiikkaoppimista kaudella 2014–2020 ο sovellettava vuoden 2020 jälkeisellä kaudella koheesiopolitiikan tukitoimien rahoittamiseen tarpeen mukaan tulosbudjetointia, jossa jokainen resurssien lisäys kytketään tuotosten tai muiden tulosten lisäykseen.
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mrs Iliana IVANOVA, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 February 2017. 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Iliana Ivanovan johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 8. helmikuuta 2017 pitämässään kokouksessa.
Annexes 87 Europe 2020 Strategy, Thematic Objectives and Thematic concentration1 Smart growth Sustainable growth Inclusive growth TO1 - Strengthening research, technological development and innovation TO2 - Enhancing access to, and use and quality of, information and communication technologies (ICT) (Broadband target) TO3 - Enhancing the competitiveness of small and medium-sized enterprises (SMEs) TO4 - Supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors TO5 - Promoting climate change adaptation, risk prevention and management TO6 - Preserving and protecting the environment and promoting resource efficiency TO7 - Promoting sustainable transport and removing bottlenecks in key network infrastructures TO8 - Promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility TO9 - Promoting social inclusion, combating poverty and any discrimination T10 - Investing in education, training and vocational training for skills and lifelong learning T11 - Enhancing institutional capacity of public authorities and stakeholders and efficient public administration 1. 
Liitteet 87 Eurooppa 2020 -strategia, temaattiset tavoitteet ja temaattinen keskittäminen1 Älykäs kasvu Kestävä kasvu Osallistava kasvu Temaattinen tavoite 1 - Tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin vahvistaminen Temaattinen tavoite 2 - Tietoja viestintätekniikan saatavuuden, käytön ja laadun parantaminen (laajakaistatavoite) Temaattinen tavoite 3 - Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) kilpailukyvyn parantaminen Temaattinen tavoite 8 - Työllisyyden kestävyyden ja laadun parantaminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen Temaattinen tavoite 9 - Sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden ja syrjinnän torjuminen Temaattinen tavoite 10 - Investoinnit yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen osaamisen ja elinikäisen oppimisen tukemiseksi Temaattinen tavoite 11 - Viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantaminen ja tehokas julkishallinto Temaattinen tavoite 4 - Vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla Temaattinen tavoite 5 - Ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen Temaattinen tavoite 6 - Ympäristön säilyttäminen ja suojelu sekä luonnonvarojen käytön tehostaminen Temaattinen tavoite 7 - Kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista 1.
Development 3 % of the EU’s GDP (public and private combined) to be invested in the research and development (R&D) and innovation sector 2. 
Kehitys EU:n BKT:stä investoidaan 3 prosenttia (julkiset ja yksityiset varat huomioonottaen) tutkimukseen ja kehittämiseen (t&k) ja innovointiin 2.
Education Reducing school drop-out rates below 10 % At least 40 % of 30-34–year-olds completing third level education 3. 
Koulutus Lasketaan koulunkäynnin keskeyttävien osuus alle 10 prosenttiin Nostetaan korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus vähintään 40 prosenttiin 3.
Climate change and energy sustainability Reduce greenhouse gas emissions by 20 % compared to 1990 levels Increase the share of renewables in final energy consumption to 20 % 20 % increase in energy efficiency 4. 
Ilmastonmuutos ja kestävä energiapolitiikka Kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 20 prosenttia vuoden 1990 tasosta Vähintään 20 prosenttia energian loppukulutuksesta on peräisin uusiutuvista lähteistä Energiatehokkuutta parannetaan 20 prosenttia 4.
Employment 75 % of 20-64-year-olds to be employed 5. 
Työllisyys 20–64-vuotiaasta väestöstä 75 prosenttia on työssäkäyviä 5.
Fighting poverty and social exclusion At least 20 million fewer people in or at risk of poverty and social exclusion 1 The attribution of Thematic Objectives to the priority areas of Europe 2020 strategy: smart, sustainable and inclusive growth is not set out in the Regulations. 
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta Poistetaan köyhyys-tai syrjäytymisvaara vähintään 20 miljoonalta ihmiseltä 1 Temaattisten tavoitteiden kohdentamisesta Eurooppa 2020 -strategian painopistealoille älykäs, kestävä ja osallistava kasvu ei säädetä asetuksissa.
It was introduced by the Commission in several documents published since 2014. 
Siitä määrätään useissa vuodesta 2014 alkaen julkaistuissa komission asiakirjoissa.
Pirorities and targets Thematic objective Annex II 
Painopisteet ja tavoitearvot Temaattinen tavoite Liite II
Annexes 88 Europe 2020 Strategy, Thematic Objectives and Thematic concentration TO1 TO2 TO3 Supported by the ESF TO8 TO9 TO8 TO10 Supported by the CF TO4 TO11 TO5 TO6 TO7 For the European Regional Development Fund Investment to focus on at least 2 of the 4 main priorities with a specific allocation to low carbon-economy (TO4) For the European Social Fund Focus on up to 5 investment priorities (IPs) under the thematic objectives and 20 % focus in each country on social inclusion, combating poverty and anti-discrimination. 
Liitteet 88 Eurooppa 2020 -strategia, temaattiset tavoitteet ja temaattinen keskittäminen TO 2 TO 3 TO 1 TO 8 TO9 TO 8 TO 10 ESR:n tuki TO 4 TO11 TO 5 TO 6 TO 7 Koheesiorahaston tuki Euroopan aluekehitysrahasto Euroopan sosiaalirahasto Keskitytään temaattisten tavoitteiden yhteydessä enintään viiteen investointiprio-riteettiin; jokaisessa maassa ainakin 20 prosenttia varoista osoitetaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja köyhyyden ja syrjinnän torjumiseen.