natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Abbreviations 05 AIR: Annual Implementation Report CPR: Common provisions regulation (Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Lyhenteet 05 BKT: Bruttokansantuote CPR (Common Provisions Regulation): Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
320)). 
320)).
CSRs: Country‐specific recommendations EMCO: Employment Committee ESF: European Social Fund ESIF: European Structural and Investment Funds GDP: Gross domestic product IA: Impact assessment ICT: Information and communication technology ILO: International Labour Organisation NEETs: (Young people) Not in Employment, Education or Training OP: Operational programme PES: Public employment services SWD: Staff working document YAT: Youth Action Team YEI: Youth Employment Initiative YG: Youth Guarantee YGIP: Youth Guarantee Implementation Plan 
ERI-rahastot: Euroopan rakenne-ja investointirahastot ESR: Euroopan sosiaalirahasto ILO (International Labour Organisation): Kansainvälinen työjärjestö NEET (Not in Employment, Education or Training): Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret TVT: Tietoja viestintätekniikka Sanasto 06 Ennakkoehdot: Konkreettisia ja täsmällisesti ennalta määriteltyjä kriittisiä tekijöitä, jotka ovat investointiprioriteetin tai unionin prioriteetin erityistavoitteen tehokkaan ja vaikuttavan saavuttamisen välttämätön ennakkoedellytys ja joilla on siihen suora ja olennainen yhteys sekä välitön vaikutus.
Glossary 06 European Network of Public Employment Services: The network was established following a Decision by the Council and the European Parliament to maximise the efficiency of public employment services (PES). 
Euroopan laajuinen julkisten työvoimapalvelujen yhteistyöverkosto: Verkosto perustettiin neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksen nojalla, ja sen tarkoituksena on optimoida julkisten työvoimapalvelujen tehokkuus.
The network comprises all 28 EU countries and the European Commission. 
EU:n kaikki 28 jäsenvaltiota sekä Euroopan komissio kuuluvat verkostoon.
It aims to compare PES performance through benchmarking, identify evidence‐based good practices and foster mutual learning, promote the modernisation and strengthening of PES service delivery, including that of the Youth Guarantee, prepare inputs to the European Employment Strategy and the corresponding national labour market policies. 
Sen tavoitteena on vertailla julkisten työvoimapalvelujen toimivuutta vertailuanalyysien avulla sekä yksilöidä näyttöön perustuvia hyviä käytäntöjä ja edistää vastavuoroista oppimista, nykyaikaistaa ja vahvistaa työvoimapalvelujen tarjontaa (myös nuorisotakuun osalta) sekä osallistua Euroopan työllisyysstrategian ja vastaavien kansallisten työmarkkinapolitiikkojen laatimiseen.
European Semester: The European Semester is the first phase of the EU’s annual cycle of economic policy guidance and surveillance. 
Eurooppalainen ohjausjakso: Eurooppalainen ohjausjakso on EU:n talouspolitiikan vuotuisen ohjaus-ja valvontasyklin ensimmäinen vaihe.
Each European Semester, the European Commission analyses the fiscal and structural reform policies of every Member State, provides recommendations, and monitors their implementation. 
Euroopan komissio analysoi kunkin eurooppalaisen ohjausjakson aikana jokaisen jäsenvaltion finanssipoliittisia ja rakenteellisia uudistuksia sekä antaa suosituksia ja seuraa uudistusten toteuttamista.
In the second phase of the annual cycle, known as the National Semester, Member States implement the policies they have agreed. 
Vuotuisen syklin toisessa vaiheessa (kansallinen ohjausjakso) jäsenvaltiot toteuttavat hyväksymänsä politiikat.
International Labour Organisation: The International Labour Organisation (ILO) is a United Nations agency dealing with labour issues, and in particular with international labour standards. 
Kansainvälinen työjärjestö: Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on Yhdistyneiden kansakuntien järjestö, joka käsittelee työelämän kysymyksiä ja erityisesti kansainvälisiä työelämän normeja.
185 of the 193 UN member states are members of the ILO. 
YK:n kaikkiaan 193 jäsenvaltiosta 185 kuuluu Kansainväliseen työjärjestöön.
Unlike other United Nations specialised agencies, the International Labour Organisation has a tripartite governing structure — representing governments, employers, and workers. The ILO is a major provider of labour statistics. 
Toisin kuin muilla Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestöillä, Kansainvälisellä työjärjestöllä on kolmijakoinen hallintorakenne, jossa ovat edustettuina hallitukset, työantajat ja työntekijät. Kansainvälinen työjärjestö on merkittävin työvoimatilastojen tuottaja.
NEETs: NEETs are defined as young people ‘neither in employment, education or training’. 
NEET: NEET (Not in Employment, Education or Training) tarkoittaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria.
This definition was agreed by the Employment Committee (EMCO) in April 2010 for use in the context of the Europe 2020 Integrated Guidelines. 
Työllisyyskomitea sopi kyseisestä määritelmästä huhtikuussa 2010, ja sitä käytetään Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen yhteydessä.
Operational programme: An operational programme (OP) sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co‐financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects. 
Toimenpideohjelma: Toimenpideohjelmassa asetetaan jäsenvaltion painopistealueet ja erityistavoitteet sekä määritetään, kuinka rahoitus (EU:n sekä kansallinen julkinen ja yksityinen osarahoitus) käytetään hankkeiden rahoittamiseen tietyn ajanjakson (tavallisesti seitsemän vuoden) kuluessa.
These projects must contribute to achieving a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis. 
Hankkeilla on edistettävä tietyn tavoitejoukon saavuttamista, ja tavoitteet määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla.
OPs exist for each of the funds in the Cohesion area (i.e. ERDF, CF and ESF). 
Kutakin koheesioalan rahastoa (EAKR, koheesiorahasto ja) varten on toimenpideohjelmia.
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made. 
Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, joka komission on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan suorittaa maksuja.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 
Toimenpideohjelmia voidaan muuttaa ainoastaan niiden kattaman ajanjakson aikana, jos molemmat osapuolet suostuvat siihen.
Executive 08 summary I IV An average unemployment rate of 22 % in the EU in June 2014 for young people aged between 15 and 24 represents a significant challenge for all Member States. 
Tiivistelmä 08 I IV Iältään 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli EU:ssa kesäkuussa 2014 keskimäärin 22 prosenttia.
The situation is critical in some Member States where the unemployment rates affect between one in two or one in three young people, raising the prospect of a lost generation with significant socioeconomic costs. 
Tämä muodostaa merkittävän haasteen kaikille jäsenvaltioille. Tilanne on kriittinen niissä jäsenvaltioissa, joissa joka toinen tai joka kolmas nuori on työttömänä.
II As a reaction to the worsening situation for unem‐ ployed young people, which was exacerbated by the economic and financial crisis, in 2012 the Commission made a proposal for a Youth Guarantee Scheme which resulted in the adoption of a Council recommendation in April 2013. 
II Parantaakseen työttömien nuorten synkkenevää tilannetta, jota talous-ja rahoituskriisi entisestään pahensi, komissio esitti vuonna 2012 nuorisotakuujärjestelmää koskevan ehdotuksen, jonka seurauksena annettiin neuvoston suositus huhtikuussa 2013.
In this, the Council made recommenda‐ tions to the Commission and Member States to set up the ‘Youth Guarantee’, which is defined to ensure sys‐ tematically, throughout the EU, that all young people under 25 receive a ‘good quality’ offer of employment, continued education, apprenticeship or traineeship within 4 months of becoming unemployed or leaving formal education. 
Neuvosto suosittaa siinä, että komissio ja jäsenvaltiot perustavat ’nuorisotakuun’, joka määritellään seuraavasti: takuun avulla varmistetaan järjestelmällisesti koko Euroopan unionissa, että kaikki alle 25-vuotiaat nuoret saavat laadukkaan työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun neljän kuukauden kuluttua työttömäksi joutumisesta tai virallisen koulutuksen päättämisestä.
III The Scheme will be financed from the EU budget through the European Social Fund and a dedicated Youth Employment Initiative with an estimated alloca‐ tion of 12,7 billion euro for 2014–20. 
III Järjestelmä rahoitetaan EU:n talousarviosta Euroopan sosiaalirahaston ja tarkoitusta varten perustetun nuorisotyöllisyysaloitteen kautta, ja siihen on osoitettu arviolta 12,7 miljardia euroa kaudelle 2014–2020.
Complementary national funding will be required, since in addition to measures directed at individuals, structural reforms are also needed. 
Toiminta tulee edellyttämään myös kansallista täydentävää rahoitusta, sillä suoraan yksilöihin kohdistuvien toimenpiteiden lisäksi tarvitaan myös rakenteellisia uudistuksia.
The Court’s audit assessed whether the Commission has provided appropriate support to Member States in setting up their Youth Guarantee schemes and reviewed possible implementation risks. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksellaan, antoiko komissio jäsenvaltioille asianmukaista tukea nuorisotakuujärjestelmän perustamisen yhteydessä. Lisäksi käytiin läpi mahdolliset täytäntöönpanoon kohdistuvat riskit.
The Court concluded that the Commission provided timely and appropriate support to the Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio antoi jäsenvaltioille oikea-aikaista ja asianmukaista tukea.
However, three potential risks to the effective implementation of the scheme were identified, namely, the adequacy of the total funding, how a good quality offer is defined and the way in which the Commission mon‐ itors and reports on the results of the scheme. 
Tarkastuksessa yksilöitiin kuitenkin täytäntöönpanon vaikuttavuuden osalta kolme potentiaalista riskiä: kokonaisrahoituksen riittävyys, laadukkaan tarjouksen määrittely ja järjestelmän tuloksia koskeva seuranta-ja raportointitapa komissiossa.
V The Court recommends that: ο Member States should provide a clear and com‐ plete overview of the cost of all planned measures to combat youth unemployment under the Youth Guarantee scheme in order that the Commission can assess the overall funding needs. ο The Commission should promote a set of qualita‐ tive attributes that should be fulfilled for jobs, traineeships and apprenticeships to be supported from the EU budget. 
V Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset: ο Jäsenvaltioiden olisi esitettävä selkeä ja kattava yleiskatsaus kaikista suunnitelluista nuorisotakuujärjestelmän piiriin kuuluvista nuorisotyöttömyyttä torjuvista toimenpiteistä, jotta komissio voisi arvioida kokonaisrahoitustarpeet. ο Komission olisi vaikutettava siihen, että laaditaan joukko laadullisia kriteereitä, jotka EU:n talousarviosta tukea saavien työpaikkojen sekä harjoittelu-ja oppisopimuspaikkojen olisi täytettävä.
This could be based on the elements which define a good quality offer in the Commission Guidance for evaluation of the Youth Employment Initiative. ο The Commission should put in place a comprehen‐ sive monitoring system for the Youth Guarantee scheme, covering both structural reforms and measures targeting individuals. 
Perustana voisi olla nuorisotyöllisyysaloitteen arviointia varten annetuissa komission ohjeissa esitetty laadukkaan tarjouksen määritelmä. ο Komission olisi otettava käyttöön nuorisotakuujärjestelmää varten perusteellinen seurantajärjestelmä, joka kattaisi sekä rakenneuudistukset että yksilöihin kohdistuvat toimenpiteet.
The results of this monitoring should be reported to the European Parliament and the Council. 
Seurannan tulokset olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Introduction 09 Youth unemployment in the EU 01 Over the last decade, and in particular since the beginning of the economic and financial crisis, the number of unemployed people in the EU has in‐ creased considerably. 
Johdanto 09 Nuorisotyöttömyys EU:ssa 01 Työttömien määrä on lisääntynyt EU:ssa merkittävästi viime vuosikymmenen aikana ja erityisesti talous-ja rahoituskriisin puhkeamisen jälkeen.
The risk of being unemployed is even higher for young people (15–24 years): for example, as young people are less experienced, they are often the first targets of job cuts. 
Työttömyysriski on vielä tavanomaista suurempi nuorison (15–24-vuotiaiden) keskuudessa: nuorilla on esimerkiksi vähemmän kokemusta, ja näin ollen työpaikkojen karsiminen koskettaa usein ensimmäisenä heitä.
In some Member States, during the height of the economic and finan‐ cial crisis this resulted in a situation where the transition of young people from school to the job market was almost impossible1. 
Joissakin jäsenvaltioissa tilanne johti talous-ja rahoituskriisin pahimpina hetkinä siihen, että nuorten siirtyminen koulusta työmarkkinoille oli lähes mahdotonta1.
03 In 2010, the Commission launched the ‘Youth on the Move’3 Europe 2020 flagship initiative, which advocated better education and training, more successful labour market integra‐ tion and greater mobility as tools to combat youth unemployment. 
03 Komissio käynnisti vuonna 2010 ”Nuoret liikkeellä” -aloitteen3. Kyseessä on Eurooppa 2020 -strategian lippulai-va-aloite, jolla edistettiin koulutuksen parantamista, menestyksekkäämpää työmarkkinoille integroitumista ja liikkuvuuden lisäämistä nuorisotyöttömyyden torjumiskeinoina.
The Commission also called upon Member States to ensure that all young people are in a job, further education or other activation measure within 4 months of leaving school and to provide this as a ‘Youth Guarantee’. 
Komissio kehotti lisäksi jäsenvaltioita takaamaan, että kaikilla nuorilla on paikka työelämässä, jatkokoulutuksessa tai aktivointitoimenpiteiden piirissä neljän kuukauden kuluessa koulun päättämisestä, ja varmistamaan tämän toteutumisen ”nuorisotakuuna”.
04 In December 2011, the Commission proposed a ‘Youth Opportunities Initiative’4 and in January 2012 it an‐ nounced that it would work with the eight Member States most affected by youth unemployment by establishing ‘Youth Action Teams’ (YATs) with a view to making better use of the EU fund‐ ing still available during the 2007–13 programming period. 
04 Komissio esitti joulukuussa 2011 ehdotuksen ”Mahdollisuuksia nuorisolle” -aloitteesta4, ja tammikuussa 2012 se ilmoitti työskentelevänsä kahdeksan nuorisotyöttömyydestä eniten kärsivän jäsenvaltion kanssa perustamalla ’nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä toimintaryhmiä’. Tarkoituksena oli, että ohjelmakaudella 2007–2013 vielä saatavilla olevaa EU-rahoitusta käytettäisiin paremmin.
05 In December 2012, in its ‘Youth Em‐ ployment Package’5, the Commission proposed a Council Recommendation to establish a ‘Youth Guarantee’. 
05 Komissio esitti joulukuussa 2012 ’nuo-risotyöllisyyspakettinsa’ 5 yhteydessä ehdotuksen nuorisotakuun perustamista koskevaksi neuvoston suosituk-seksi.
This proposal was adopted by the EU’s Council of Ministers in April 20136 and further endorsed by the June 2013 European Council7. 
EU:n ministerineuvosto hyväksyi huhtikuussa 2013 ehdotuksen6, jota myös Eurooppa-neuvosto kannatti kesäkuussa 20137.
1 United Nations Regional Information Centre for Western Europe ‘Youth: the hardest hit by the global financial crisis’ (http://www. unric.org). 2 International Monetary Fund, Country Report No 14/199 ‘Euro Area Policies’, July 2014, Part ‘Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond’. 
1 United Nations Regional Information Centre for Western Europa, ”Youth: the hardest hit by the global financial crisis”, (http://www. unric.org) 2 Kansainvälinen valuuttarahasto, maakohtainen raportti nro 14/199, ”Euro Area Policies”, heinäkuu 2014, osa ”Youth Unemployment in Europe: Okun’s Law and Beyond”.
3 COM(2010) 477 final of 15 September 2010 ‘Youth on the Move’. 
3 KOM(2010) 477 lopullinen, 15. syyskuuta 2010 ”Nuoret liikkeellä”.
4 COM(2011) 933 final of 20 December 2011 ‘Youth Opportunities Initiative’. 
4 KOM(2011) 933 lopullinen, 20. joulukuuta 2011 ”Mahdollisuuksia nuorille” -aloite.
5 COM(2012) 729 final of 5 December 2012 ‘Proposal for a Council Recommendation on establishing a Youth Guarantee’. 
5 COM(2012) 729 final, 5. joulukuuta 2012, ”Ehdotus neuvoston suositukseksi nuorisotakuun perustamisesta”.
6 Council Recommendation of 22 April 2013 on establishing a Youth Guarantee (OJ C 120, 26.4.2013, p. 
6 Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (EUVL C 120, 26.4.2013, s.
7 European Council Conclusions, 27–28 June 2013, EUCO 104/2/13 (http://www. consilium.europa.eu). 
7 Eurooppa-neuvoston päätelmät, 27. ja 28. kesäkuuta 2013, EUCO 104/2/13 (http:// www.consilium.europa.eu).
Introduction 10 06 In 2014, youth unemployment within the EU as a whole was still at alarming‐ ly high levels (see Box 1 and Annex I). 
Johdanto 10 06 Kokonaisuutena tarkasteltuna nuorisotyöttömyys oli EU:ssa vuonna 2014 edelleen hälyttävän korkealla tasolla (ks. laatikko 1 ja liite I).
07 Moreover, the gap between the coun‐ tries with the highest and the lowest unemployment rates for young people is extremely high (see Figure 1). 
07 Lisäksi kuilu korkeimpien ja alhaisimpien nuorisotyöttömyysasteiden maiden välillä on äärimmäisen suuri (ks. kaavio 1).
There is a gap of nearly 50 percent‐ age points between the Member State with the lowest rate of youth unemployment (Germany at 7.8 % in June 2014) and the one with the high‐ est rate (Spain at 53.4 % in June 2014). 
Nuorisotyöttömyys-asteeltaan alhaisimman jäsenvaltion (Saksa: 7,8 prosenttia kesäkuussa 2014) ja korkeimman jäsenvaltion (Espanja: 53,4 prosenttia kesäkuussa 2014) välinen ero on lähes 50 prosenttiyksikköä.
Youth unemployment in the EU — some figures on the situation in 2014 Just under 5 million young people (under 25) were unemployed in the EU‐28 area in June 2014, of whom over 3.3 million in the euro area. 
Nuorisotyöttömyys EU:ssa – vuoden 2014 tilannetta kuvaavia lukuja Hieman alle viisi miljoonaa (alle 25-vuotiasta) nuorta oli EU-28:n alueella työttömänä kesäkuussa 2014 ja näistä yli 3,3 miljoonaa euroalueella.
This represents an unemployment rate of 22 % in the EU. 
Työttömyysaste on EU:ssa näin ollen 22 prosenttia.
More than one in five young EU citizens on the labour market cannot find a job; in Greece and Spain it is one in two. 
Useampi kuin joka viides (Kreikassa ja Espanjassa joka toinen) työmarkkinoilla olevasta nuoresta EU:n kansalaisesta ei onnistu löytämään työtä.
Youth (15–24 years old) unemployment rates in EU Member States (June 2014) Spain Greece Italy Croatia Cyprus Portugal Slovakia Romania Ireland Poland France Sweden Bulgaria Belgium EU (28 countries) Lithuania Latvia Hungary Finland Slovenia Czech Republic United Kingdom Luxembourg Estonia Denmark Malta Netherlands Austria Germany Source: Eurostat. 
Nuorisotyöttömyysaste EU:n jäsenvaltioissa (15–24-vuotiaat nuoret, kesäkuu 2014) Espanja Kreikka Italia Kroatia Kypros Portugali Slovakia Romania Irlanti Puola Ranska Ruotsi Bulgaria Belgia EU (28 maata) Liettua Latvia Unkari Suomi Slovenia Tšekin tasavalta Yhdistynyt kuningaskunta Luxemburg Viro Tanska Malta Alankomaat Itävalta Saksa 0 10 20 30 40 50 60 Lähde: Eurostat.
0 10 20 30 40 50 60 Figure 1 Box 1 
Kaavio 1 Laatikko 1
Introduction 11 08 Youth unemployment also has a signif‐ icant socioeconomic cost. 
Johdanto 11 08 Nuorisotyöttömyydestä aiheutuu myös merkittäviä yhteiskuntataloudellisia kustannuksia.
A 2012 Euro‐ found8 study concluded that young Europeans between 15 and 24 who are not employed, not in education and not in training (NEETs) are estimated to have a cost (in terms of unemploy‐ ment benefits and foregone earnings and taxes) of around 153 billion euro (around 1.2 % of EU GDP) per year. 
Eurofoundin tutkimuksessa vuodelta 20128todettiin, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista 15–24 –vuotiaista eurooppalaisista nuorista (NEET) aiheutuu arviolta noin 153 miljardin euron kustannukset vuosittain (työttömyyskorvausten ja saamatta jäävien ansioiden ja verojen muodossa). Määrä on osuudeltaan 1,2 prosenttia Euroopan unionin BKT:sta.
In addition, there is a long‐term cost of youth unemployment to the economy, to society and to the individuals con‐ cerned, such as increased risk of future unemployment (as a result of the skills deterioration and demotivation which result from protracted unemployment and inactivity) and poverty. 
Lisäksi nuorisotyöttömyydestä koituu taloudelle, yhteiskunnalle ja asianomaisille itselleen pitkän aikavälin seurauksia; esimerkiksi työttömyyden jatkumisen riski (pitkittyneestä työttömyydestä ja toimettomuudesta johtuvan taitojen heikkenemisen ja motivaation puutteen vuoksi) ja köyhyysriski kasvavat.
In 2014, a total of 7.5 million young people were NEETs. 
Vuonna 2014 työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oli yhteensä 7,5 miljoonaa nuorta.
The EU’s role in employment policy 09 The EU’s role in employment policy is to ensure that the employment policies of the Member States are coordinated, in particular by defining guidelines for these policies. 
EU:n rooli työllisyyspolitiikassa 09 EU:n tehtävänä on työllisyyspolitiikan alalla varmistaa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen yhteensovittaminen, erityisesti määrittelemällä näiden politiikkojen suuntaviivat.
The Com‐ mission may also support and, if neces‐ sary, complement national actions to combat unemployment9. 
Komissio voi myös tukea ja tarvittaessa täydentää kansallisia työttömyyden torjuntatoimia9.
10 In the context of the European Semes‐ ter, the Commission also has a role in proposing recommendations to the Council following its multilateral sur‐ veillance of Member States’ economic policies, including employment10. 
10 Eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa komission tehtävänä on myös esittää neuvostolle suosituksia, jotka perustuvat komission suorittamaan jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen (työllisyys mukaan lukien) monenväliseen valvontaan10.
The Commission considers that these recommendations known as ‘coun‐ try‐specific recommendations’ (CSRs) are politically binding, once they are endorsed by the European Council. 
Komissio katsoo, että nämä suositukset, joista käytetään nimeä ”maakohtaiset suositukset”, ovat poliittisesti sitovia sen jälkeen, kun Eurooppa-neuvosto on ne hyväksynyt.
Ultimately they may lead to sanctions: if they are addressing weaknesses considered as putting the Member States in a situation of macro‐econom‐ ic imbalance and/or excessive deficit where the European Council considers that they are not subsequently suffi‐ ciently addressed by the Member State concerned11. 
Viime kädessä suositukset saattavat johtaa seuraamuksiin: jos suositukset kohdistuvat puutteisiin, joiden katsotaan aiheuttavan jäsenvaltioissa makrotalouden epätasapainoa ja/tai liiallisen alijäämän ja joiden kohdalla Eurooppa-neuvosto katsoo, että asianomainen jäsenvaltio ei ole pyrkinyt korjaamaan niitä riittävällä tavalla11.