natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32 FoodSecurityThematic Programme, Mid Term Review (2007–2009), Final Report, September 2009. 
32 Food Security Thematic Programme, Mid Term Review (2007-2009), loppuraportti, syyskuu 2009.
33 Malawi and Ethiopia adopted their national nutrition strategy in 2007 and 2008, respectively. 
33 Malawi hyväksyi kansallisen ravitsemusstrategian vuonna 2007 ja Etiopia vuonna 2008.
In Rwanda, a national emergency programme to eliminate malnutrition was established and a Task Force on Nutrition created in 2009. 
Ruandassa laadittiin kansallinen hätäohjelma vajaaravitsemuksen poistamiseksi ja perustettiin ravitsemuskysymymyksiä käsittelevä työryhmä vuonna 2009.
Niger has had a national contingency plan concerning food security crisis prevention and nutrition since 2007. 
Nigerillä on ollut elintarviketurvaan liittyvien kriisien ehkäisyä ja ravitsemusta koskeva kansallinen valmiussuunnitelma vuodesta 2007 alkaen.
In Burundi, a working group was set up recently on the initiative of the World Food Programme with the aim to create a national forum on food security and nutrition. 
Burundissa perustettiin Maailman elintarvikeohjelman aloitteesta hiljattain työryhmä, jonka tarkoituksena on luoda elintarviketurvaa ja ravitsemusta käsittelevä kansallinen foorumi.
Eritrea’s 2004 national food security strategy acknowledges the problem of malnutrition but focuses on access and availability. 34 Conceptnote‘Enhancing EC’s contribution to address maternal and child undernutrition causes’, January 2009. 
Eritreassa vuonna 2004 laaditussa kansallisessa elintarviketurvastrategiassa vajaaravitsemusongelma tunnustetaan, mutta strategia keskittyy elintarvikkeiden saatavuuteen ja kotitalouksien mahdollisuuksiin hankkia elintarvikkeita.
32 45. 
45.
In cases where the Commission has supported nutrition, assistance is generally channelled either through the UN system or, in most cases, through NGO projects. 
Jos komissio on antanut ravitsemukseen liittyvää tukea, tuki on tavallisesti ohjattu eteenpäin YK:n järjestelmän kautta taikka muussa tapauksessa useimmiten valtioista riippumattomien järjestöjen hankkeiden kautta.
Some projects tackle the treatment of malnutrition either through the community-based treatment (CBT)35 approach or through health services. 
Osassa hankkeista vajaaravitsemusta pyritään hoitamaan joko yhteisöperustaisesti35 tai terveydenhuoltopalvelujen avulla.
Other projects cover urban malnutrition through innovative approaches such as bio-intensive gardening and small-scale dairy production (see Box 4). 
Toisissa hankkeissa torjutaan vajaaravitsemusta kaupungeissa innovatiivisten lähestymistapojen, kuten biointensiivisen puutarhanhoidon ja pienimuotoisen maidontuotannon, avulla (ks. laatikko 4).
In countries where the majority of the population depends on subsistence agriculture and is faced with food insecurity, targeting those who are in the greatest need of support is a challenge. 
Maissa, joissa suurin osa väestöstä elää omavaraisviljelyn varassa ja kärsii elintarviketurvan puutteellisuudesta, toimia on vaikea kohdentaa niihin, jotka tarvitsevat tukea eniten.
Developing countries frequently do not have reliable demographic and financial information on individual households and lack the administrative capacity to implement targeting procedures. 
Usein kehitysmaista ei ole saatavissa yksittäisiä kotitalouksia koskevia luotettavia väestö-ja taloudellisia tietoja, eikä mailla ole kohdentamismenettelyjen edellyttämiä hallinnollisia valmiuksia.
There is also a risk that the targeting of government programmes may be based on non-poverty-related criteria. 
Lisäksi vaarana on, että viranomaiset ehkä kohdentavat ohjelmat muita kuin köyhyyttä koskevia kriteereitä käyttäen.
35 A joint statement by the World Health Organisation, the World Food Programme, the United Nations System Standing Committee on Nutrition and the United Nations Children’s Fund on community-based management of severe acute malnutrition explains the CBT approach as follows: ‘large numbers of children with severe acute malnutrition can be treated in their communities without being admitted to a health facility or a therapeutic feeding centre. 
35 Maailman terveysjärjestö, Maailman elintarvikeohjelma, Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään kuuluva pysyvä ravitsemuskomitea ja Yhdistyneiden Kansakuntien lastenrahasto ovat antaneet yhteisen lausuman Joint Statement on Community-Based management of severe acute malnutrition, joka koskee vakavan akuutin vajaaravitsemuksen yhteisöperustaista hoitoa. Siinä kuvataan yhteisöperustaista lähestymistapaa seuraavasti: suuri määrä vakavasta akuutista vajaaravitsemuksesta kärsiviä lapsia voidaan hoitaa paikallisyhteisöissään ilman, että heidät täytyy ottaa varsinaisen terveydenhuollon piiriin tai terapeuttiseen ruokintakeskukseen.
The community-based approach involves timely detection of severe acute malnutrition in the community and provision of treatment for those without medical complications with ready-to-use therapeutic foods or other nutrient-dense foods at home’. 
Yhteisöperustaiseen lähestymistapaan kuuluu, että vakava akuutti vajaaravitsemus paikallisyhteisössä havaitaan ajoissa ja että niille, jotka eivät kärsi lääketieteellisistä komplikaatioista, annetaan kotihoitoa käyttövalmiiden terapeuttisten elintarvikkeiden tai muiden erityisen ravitsevien elintarvikkeiden avulla.
BOX 4 NUTRITION ‘Green health — backyard gardening to increase food production among vulnerable households’ is an NGO project funded by the Food Facility in the rural area of the district of Zomba in Malawi. 
32 LAATIKKO 4 RAVITSEMUS ”Vihreä terveys – pihaviljely: heikossa asemassa olevien kotitalouksien ruuantuotannon lisääminen” on erään valtioista riippumattoman järjestön hanke. Se rahoitetaan elintarvikerahoitusvälineestä ja toteutetaan Malawin maaseudulla Zomban alueella.
The project targets 5 000 vulnerable people living with human immunodeficiency virus/acquired immune deficiency syndrome (HIV/AIDS) who particularly suffer in the event of poor food intake. 
Hankkeen kohderyhmä koostuu 5 000:sta heikossa asemassa olevasta henkilöstä, joilla on HIV/AIDS ja jotka erityisesti kärsivät, jos ravinnonsaanti on puutteellista.
Its objective is to promote backyard gardening in order to increase participants’ own food production and improve their nutritional status and general health. 
Hankkeen tavoitteena on edistää pihaviljelyä, jotta osallistujat voisivat itse tuottaa enemmän ruokaa ja parantaa ravitsemustilannettaan ja yleistä terveydentilaansa.
Activities include training in simple, affordable and sustainable systems to increase food production, the management of water resources and the provision of horticultural inputs. 
Hanketoimiin kuuluu ruuantuotannon lisäämiseen tarkoitettuja yksinkertaisia, edullisia ja kestäviä järjestelmiä koskeva koulutus, vesivarojen hoito ja puutarhanhoidon tuotantopanosten tarjoaminen.
As regards nutrition, the project provides training on how to grow nutritious and immune-boosting vegetables, fruits, trees and herbs. 
Ravitsemuksen osalta hankkeessa annetaan tietoa ravitsevien ja vastustuskykyä tehostavien vihannesten, hedelmien, puiden ja yrttien kasvattamisesta.
Demonstration gardens and cooking sessions are held to promote new crops and new ways to use old crops. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Uusia lajikkeita ja vanhojen lajien uudenlaisia käyttötapoja esitellään esittelypuutarhoissa ja ruuanlaittoon liittyvien opetustilaisuuksien aikana. Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
33 47. 
47.
Within these constraints, the Court found that in the three countries visited during its audit (Ethiopia, Malawi and Rwanda) the targeting mechanisms were mostly effective (see Box 5). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että nämä rajoitteet huomioon ottaen kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maassa (Etiopiassa, Malawissa ja Ruandassa) kohdentamismekanismit olivat enimmäkseen vaikuttavia (ks. laatikko 5).
Agricultural interventions are well targeted at poor smallholder farmers who have the will and potential to increase and diversify their production; however, sometimes they do not assess properly whether the beneficiaries have the technical and financial capacity to get into the intended agri-business activities. 
Maatalousalan tukitoimet on onnistuttu kohdentamaan köyhiin pienviljelijöihin, jotka haluavat ja kykenevät lisäämään ja monipuolistamaan tuotantoaan. Tukitoimissa ei kuitenkaan aina arvioida asianmukaisesti, onko edunsaajilla tekniset ja taloudelliset valmiudet jalostaa elintarvikkeita.
Safety nets, social protection programmes and nutrition-related interventions are directed towards the needs of the poorest and most vulnerable groups, e.g. women, orphans, households headed by children, marginalised communities, and HIV/AIDS-infected and affected households. 
Turvaverkot, sosiaalisen suojelun ohjelmat ja ravitsemukseen liittyvät tukitoimet suunnataan vastaamaan köyhimpien ja heikoimmassa asemassa olevien ryhmien tarpeita (esimerkiksi naiset; orvot; kotitaloudet, joissa pääasiallinen elättäjä on lapsi; syrjäytyneet yhteisöt; HIVistä/ AIDSista kärsivät kotitaloudet).
This section addresses the question of whether in the three visited countries (i) EU interventions are well designed; (ii) their planned results are achieved; and (iii) the results are or are likely to be sustainable. 
Kertomuksen tässä osassa käsitellään tarkastuskäynnin kohteena olleiden kolmen maan osalta sitä, i) onko EU:n tukitoimet suunniteltu hyvin, ii) onko tukitoimilla saavutettu asetetut tavoitteet ja iii) ovatko tulokset kestäviä tai todennäköisesti kestäviä.
The design, results and sustainability of the 22 interventions examined were scored on the basis of the Commission’s results-oriented monitoring (ROM) methodology (see Annex V). 
Tarkastettujen 22 tukitoimen ominaisuudet, tulokset ja kestävyys arvioitiin komission tulosperusteiseen seurantajärjestelmään liittyvien menetelmien avulla (ks. liite V).
The scores are set out in Annex VI. 
Arviointi on esitetty liitteessä VI.
BOX 5 TARGETING OF INTERVENTIONS The government of Rwanda is firmly committed to poverty reduction and has strengthened this focus in the Economic Development and Poverty Reduction Strategy (EDPRS) adopted in 2007. 
33 LAATIKKO 5 TUKITOIMIEN KOHDENTAMINEN Ruandan viranomaiset ovat vakaasti sitoutuneet köyhyyden torjuntaan ja lisäsivät entisestään sen painoarvoa vuonna 2007 hyväksytyn talouden kehittämistä ja köyhyyden vähentämistä koskevan strategian avulla (EDPRS).
Targeting of beneficiaries under the ninth EDF-funded Decentralised Programme for Rural Poverty Reduction (DPRPR) follows a community-based approach (‘Ubudehe’) based on the traditional Rwandan system of solidarity. 
Yhdeksännestä EKR:stä rahoitetussa maaseudun köyhyyden torjuntaa koskevassa hajautetussa ohjelmassa (DPRPR) toimet kohdennetaan edunsaajiin yhteisöperustaisen lähestymistavan avulla: ”Ubudehe” on perinteinen ruandalainen solidaarisuuteen perustuva järjestelmä.
The government is now using this approach for its social protection programmes. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Hallitus käyttää nykyisin tätä toimintatapaa sosiaalisen suojelun ohjelmissaan. Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
Almost all reviewed interventions are based on a sound knowledge of the situation, the main causes of chronic food deficit and malnutrition, the most affected and vulnerable areas and sections of the population, and the main needs and priorities to be addressed: (a) government-led interventions are designed in close cooperation between the ministries involved and the EU delegation, and in some cases other donors; (b) the long field experience of NGOs is instrumental in the design of their interventions, which follows a strongly participatory and demand-led approach involving a wide range of stakeholders, such as decentralised government departments, local authorities and local communities; (c) in most cases workshops are organised to assess needs, and to discuss and explain the activities envisaged, the roles and responsibilities of the main partners and the implementation timetable and arrangements. 
34 EU:N TUKITOIMET ON YLEISESTI OTTAEN SUUNNITELTU HYVIN, MUTTA TAVOITTEIDEN MÄÄRITTELY ON MONESTI EPÄSELVÄÄ TAI TAVOITTEET OVAT LIIAN KUNNIANHIMOISET 49. Lähes kaikki tarkastetut tukitoimet pohjautuvat tilanteen, jatkuvan elintarvikepulan ja vajaaravitsemuksen keskeisten syiden, pahimmin kärsimään joutuneiden ja heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja väestönosien sekä pääasiallisten tarpeiden ja ensisijaisten tavoitteiden perusteelliseen tuntemukseen: a) Ministeriöt ja EU:n edustusto suunnittelevat viranomaisten johdolla toteutettavat tukitoimet tiiviissä yhteistyössä, johon toisinaan osallistuu myös muita avunantajia. b) Valtioista riippumattomien järjestöjen pitkä kokemus kenttätyöstä vaikuttaa ratkaisevasti niiden tukitoimien suunnitteluun ja mahdollistaa erittäin osallistavan ja kysyntään perustuvan toimintatavan.
General budget support (GBS) and sector budget support (SBS) programmes used in Rwanda are based on a sound assessment of the government’s macroeconomic policy, public finance management reform programme, and sector policies and strategies concerning agriculture and social protection. 
Ruandassa käytetyt suoraan ja alakohtaiseen talousarviotukeen perustuvat ohjelmat pohjautuvat maan makrotalouspolitiikan, julkistalouden hoidon uudistusohjelman sekä maataloutta ja sosiaalista suojelua koskevien alakohtaisten politiikkojen ja strategioiden perusteelliseen arvioimiseen.
As regards the Food Facility-funded GBS programme in Malawi, there is a good analysis of the additional budgetary cost resulting from the increase in fertiliser prices; however, there is no analysis of the food security situation. 
Malawissa elintarvikerahoitusvälineestä rahoitetun, suoraan talousarviotukeen perustuvan ohjelman osalta on laadittu hyödyllinen analyysi talousarvioon aiheutuvista lisämenoista, jotka johtuvat lannoitteiden hintojen noususta. Sen sijaan elintarviketurvan tilannetta ei ole analysoitu.
The quality of the objectives set at the design stage of the interventions is variable. 
Tukitoimille suunnitteluvaiheessa asetettujen tavoitteiden laatu vaihtelee.
Often they do not comply with all SMART36 criteria, and are in particular seldom measurable due to the absence of performance indicators setting the targets and/or of a baseline situation against which to measure progress. 
Usein ne eivät noudata kaikkia SMART-kriteereitä36, ja erityisen harvoin ne ovat mitattavissa olevia, sillä niihin ei ole liitetty tulosindikaattoreita, joista kävisivät ilmi päämäärät ja/tai lähtötilanne, johon edistymistä voitaisiin verrata.
This hampers the assessment of the achievement of these objectives. 
Tämän vuoksi tavoitteiden saavuttamista on vaikea arvioida.
However, in some cases the definition of the objectives is improved during the start-up phase of implementation. 
Joissakin tapauksissa tavoitteet kuitenkin määritellään paremmin toteutuksen käynnistyessä.
36 Specific,measurable, achievable, relevant and timed. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
36 Tavoitteiden pitäisi olla täsmällisiä, mitattavissa ja saavutettavissa olevia, relevantteja ja ajallisesti määritettyjä. Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
35 52. 
52.
The objectives are also sometimes overly ambitious, in particular in the case of NGO projects which have modest budgets and a relatively short implementation period. 
Lisäksi tavoitteet ovat joskus liian kunnianhimoisia, etenkin valtioista riippumattomien järjestöjen hankkeissa, joiden talousarvio on vaatimaton ja toteutusaika suhteellisen lyhyt.
This was particularly true of NGO projects funded under the Food Facility: they had approximately 20 months for implementation, which in practice was reduced to more like 15 months as the first months were given over to procurement and other preparatory activities. 
Tämä koski varsinkin niitä valtioista riippumattomien järjestöjen hankkeita, jotka rahoitettiin elintarvikerahoitusvälineestä: hankkeiden toteutusjakso oli noin 20 kuukautta, mutta se lyheni käytännössä lähemmäs 15:ttä kuukautta, koska ensimmäisinä kuukausina oli huolehdittava hankinnoista ja muista valmisteluista.
In some cases, the interventions are based on unreasonable assumptions concerning the conditions necessary for successful implementation, e.g. the institutional and management capacities of the national or local authorities, the quality of rural infrastructure or the availability of suitable staff (e.g. nutritionists and extension workers). 
Joissakin tapauksissa tukitoimet perustuvat kohtuuttomiin odotuksiin, jotka liittyvät onnistuneen toteutuksen edellytyksiin, kuten keskushallinnon ja paikallisten viranomaisten institutionaalisiin ja hallinnollisiin valmiuksiin, maaseudun infrastruktuurien laatuun tai soveltuvan henkilöstön (esimerkiksi ravintoasiantuntijoiden ja maatalousneuvojien) saatavuuteen.
Budget support programmes in Malawi and Rwanda make reference to the objectives of the national poverty reduction strategies and sector policies and programmes. 
Malawissa ja Ruandassa toteutettavissa, talousarviotukeen perustuvissa ohjelmissa viitataan kansallisten köyhyyden vähentämisstrategioiden sekä alakohtaisten politiikkojen ja ohjelmien tavoitteisiin.
They do not state how they aim to contribute to the governments’ objectives. 
Talousarviotukeen perustuvissa ohjelmissa ei mainita, miten niillä aiotaan myötävaikuttaa viranomaisten tavoitteiden saavuttamiseen.
In its Special Report No 11/201037, the Court recommended that the Commission should improve the definition of the objectives of GBS programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin suositteli erityiskertomuksessaan nro 11/201037, että komissio kehittäisi suoraan talousarviotukeen perustuvien ohjelmien tavoitteita.
Performance indicators used for budget support programmes in Rwanda are specific, measurable, achievable and time-bound. 
Ruandassa suoraan talousarviotukeen perustuvissa ohjelmissa käytetyt tulosindikaattorit ovat täsmällisiä, mitattavissa ja saavutettavissa olevia ja ajallisesti määritettyjä.
They are also relevant but there is duplication between the different budget support programmes which all focus on one programme in the Strategic Plan for the Transformation of Agriculture (SPTA), under which significant progress is being made. 
Ne ovat myös relevantteja, mutta talousarviotukeen perustuvien eri ohjelmien kesken ilmenee päällekkäisyyttä, sillä ne kaikki keskittyvät maatalouden muuttamista koskevan strategisen suunnitelman (SPTA) yhteen ohjelmaan, jonka toteuttaminen on edistynyt merkittävästi.
No indicator is linked to other government agricultural programmes where progress is lagging behind, notably in the area of institutional development, and of storage, processing and distribution infrastructure. 
Yksikään indikaattori ei mittaa viranomaisten muiden maatalousalan ohjelmien edistymistä, joka onkin viivästynyt varsinkin hallintorakenteiden kehittämisen sekä varastointi-, jalostus-ja jakeluinf-rastruktuurien kohdalla.
This insufficient complementarity between budget support programmes is not an effective approach to the policy dialogue. 
Talousarviotukeen perustuvat ohjelmat eivät täydennä toisiaan riittävästi, mikä osoittaa, että poliittisen vuoropuhelun yhteydessä käytetty toimintatapa ei ole vaikuttava.
The GBS programme in Malawi was to be disbursed by way of a single fixed tranche, with no performance-related conditions/indicators or policy dialogue requirements related to food security. 
Malawissa toteutettavan suoraan talousarviotukeen perustuvan ohjelman määrärahat oli tarkoitus jakaa yhtenä kiinteämääräisenä eränä määrittämättä tulokseen liittyviä ehtoja/indikaattoreita taikka elintarviketurvaa koskevia vaatimuksia poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.
This reduces the potential benefits in providing aid through budget support rather than through the funding of specific projects. 
Tämä vähentää niitä etuja, joita suoralla talousarviotuella voisi olla erillisten hankkeiden kautta annettuun apuun verrattuna.
37 Recommendations 1(c) and 1(d) of Special Report No 11/2010 ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
37 Suositukset 1 c ja d erityiskertomuksessa nro 11/2010 – Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa? 35 Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
36 56. 
56.
Sustainability is well embedded in the design of the interventions. 
Kestävyys on otettu hyvin huomioon tukitoimia suunniteltaessa.
These aim to achieve long-lasting results by empowering local populations to address the underlying causes of food insecurity, mainly by increasing agricultural production and promoting income-earning activities. 
Tukitoimilla pyritään pitkäkestoisiin tuloksiin antamalla paikalliselle väestölle paremmat mahdollisuudet korjata elintarviketurvan puutteellisuuden taustalla olevia syitä. Tämä tapahtuu lähinnä lisäämällä maataloustuotantoa ja edistämällä tuloja tuottavaa toimintaa.
They are aligned with the national or local development plans and, as indicated in paragraph 49, involve the stakeholders concerned at all stages of implementation, thus encouraging ownership. 
Tukitoimet on mukautettu kansallisiin tai paikallisiin kehityssuunnitelmiin ja, kuten kohdassa 49 todettiin, eri sidosryhmät osallistuvat niiden kaikkiin toteutusvaiheisiin, mikä lisää sitoutuneisuutta.
Most of the interventions envisage an exit strategy with assets and responsibility for continuing the activities being formally handed over to local structures (see Box 6). 
Useimpiin tukitoimiin kuuluu irtaantumisstrategia, jonka yhteydessä asianomaiset varat ja vastuu toimien jatkumisesta siirretään virallisesti paikallisyhteisöille (ks. laatikko 6).
BOX 6 THE DESIGN OF INTERVENTIONS GOOD PRACTICE The design of the Farm Income Diversification Programme (FIDP) is geared towards empowering communities to improve their food security situation in a sustainable manner. 
36 LAATIKKO 6 TUKITOIMIEN OMINAISUUDET HYVÄ KÄYTÄNTÖ Maatilojen tulonlähteiden monipuolistamista koskeva ohjelma (FIDP) on suunniteltu erityisesti lisäämään paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia parantaa elintarviketurvatilannettaan kestävällä tavalla.
The FIDP provides start-up inputs and best practices for farmers who first demonstrated the capacity to form clubs and who are willing to start new activities to diversify their income; ο capacity building is provided at various levels (district, extension workers, lead farmers, ministries and universities) and the FIDP uses lead farmers to train and support the other farmers. 
Ohjelmassa annetaan käynnistysvaiheen tuotantopanoksia ja kerrotaan parhaista käytännöistä viljelijöille, jotka ensimmäisinä ovat osoittaneet voivansa muodostaa yhdistyksiä ja haluavat osallistua uudenlaiseen toimintaan monipuolistaakseen tulonlähteitään. ο Valmiuksien kehittämistä edistetään eri tasoilla (alueellisella tasolla sekä maatalousneuvojien, ohjaavien viljelijöiden, ministeriöiden ja yliopistojen tasolla), ja ohjaavat viljelijät kouluttavat ja tukevat muita viljelijöitä ohjelman yhteydessä.
WEAK PRACTICE ‘Promoting urban agriculture’ is a project which aims to improve the nutrition and health situation of HIV/ AIDS-affected people in Addis Ababa. 
EPÄTYYDYTTÄVÄ KÄYTÄNTÖ ”Maatalouden edistäminen kaupunkialueilla” -hankkeessa pyritään parantamaan HIViin/AIDSiin sairastuneiden ravitsemus-ja terveydentilaa Addis Abebassa.