natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to data confidentiality issues and differences in scale, data frequency (e.g. yearly averages versus four‐yearly averages) and data processing by Member States (some countries provide aggregated data), it is not always possible to col‐ late the data so as to exploit them fully. 
Tiedot ovat toisinaan luottamuk‐ sellisia, niissä on mittakaavaeroja, ne kattavat eri pituisia jaksoja (esimerkiksi vuotuisia keskiarvoja ja neljän vuoden keskiarvoja) ja jäsenvaltiot käsittelevät tietoja eri tavoin (osa jäsenvaltioista toimittaa aggregoituja tietoja). Näistä syistä tietoja ei aina ole mahdollista yhdistellä niin, että niitä voitaisiin hyö‐ dyntää täysimääräisesti.
The Commission’s efforts to develop indicators linking water quality and quantity with agricultural practices have not yet been successful 79 Since 2002, the Commission has been working on the development of a set of agri‐environmental indicators (AEIs) to track the integration of environ‐ mental concerns into the CAP at EU, Member State and regional levels67. 
Komissio ei pyrkimyksistään huolimatta ole toistaiseksi onnistunut kehittämään indikaattoreita, joissa veden laatu ja määrä kytkeytyisivät maatalouskäytäntöihin 79 Komissio on vuodesta 2002 lähtien kehittänyt joukkoa maatalouden ym‐ päristöindikaattoreita, joilla seurataan ympäristönäkökohtien sisällyttämis‐ tä yhteiseen maatalouspolitiikkaan EU:n, jäsenvaltioiden ja alueellisella tasolla67.
In practice, data availability is a problem for most of these indicators (see Table 5). 
Käytännössä useimpien indikaattorien kohdalla on ongelmana tietojen saatavuus (ks. taulukko 5).
None of the AEIs make the link with individual agricultural practices. 
Yksikään maatalouden ympäristöin‐ dikaattori ei kytkeydy yksittäisiin maatalouskäytäntöihin.
65 EEA indicators related to agriculture and water are: gross nutrient balance; use of freshwater resources; oxygen‐consuming substances in rivers; nutrients in freshwater; nutrients in transitional, coastal and marine waters; chlorophyll in transitional, coastal and marine waters; pesticides in groundwater (EEA Environmental Indicator Report 2012). 
65 Euroopan ympäristökeskuksen maatalouteen ja vesivaroihin soveltamat indikaattorit liittyvät ravinnetasapainoon, makean veden resurssien käyttöön, happea kuluttaviin aineisiin jokivesissä, ravinteisiin makeassa vedessä, ravinteisiin murto‐, rannikko‐ ja merivedessä, klorofylliin murto‐, rannikko‐ ja merivedessä sekä torjunta‐aineisiin pohjavedessä (Euroopan ympäristökeskuksen kertomus Environmental Indicator Report 2012).
66 Where nitrates are concerned, the EEA and DG Environment have worked in recent years towards streamlining data from the State of the Environment reports and collected under the nitrates directive and the WFD. 
66 Nitraattien osalta Euroopan ympäristökeskus ja ympäristöasioiden pääosasto ovat viime vuosina pyrkineet yksinkertaistamaan ympäristön tilaa koskevista kertomuksista peräisin olevia ja nitraattidirektiivin ja vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesti kerättyjä tietoja.
The aim is to reduce the burden of reporting for Member States while improving the comparability and consistency of data from different sources. This work is currently suspended. 
Työn tarkoituksena on keventää jäsenvaltioiden raportointitaakkaa sekä parantaa eri lähteistä peräisin olevien tietojen vertailtavuutta ja yhdenmukaisuutta.
Observations 46 Overview of AEIs identifying major pressures on water quality and water quantity AEI indicator heading Gross nitrogen balance Risk of pollution by phosphorus Water quality — nitrate pollution Water quality — pesticide pollution Irrigation Water abstraction Pesticide risk Main indicator/sub‐indicator Responsible body Problems encountered Methods for calculating gross nitrogen balance are not consistent across countries, data are not comparable between countries. 
Huomautukset 46 Maatalouden ympäristöindikaattorit, joilla yksilöidään veden laatuun ja määrään kohdistuvat keskeiset paineet Maatalouden ympäristöindikaattori Typpitase Fosforisaastumisen riski Veden laatu – nitraattien aiheuttama saastuminen Veden laatu – torjunta‐aineiden aiheuttama saastuminen Kastelu Vedenotto Torjunta‐aineiden aiheuttama riski Pääindikaattori/ osaindikaattori Vastuuelin Ongelma Typpitaseen laskentamenetelmät eivät ole kaikissa maissa yhdenmu‐ kaiset, eri maiden tiedot eivät ole vertailukelpoisia.
Methods for calculating gross phosphorus balance are not consistent across countries, data are not comparable between countries. 
Fosforitaseen laskentamenetelmät eivät ole kaikissa maissa yhdenmu‐ kaiset, eri maiden tiedot eivät ole vertailukelpoisia.
Not yet ready, due to limited data availability and methodological difficulties. 
Työ kesken tietojen saatavuusongelmien ja menetelmäpuutteiden vuoksi.
Available data not detailed enough to establish whether the trend is different in areas that benefit from CAP measures versus areas that do not. 
Käytettävissä olevat tiedot eivät ole niin yksityiskohtaisia, että olisi mahdollista määrittää, onko suuntaus erilainen alu‐ eilla, joilla toteutetaan YMP:n mukaisia toimenpiteitä.
No differentiation based on region, soil type, etc., although this would be useful in order to determine the causes of these trends. Limited information available. 
Tietoja ei ole eritelty alueen, maaperän tyypin jne. mukaises‐ ti, vaikka erittely auttaisi määrittämään suuntausten syitä.
Lack of reliable data on pesticides in groundwater. 
Pohjave‐ den torjunta‐ainepitoisuuksista ei ole saatavissa luotettavia tietoja.
Information is not reported at river basin level. 
Tietoja ei rapor‐ toida vesistöalueittain.
No link to water use (water abstraction and state of water in the area). 
Indikaattorilla ei yhteyttä vedenkäyttöön (vedenotto ja alueen vesien tila).
Data is only available for between half and two thirds of the Member States. 
Tietoja on saatavilla vain puolesta – kahdesta kolmasosasta jäsenvaltioita.
No data available for this indicator. 
Indikaattoria koskevia tietoja ei ole saatavissa.
Data on sales of pesticides were to be made available from 2013, and data on pesticide use in 2015. 
Tiedot torjunta‐aineiden myynnistä oli määrä asettaa saataville vuodesta 2013 ja tiedot niiden käytöstä vuodesta 2015 alkaen.
Potential surplus of nitrogen on agricultural land (kg/ha/year) Eurostat Potential surplus of phosphorus on agricultural land (kg/ha/year) Vulnerability to phosphorus leaching/run-off Eurostat DG Environment Rivers and groundwater with nitrate concentrations above 50 mg NO3/l Nitrate concentrations above 25 mg NO3/l are a warning threshold Eurostat EEA Share (%) of irrigable area in utilised agricultural area (UAA) (and its trend) Eurostat Annual water abstraction by source and sector Water use by supply category and user EEA/Eurostat Index of risk of damage from pesticide toxicity and exposure DG SANCO/Eurostat Note: A number of other AEIs have indirect links with water. 
Mahdollinen liiallinen typpikuormi‐ tus maatalousmaalla (kg/ha/vuosi) Eurostat Mahdollinen liiallinen fosforikuor‐ mitus maatalousmaalla (kg/ha/ vuosi) Fosforin huuhtoutumisen/ valumisen vaara Eurostat Ympäristöasioiden pääosasto Joet ja pohjavedet, joiden nitraatti‐ pitoisuus ylittää 50 mg NO3/l. Varoitusarvona pidetään yli 25 mg NO3/l nitraattipitoisuuksia. Eurostat Euroopan ympäristökeskus Kastelun piiriin kuuluva osuus (%) käytössä olevasta maatalousmaasta (ja sen lisäys/vähennys) Eurostat Vuotuinen vedenotto lähteittäin ja aloittain Veden käyttö hankintatavan ja käyttäjän mukaan jaoteltuna Euroopan ympäristökeskus / Eurostat Torjunta‐aineiden myrkyllisyydestä ja niille altistumisesta aiheutuvan haitan riskiä mittaava indeksi Terveys‐ ja kuluttaja‐asioi‐ den pääosasto / Eurostat Huom. Eräillä muilla maatalouden ympäristöindikaattoreilla on epäsuoria yhteyksiä vesivaroihin.
These include mineral fertiliser consumption in agriculture, consumption of pesticides, cropping patterns, livestock patterns, soil cover, manure management, specialisation of farms, and intensification/exten‐ sification of farms. 
Tällaisia indikaattoreita ovat muun muassa maatalouden kivennäislannoitteiden kulutus, torjunta‐aineiden kulutus, kasvintuotantoa koskevat mallit, kotieläintuotantoa koskevat mallit, kasvipeite, lannankäsittely, maatilojen erikoistuminen sekä maatilojen voimaperäistäminen/laajaperäistäminen.
Table 5 
Taulukko 5
Conclusions and 47 recommendations 80 The Commission and the Member States have set ambitious policy tar‐ gets for improving water management in the EU in the medium to long term. 
Johtopäätökset 47 ja suositukset 80 Komissio ja jäsenvaltiot ovat asettaneet kunnianhimoisia toimintapoliittisia ta‐ voitteita, joilla EU:n vesihuoltoa pyritään parantamaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Agriculture, as one of the major users and polluters of water, has a key role to play in this. 
Maatalous on yksi suurim‐ mista veden käyttäjistä ja saastuttajista, joten sillä on vesitaloudessa keskeinen rooli.
This was recognised both in the drafting of the water framework directive and in the more recent po‐ litical agreement on the future of the common agricultural policy (CAP). 
Tämä seikka tuotiin esiin niin laa‐ dittaessa vesipolitiikan puitedirektiiviä kuin myöhemmin tehdyssä poliittisessa sopimuksessa yhteisen maatalouspolitii‐ kan tulevaisuudesta.
81 In order to meet these ambitious tar‐ gets, the CAP must be implemented in such a way as to encourage the most effective and efficient use of water in agriculture and discourage wasteful use, pollution, etc. 
81 Asetettujen kunnianhimoisten ta‐ voitteiden saavuttaminen edellyttää, että yhteisellä maatalouspolitiikalla kannustetaan käyttämään vesivaroja mahdollisimman vaikuttavasti ja tehok‐ kaasti ja välttämään veden tuhlaamista, saastuttamista jne.
Most EU funding and farm payments have been made conditional on certain good practices in relation to water (as part of the cross‐compliance regime). 
Useimmiten EU:n rahoituksen ja tilatuen ehdoksi on ase‐ tettu, että edunsaaja noudattaa tiettyjä vesivaroihin liittyviä hyviä käytäntöjä (osana täydentävien ehtojen järjestel‐ mää).
Significant funding has also been made available, through rural development measures, for specific water‐related projects. 
Nimenomaan vesivaroja koskeviin hankkeisiin on myös osoitettu merkittä‐ vä määrä rahoitusta maaseudun kehittä‐ mistoimenpiteiden kautta.
82 The audit examined whether the EU’s water policy objectives have been successfully integrated into the CAP. 
82 Tarkastuksessa tutkittiin, onko EU onnis‐ tunut sisällyttämään vesipolitiikkansa ta‐ voitteet yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
The Court concludes that the Com‐ mission and the Member States have only been partially successful in doing so. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio ja jäsenvaltiot ovat onnistuneet tässä vain osin.
This is due to a mismatch between the ambition of the policy objectives and the ability of the instruments used to effect change. The instruments currently used by the CAP to address water concerns have not so far man‐ aged to achieve sufficient progress to‐ wards the ambitious policy targets set as regards water. 
Syynä on se, että vesi‐ politiikan tavoitteet ovat liian kunnian‐ himoiset suhteessa niiden välineiden tehoon, joilla muutos on tarkoitus saada aikaan. Vesivaroihin liittyviin näkökohtiin nykyisin sovellettavilla yhteisen maata‐ louspolitiikan välineillä ei toistaiseksi ole riittävästi edistytty kunnianhimoisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavut‐ tamisessa.
The audit highlights weaknesses both in the design and application of cross‐compliance and in the use of rural development funding and points out delays and weaknesses in the implementation of the WFD. 
Tarkastuksessa tuotiin esiin puutteita, joita havaittiin täydentävien ehtojen rakenteessa ja toteuttamisessa sekä maaseudun kehittämiseen tarkoi‐ tettujen varojen käytössä. Siinä todettiin myös, että vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanossa ilmeni viivästyksiä ja puutteita.
83 As regards cross‐compliance the audit highlighted that a number of impor‐ tant water‐related issues are not yet covered by cross‐compliance require‐ ments (paragraphs 35 to 37) and that the Commission has not ensured that GAEC (good agricultural and environ‐ mental conditions) standards in rela‐ tion to water are appropriate at Mem‐ ber State level or formulated in such a way that they promote good farming practices (paragraphs 38 and 44 to 48). 
83 Tarkastuksessa tuli esiin, että moniin tärkeisiin vesialan näkökohtiin ei vielä so‐ velleta täydentäviä ehtoja (kohdat 35–37). Komissio ei myöskään ole varmistanut, että vesivaroihin liittyvät hyvän maatalou‐ den ja ympäristön vaatimukset jäsenval‐ tioissa ovat tarkoituksenmukaiset tai että vaatimukset on muotoiltu edistämään hyviä maatalouskäytäntöjä (kohdat 38 ja 44–48).
Besides this, as currently applied, cross‐compliance can provide a useful but only partial response to the pollut‐ er pays principle and cross‐compliance penalties are not calculated on the basis of the cost of the damage caused and thus, may represent only a portion of this cost (paragraphs 62 to 65). 
Lisäksi täydentävistä ehdoista on nykyisellään vain osittain hyötyä saastut‐ taja maksaa ‐periaatteen soveltamisessa. Täydentävien ehtojen perusteella määrät‐ tyjen seuraamusten suuruutta ei lasketa vahingosta aiheutuneiden kulujen pohjal‐ ta, vaan seuraamukset saattavat vastata vain osaa kuluista (kohdat 62–65).
84 In the context of the CAP reform, the new period (2014–20) sets even more ambitious goals with respect to the integration of water policy objectives into the CAP. 
84 Uudella ohjelmakaudella (2014–2020) vesipolitiikan päämäärät pyritään sisällyt‐ tämään yhteiseen maatalouspolitiikkaan entistäkin kunnianhimoisemmin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhtey‐ dessä.
For this new period, the Commission aims to increase the scope of cross‐compliance. 
Komissio aikoo uudella ohjelma‐ kaudella laajentaa täydentävien ehtojen soveltamisalaa.
Bearing in mind the Court’s past observations on the functioning of cross‐compliance, the Court recommends: Recommendation 1 At the policy level, the Commission should propose to the EU legislator the necessary modifications to the current instruments (cross‐compliance and rural development) or, where appropri‐ ate, new instruments capable of meet‐ ing the more ambitious goals with respect to the integration of water policy objectives into the CAP. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa täydentävien ehtojen toiminnas‐ ta aiemmin esittämänsä huomautukset huomioon ottaen seuraavaa: Suositus nro 1 Toimintapolitiikan tasolla komission olisi ehdotettava EU:n lainsäätäjälle, että nykyisiin välineisiin (täydentä‐ vät ehdot ja maaseudun kehittämi‐ nen) tehdään tarvittavat muutokset. Komissio voisi tarpeen mukaan myös ehdottaa uusia välineitä, joiden avulla on mahdollista saavuttaa kunnianhi‐ moiset päämäärät vesipolitiikan ta‐ voitteiden sisällyttämisestä yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
Conclusions and recommendations 48 85 At Member State level the Court con‐ cludes, given that cross‐compliance and rural development are the main instruments for integrating water con‐ cerns into the CAP, that there are weak‐ nesses in the application of cross‐com‐ pliance (paragraphs 40 to 43) and that the potential of Member States’ rural development programmes to address water concerns has not yet been fully exploited (paragraphs 49 to 61). The Court therefore recommends: Recommendation 2 Member States should: — address the weaknesses identified by the audit in their performance of cross‐compliance checks; — impose the appropriate penalties in cases of infringement; — put increased emphasis on iden‐ tifying water‐related problems in their RDPs and ensuring they are consistent with RBMPs; — devise and rigorously implement safeguard mechanisms to avoid negative side‐effects on water of activities financed by rural development; — more actively consider and ap‐ propriately promote the use of the funds earmarked for water‐related issues, in a way that is consistent with sound financial management. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että täydentävien ehtojen soveltami‐ nen on jäsenvaltioissa puutteellista (kohdat 40–43). Se katsoo myös, että mahdollisuuksia, joita jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmat tarjo‐ avat vesipolitiikan osalta, ei vielä ole hyödynnetty täysimääräisesti (koh‐ dat 49–61). Tilintarkastustuomioistuin suosittaa näin ollen seuraavaa: Suositus nro 2 Jäsenvaltioiden olisi – korjattava tarkastuksessa ilmi tulleet puutteet, jotka koskevat jä‐ senvaltioiden täydentäviin ehtoihin kohdistamia tarkastuksia – määrättävä täydentävien ehto‐ jen rikkomisesta asianmukaiset seuraamukset – annettava maaseudun kehittä‐ misohjelmissa aiempaa suurempi painoarvo vesivaroihin liittyvien ongelmien yksilöimiselle ja huoleh‐ dittava siitä, että maaseudun kehit‐ tämisohjelmat ja vesipiirien hoito‐ suunnitelmat ovat yhdenmukaiset – suunniteltava suojamekanismeja ja pantava ne kurinalaisesti täytän‐ töön, jotta maaseudun kehittämi‐ seen osoitetuilla varoilla rahoitetuis‐ ta toimista ei aiheudu vesivaroille kielteisiä sivuvaikutuksia – pohdittava aktiivisemmin nimen‐ omaan vesivaroihin liittyviin tar‐ koituksiin kohdennettujen varojen käyttöä ja myötävaikutettava varo‐ jen käyttöön moitteettoman varain‐ hoidon periaatteiden mukaisesti.
86 Given the relevance of the WFD in the context of EU water policy, and not‐ ing that there is a recognised need to integrate water management con‐ cerns into other policy areas, such as agriculture, the Court concludes that the delays and weaknesses affecting implementation of the WFD have hin‐ dered integration of the water policy objectives into the CAP (paragraphs 21 to 32 and 72 to 76). 
Lisäksi on tunnustettu, että vesihuoltoon liit‐ tyvät näkökohdat on syytä sisällyttää muihin toimintapolitiikkoihin, kuten maatalouspolitiikkaan. Näistä syistä tilintarkastustuomioistuin toteaa, että vesipolitiikan puitedirektiivin täy‐ täntöönpanossa ilmenneet viiveet ja puutteet ovat haitanneet vesipolitiikan tavoitteiden sisällyttämistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan (kohdat 21–32 ja 72–76).
Acknowledging that EU water policy is effectively im‐ plemented through funds from other policies (such as the CAP) and pursuing consistency between EU water and ag‐ ricultural policies the Court therefore recommends: Recommendation 3 The Commission should propose appropriate mechanisms that can ef‐ fectively exercise a positive influence on the quality of Member States’ WFD programming documents and avoid departing from the timeframe set by the WFD. 
Tilintarkastustuomiois‐ tuin katsoo, että tosiasiallisesti EU:n vesipolitiikkaa toteutetaan muihin toimintapolitiikkoihin (kuten yhteiseen maatalouspolitiikkaan) osoitettujen varojen avulla ja että EU:n vesipolitii‐ kan ja maatalouspolitiikan olisi oltava keskenään johdonmukaiset. Siksi tilin‐ tarkastustuomioistuin antaa seuraavan suosituksen: Suositus nro 3 Komission olisi ehdotettava asian‐ mukaisia mekanismeja, joilla voidaan tosiasiallisesti myötävaikuttaa vesipoli‐ tiikan puitedirektiivin ohjelma‐asiakir‐ jojen laatuun jäsenvaltioissa ja välttää poikkeaminen direktiivissä asetetusta aikataulusta.
To this end, minimum condi‐ tions as regards the implementation of the WFD could be ensured before committing rural development funds. 
Vesipolitiikan puitedi‐ rektiivin täytäntöönpanoa koskevat vähimmäisehdot voitaisiin tätä silmällä pitäen määrittää ennen kuin maaseu‐ dun kehittämiseen tarkoitetut varat sidotaan. Jäsenvaltioiden olisi kiireesti nopeutet‐ tava vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanoa.
Member States should urgently speed up the process of implementing the WFD and for the next management cycle (2015) improve the quality of their RBMPs by describing individual measures (e.g. in terms of scope, time‐ frame, targets and costs) and making them sufficiently clear and concrete at an operational level. 
Niiden olisi myös parannettava vesipiirien hoitosuunni‐ telmien laatua seuraavaa hallinnointi‐ sykliä (2015) varten: yksittäiset toimen‐ piteet (esimerkiksi laajuus, aikataulu, tavoitetasot ja kulut) olisi syytä mää‐ rittää ja suunnitelmista olisi tehtävä toiminnan kannalta riittävän selkeitä ja konkreettisia.
Conclusions and recommendations 49 87 The Court also concludes that there is insufficient knowledge, at European level and in the Member States, about the pressures placed on water by agricultural activities and how those pressures are evolving (paragraphs 66 to 79). 
Johtopäätökset ja suositukset 49 87 Tilintarkastustuomioistuin katsoo myös, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa tiedetään liian vähän paineista, joita maataloustoiminta aiheuttaa vesiva‐ roille, ja siitä, mikä on näiden painei‐ den kehityssuunta (kohdat 66–79).
We found the following weak‐ nesses at Commission and Member State level: — the CAP monitoring and evalua‐ tion systems are of limited value in measuring progress towards the water objectives set out in the CAP regulations; — the Water Information System for Europe (WISE) is incomplete; — the Commission’s efforts to develop indicators linking water quality and quantity with agricul‐ tural practices have not yet been successful. The Court therefore recommends: Recommendation 4 The Commission should strengthen its knowledge of the link between water quality/quantity and agricultural practices by improving its existing monitoring systems and ensuring that they are capable at least of measuring the evolution of the pressures placed on water by agricultural practices; this would help with identifying the areas in which CAP funds are most needed. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi komissiossa ja jäsenvaltioissa seuraavia puutteita: – yhteisen maatalouspolitiikan seu‐ ranta‐ ja arviointijärjestelmistä on vain vähän hyötyä, kun mitataan YMP:n säännöksissä asetettujen vesivaroja koskevien tavoitteiden saavuttamista – Euroopan vesitietojärjestelmä (WISE) on puutteellinen – komissio ei pyrkimyksistään huo‐ limatta ole toistaiseksi onnistunut kehittämään indikaattoreita, joissa veden laatu ja määrä kytkeytyisivät maatalouskäytäntöihin. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa näin ollen seuraavaa: Suositus nro 4 Komission olisi parannettava tietämys‐ tään siitä, miten veden laatu ja määrä kytkeytyvät maatalouskäytäntöihin. Tätä varten komission olisi kehitettävä jo olemassa olevia seurantajärjestel‐ miään ja varmistettava, että järjestel‐ millä voidaan mitata ainakin niiden paineiden muutoksia, joita maatalous‐ käytännöistä aiheutuu vesivaroille.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mrs Rasa BUDBERGYTĖ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 26 March 2014. 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Rasa BUDBERGYTĖN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 26. maaliskuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
Has the Commission ensured that MS address the objectives of the EU Water Policy through their RDPs? 
Onko komissio varmistanut, että jäsenvaltiot ottavat EU:n vesipolitiikan tavoitteet huomioon maaseudun kehittämis-ohjelmissaan?
Have Member States used cross-compliance to address the objectives of the EU Water Policy? 
Ovatko jäsenvaltiot hyödyntäneet täydentäviä ehtoja pyrkiessään EU:n vesipolitiikan tavoitteisiin?
Have Member States used their RDPs to address the objectives of the EU Water Policy? 
Ovatko jäsenvaltiot hyödyntäneet maaseudun kehittämisohjelmiaan pyrkiessään EU:n vesipolitiikan tavoitteisiin?
Can the Commission demonstrate that the CAP instruments have been effective in addressing the objectives of the EU Water Policy? 
Voiko komissio osoittaa, että YMP:n välineet ovat olleet vaikuttavia EU:n vesipolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa?
Can Member States demonstrate that the CAP instruments have been effective in addressing the objectives of the EU Water Policy? 
Voivatko jäsenvaltiot osoittaa, että YMP:n välineet ovat olleet vaikuttavia EU:n vesipolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa?
Has the CAP effectively integrated the objectives of the EU Water Policy? 
Onko EU:n vesipolitiikan tavoitteet tosiasiallisesti sisällytetty YMP:hen?
Can the Commission and Member States demonstrate that the CAP instruments have been effective in addressing the objectives of the EU Water Policy? 
Voivatko komissio ja jäsenvaltiot osoittaa, että YMP:n välineet ovat olleet vaikuttavia EU:n vesipolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa?