natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The report aims to provide a quantitative assessment of the EU’s progress towards reaching the SDGs. 
Kertomuksen tarkoituksena on arvioida määrällisesti, miten EU edistyy kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.
However, the Commission does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda. 
Komissio ei kuitenkaan yritä mitata, miten EU:n toimintalinjoilla ja talousarviolla edistetään Agenda 2030 -toimintaohjelmaa.
55 Eurostat’s report provides information on different indicators and progress on SDG-related issues, and includes data broken down by Member State. 
55 Eurostatin kertomuksessa annetaan tietoa eri indikaattoreista ja edistymisestä kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvissä kysymyksissä, ja siinä esitetään tietoja jäsenvaltioittain eriteltyinä.
The indicators, selected by the Commission based on consultation with stakeholders consist mainly of statistical information collected by Member States. 
Komission on valinnut indikaattorit sidosryhmien kuulemisten perusteella, ja ne muodostuvat pääosin jäsenvaltioiden keräämistä tilastotiedoista.
Indicators are evaluated against EU 2020 targets or other policy targets where available. 
Indikaattoreita arvioidaan Eurooppa 2020 -tavoitteiden tai muiden poliittisten tavoitteiden perusteella, kun niitä on käytettävissä.
The report also highlights EU policy action in a specific area, but the indicators do not measure the performance of this EU policy action. 
Kertomuksessa myös esitellään EU:n poliittista toimintaa tietyllä alalla, mutta indikaattoreilla ei mitata tämän EU:n poliittisen toiminnan tuloksellisuutta.
Some indicators include certain challenges (Box 6).The European Parliament has welcomed the Eurostat report as a “step forward towards the creation of a fully-fledged EU monitoring mechanism” but has also pointed out that “Eurostat alone cannot comprehensively capture all dimensions of SDG progress”82. 
Joihinkin indikaattoreihin liittyy tiettyjä haasteita (laatikko 6). Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti Eurostatin kertomukseen, joka ”on askel kohti täysivaltaisen EU:n seurantamekanismin luomista”, mutta toteaa myös, että ”Eurostat ei yksin pysty kattavasti ilmentämään kaikkia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa edistymisen ulottuvuuksia”82.
27 28 Box 6 Example of Eurostat 2019 SDG indicators SDG 13 – Take urgent action to combat climate change and its impacts Progress is measured based on the following indicators84: (1) Greenhouse gas emissions from a territorial perspective(measured against 2020 targets); (2) Greenhouse gas emissions intensity of energy consumption; (3) Mean near surface temperature deviation; (4) Climate related economic losses; (5) Contribution to the international $100 billion commitment on climate-related expending; Challenges relating to these indicators include the following: With regard to indicator No 1: (a) While this is an internationally agreed indicator, the Commission’s think tank and studies have pointed out that focusing solely on this measurement risks not taking into account spill-over effects which occur when developed countries reduce their greenhouse gas emissions by outsourcing emission-intensive sectors to other countries and then importing the products85; (b) 2020 targets are used for the reduction of greenhouse gas emissions despite the existence of 2030 targets and objectives for 205086. 
30 Laatikko 6 Esimerkki Eurostatin vuoden 2019 kestävän kehityksen tavoitteita mittaavista indikaattoreista Kestävän kehityksen tavoite 13: toteutetaan kiireellisesti toimia ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten torjumiseksi. Edistymistä mitataan seuraavilla indikaattoreilla84: 1) kasvihuonekaasupäästöt alueellisesta näkökulmasta (mitataan vuoden 2020 tavoitteiden perusteella) 2) kasvihuonekaasupäästöjen energiankulutuksen intensiteetti 3) lähellä maanpintaa olevan lämpötilan keskimääräinen poikkeama 4) ilmastoon liittyvät taloudelliset tappiot 5) osuus ilmastomenoja koskevassa kansainvälisessä sadan miljardin dollarin sitoumuksessa. Näihin indikaattoreihin liittyy seuraavia haasteita: Indikaattori nro 1: a) Tämä on kansainvälisesti sovittu indikaattori, mutta komission ajatushautomossa ja tutkimuksissa on huomautettu, että jos keskitytään vain tähän mittariin, huomiotta voivat jäädä heijastusvaikutukset, joita ilmenee, kun kehittyneet maat vähentävät kasvihuonekaasupäästöjään ulkoistamalla paljon päästöjä tuottavat alat muihin maihin ja tuomalla sitten tuotteita85. b) Vuoden 2020 tavoitteita käytetään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen huolimatta siitä, että vuosille 2030 ja 2050 on tavoitteet86.
We have previously found that achieving the longer term targets will require significantly more effort87; With regard to the reporting on all indicators: (c) No trend can be calculated due to data limitations88. 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin todennut, että pitkän aikavälin tavoitteet edellyttävät huomattavasti enemmän toimia87; Kaikkia muita indikaattoreita koskeva raportointi: c) Tietojen vähyyden vuoksi suuntausta ei voitu laskea88.
56 The Commission plans to use the Eurostat report, together with a report on the impact of the EU external action on achieving the SDGs89, for the purpose of reporting to the UN in 2019. 
56 Komissio aikoo käyttää Eurostatin kertomusta sekä EU:n ulkoisen toiminnan vaikutuksesta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen laadittua kertomusta89 YK:lle tehtävää raportointia varten vuonna 2019.
This means that the 2019 report will not cover the contribution of the EU’s budget and policies, apart from external action. 
Tämä tarkoittaa, että vuoden 2019 raportissa ei käsitellä EU:n talousarvion ja toimintalinjojen osuutta ulkoista toimintaa lukuun ottamatta.
Sustainability information provided by EU institutions and agencies 57 We found one EU institution (the European Investment Bank) and one EU agency (the European Intellectual Property Office) that publish a sustainability report (Box 7). 
EU:n toimielinten ja virastojen toimittamat kestävyystiedot 57 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kestävyysraportteja julkaisevat yksi EU:n toimielin (Euroopan investointipankki) ja yksi EU:n virasto (Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto) (laatikko 7).
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg. 
31 Laatikko 7 EIP:n ja EUIPO:n kestävyysraportointi EIP:n raportti Euroopan investointipankki (EIP) on Luxemburgissa sijaitseva EU:n toimielin.
It is “financially autonomous”, with capital of €243 billion and over 3 800 staff90. 
Se on ”taloudellisesti riippumaton”, sen pääoma on 243 miljardia euroa, ja sillä on 3 800 työntekijää90.
As the “EU’s bank”, the EIB finances and advises on investments all over the world91. 
EIP on ”EU:n pankki”, joka rahoittaa investointeja kaikkialla maailmassa ja antaa niitä koskevaa neuvontaa91.
The institution published its first sustainability report in 200792 and aligned it with the GRI reporting guidelines from 200893 onwards. 
Toimielin julkaisi ensimmäisen kestävyysraporttinsa vuonna 200792 ja mukautti sen GRI-raportointiohjeistoon vuodesta 200893 lähtien.
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018. 
Sen uusimmassa raportissa (201) on kaksi asiakirjaa: Sustainability Report94 ja Sustainability Reporting Disclosure 2018.
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment. 
Ensimmäisessä raportissa käsitellään EIP:n lähestymistapaa kestävään ja innovatiiviseen rahoitukseen ja sijoittamiseen.
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation. 
Raportissa esitetään, miten kestävyysnäkökohdat on sisällytetty hankkeiden arviointiin95, ja annetaan esimerkkejä sidosryhmien osallistumisesta ja tietoja siitä, miten organisaatiossa on varmistettu vastuuvelvollisuus.
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance. 
Toinen raportti on tarkoitettu asiantuntijoille (muun muassa analyytikoille, kansalaisjärjestöille ja tutkimusyhteisölle), ja siinä esitetään kattavia vakioituja tietoja ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvistä näkökohdista ja EIP:n suorituskyvystä.
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain). 
EUIPO:n raportti Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto on Espanjan Alicantessa sijaitseva EU:n erillisvirasto.
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97. 
Se on kokonaan omarahoitteinen96, sen talousarvio on 401 miljoonaa euroa, ja sillä on yhteensä 995 työntekijää97.
Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights. 
Sen tehtäviin kuuluu EU:n tavaramerkkien ja yhteisömallien rekisteröinti, eurooppalainen ja kansainvälinen yhteistyö sekä teollis-ja tekijänoikeuksien suojelu ja valvonta.
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards. 
Virasto otti vuonna 2016 käyttöön kestävyyskehyksen, valmisteli yhteiskuntavastuustrategian ja laati ensimmäisen kestävyysraporttinsa (joka koski varainhoitovuotta 2016) GRI-standardien perusteella.
It was the first EU agency to produce such sustainability report. 
Virasto oli ensimmäinen tällaisen kestävyysraportin laatinut EU:n virasto.
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98. 
Virasto päätti vapaaehtoisesti mukauttaa vuoden 2017 raporttinsa sisällön muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamista koskevan direktiivin98 mukaiseksi.
58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks. 
58 Kestävyysraportointinsa osana EIP ja EUIPO analysoivat kestävyysriskinsä ja julkaisivat ne.
This work was based on internal and external interviews. 
Tämä työ perustui sisäisiin ja ulkoisiin haastatteluihin.
Figure 10 presents the EIB’s materiality assessment. 
Kaaviossa 10 esitetään EIP:n olennaisuusarviointi.
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view. 
Kaavio 10 – EIP:n arviointi kestävyyskysymysten olennaisuudesta 32 Avoimuus ja vastuuvelvollisuus Ihmisoikeudet ja haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät Etiikka ja rehellisyys Ympäristöstandardit ja yhteiskunnalliset standardit Ilmasto ja ympäristö Terveys ja hyvinvointi Korruption torjunta Yhteisön ja sidosryhmien osallistuminen Moninaisuus ja osallisuus Saasteet ja päästöt Infrastruktuuri Pk-yritykset ja työpaikkojen luominen Luonnon monimuotoisuus Innovaatio ja osaaminen ja ekosysteemit Henkilöstön kehitys ja oppiminen Tiedottaminen ja kyberturvallisuus Organisaation huomattavat talouteen, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät vaikutukset Erittäin suuri Olennainen Tärkeä Tulkinta: Ilmaston ja ympäristön katsotaan olevan erittäin tärkeitä sidosryhmille ja EIP:lle, kun taas etiikan ja rehellisyyden katsotaan olevan tärkeämpiä sidosryhmille kuin EIP:lle.
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 
Lähde: EIP (2019): Sustainability Report 2018, s.
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability. 
59 Sekä EIP:n että EUIPO:n kestävyysraporteissa on tietoa siitä, miten organisaatiot ovat ottaneet kestävyyskysymykset huomioon toimintalinjoissaan ja toimissaan, sekä organisaation vaikutuksesta kestävyyteen.
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability. 
Kuten laatikossa 8 olevasta EIP:n esimerkistä käy ilmi, organisaation toimien vaikutus voi olla paljon suurempi kuin se, miten varsinainen organisaation työskentely vaikuttaa kestävyyteen.
Relevanceto stakeholders Very relevant 
Merkitys sidosryhmille Erittäin merkittävä
31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017. 
33 Laatikko 8 Tiettyjen EIP:n lainaustoimien hiilijalanjälki verrattuna EIP:n omaan vaikutukseen EIP julkaisee tietoa rahoittamiensa hankkeiden hiilijalanjäljestä. Hankkeiden hiilijalanjälki EIP:ssä, 2015–2017 Hankkeiden määrä EIP:n allekirjoittamat määrät yhteensä (miljardia euroa) Absoluuttiset päästöt (miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa) Hiilidioksidin talteenotto metsätaloudesta (miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa) Suhteelliset päästöt (miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 -3,1 -2,7 -2,9 Lähde: EIP, Sustainability Report 2017.
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e. 
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että hiilidioksidin mittayksikkö on miljoona tonnia (Mt) ja että absoluuttiset päästöt olivat yhteensä 5,2 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia.
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives. 
Suhteellisesti katsottuna rahoitetuissa hankkeissa oli vaihtoehtoihin verrattuna 2,9 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vähemmän.
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e. 
EIP:n omasta toiminnasta johtuva hiilijalanjälki oli 22 024 hiilidioksidiekvivalenttitonnia.
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself. 
Tämä osoittaa, että organisaation toimien vaikutuksen analysointi ja raportointi voivat olla huomattavasti merkittävämpiä kuin vain itse organisaation vaikutuksesta raportointi.
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered. 
60 Vaikka muut EU:n toimielimet ja virastot eivät julkaise kestävyysraportteja, ne keräävät ja toisinaan julkaisevat kestävyyteen liittyvää tietoa. Se ei ole kuitenkaan järjestelmällistä eikä siinä varmisteta, että kaikkia kestävyyden olennaisia näkökohtia käsitellään.
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this. 
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus kaikista EU:n toimielimistä ja virastoista vahvistaa tämän.
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations. 
61 Kerätyt ja julkaistut tiedot liittyvät pääosin siihen, miten organisaatioiden toiminta (kuten niiden sisäinen paperin tai veden käyttö) vaikuttaa kestävyyteen, eikä niinkään siihen, miten ne ovat ottaneet kestävyyden huomioon kokonaisstrategiassaan ja toimissaan.
There is a risk that such internal focused reporting does not capture the most material issues for an organisation. 
Tällaisessa sisäisesti keskittyneessä raportoinnissa ei ehkä pystytä puuttumaan organisaation olennaisimpiin kysymyksiin.
Nor does such information explicitly relate to how SDGs had been taken into account into the organisation’s policy and operations. 
Tällaiset tiedot eivät myöskään nimenomaisesti kerro siitä, miten kestävän kehityksen tavoitteet on otettu huomioon organisaation toimintalinjassa ja toimissa.
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact. 
62 EU:n toimielinten ja virastojen julkistamat tiedot koskevat niiden hallinnon, rekrytoinnin ja organisaation ympäristövaikutusta.
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online. 
Ne julkaisevat tietoja eri raporteissa (esimerkiksi ympäristöasioiden hallinta-ja auditointijärjestelmää (EMAS) varten ja/tai verkossa laadituissa raporteissa).
Other information is collected but not published (Annex II). 
Muita tietoja kerätään mutta ei julkaista (liite II).
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11). 
63 Tilintarkastustuomioistuin myös kysyi EU:n toimielimiltä ja virastoilta, ovatko ne ottaneet käyttöön tiettyjä hallintajärjestelmiä kestävyysraportoinnin tai sen osien tukemiseksi (kaavio 11).
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001). 
Tällaisilla hallintajärjestelmillä tuetaan organisaatioita, jotka haluavat parantaa ympäristövaikutustaan (EMAS, ISO 14 001) tai työntekijöidensä terveyttä ja turvallisuutta (työterveyden ja työturvallisuuden arvioinnin standardisarja (OHSAS) 18 001, ISO 45 001).
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA. 
Kaavio 11 – EU:n toimielinten ja virastojen käytössä olevat hallintajärjestelmät 34 Käytössä olevat hallintajärjestelmät EMAS (ympäristöasioiden hallinta) ISO 14001 (ympäristöasioiden hallinta) Muut ISO 50001 (energian hallinta) OSHAS 18001 (terveys ja turvallisuus) ISO 45001 (terveys ja turvallisuus) Käytössä ei ole hallintajärjestelmää 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 EU:n toimielimet EU:n virastot: henkilöstö <100 EU:n virastot: henkilöstö 100–250 EU:n virastot: henkilöstö 250–500 EU:n virastot: henkilöstö >500 4 3 2 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
64 The management systems implemented mostly concern environmental aspects. 
64 Käytössä olevat hallintajärjestelmät koskevat useimmiten ympäristönäkökohtia.
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001. 
Kolme neljäsosaa EU:n toimielimistä99 ja kymmenen prosenttia EU:n virastoista on ottanut käyttöön hallintajärjestelmän, esimerkiksi EMAS-ja/tai ISO 14 001 -järjestelmän.
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services. 
Organisaatiot pystyvät näiden järjestelmien avulla määrittämään toimiensa, tuotteidensa ja palvelujensa ympäristövaikutukset ja seuraamaan niitä.
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions. 
ISO 14 001 -järjestelmästä poiketen EMAS-järjestelmässä vaaditaan julkista raporttia, jossa käytetään tiettyjä ydinindikaattoreita – energiatehokkuutta, materiaalitehokkuutta, jätettä, luonnon monimuotoisuutta ja päästöjä.
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low. 
Muita merkityksellisiä kansainvälisiä hallintajärjestelmiä, esimerkiksi terveyttä ja turvallisuutta (OHSAS 18 001) tai energiaa (ISO 5001) varten kehitettyjä järjestelmiä, on puolestaan käytössä hyvin vähän.
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12). 
65 Kun EU:n toimielimiltä ja virastoilta kysyttiin, miksi ne eivät julkaise erillistä kestävyysraporttia, useimmat niistä vastasivat, että ne eivät ole vielä harkinneet sitä. Toiseksi yleisin vastaus oli, että niiltä puuttuu tarvittavaa taitotietoa (kaavio 12).
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 
Kaavio 12 – Tärkeimmät syyt siihen, että kestävyysraporttia ei julkaista Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency. 
66 Tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksesta selviää, että vastaajien mielestä kestävyysraportoinnista voi olla hyötyä erityisesti uskottavuuden ja avoimuuden edistämiseksi.
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13). 
Vastaajat katsoivat myös, että kestävyysraportointi lisäisi työmäärää (kaavio 13).
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % 25 % 7% Not considered yet No necessary know-Other reports used 17% 17% 8% 10% how (EMAS Statement, AAR, HR Report, etc.) EU Institutions EU Agencies No indicators available Too much work 15 % 
35 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % Ei tarvittavaa taitotietoa 25 % 15 % EU:n toimielimet EU:n virastot 7% 10 % Liian paljon työtä 17% 17% 8% Ei vielä harkittu Käytetty muita raportteja (EMAS-lausunto, vuotuinen toimintakertomus, henkilöstöraportti jne.) Ei indikaattoreja saatavilla
Figure 13 – Potential benefits and disadvantages of sustainability reporting 34 Sustainability reporting... Improves credibility 73% 75% 63% 75% 67% 58% 51% Improves transparency Helps to identify risk and oportunities Increases awareness on internal processes of the organisation Improves management strategy and policy Brings additional work load EU Institutions 61% 0% 20% 40% EU Agencies 60% 75% 80% 54% 50% 49% Source: ECA. 
Kaavio 13 – Kestävyysraportoinnin mahdolliset hyödyt ja haitat 36 Kestävyysraportointi... parantaa uskottavuutta lisää avoimuutta auttaa tunnistamaan riskit ja mahdollisuudet lisää tietoa organisaation sisäisistä prosesseista parantaa hallintastrategiaa ja -politiikkaa lisää työmäärää EU:n toimielimet 73 % 75 % 63 % 75 % 67 % 54 % 50 % 49 % 58 % 51 % 0 % 20 % EU:n virastot 40 % 60 % 75 % 80 % 61 % Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.