natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 03 Paragraph Abbreviations I-XIX Executive summary 1-26 Introduction 1-7 The sovereign debt crisis in the EU Member States 8-18 Design and implementation 8-10 Programme design 11-15 Conditions 16-18 Implementation 19-26 Financial resources 19-23 Programme financing 24-26 Borrowing on the markets 27-32 Audit approach 33-47 Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that 33-44 The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 35-40 The Commission estimated the public budgets to be stronger than they actually were 41-44 Assessments underestimated the potential fiscal risks 45-47 As a result the Commission was not ready for the programme management broke out 
Sisällys 03 Kohta I–XIX 1–26 1–7 8–18 8–10 11–15 16–18 19–26 19–23 24–26 27–32 33–47 33–44 35–40 41–44 45–47 Lyhenteet Tiivistelmä Johdanto EU:n jäsenvaltioiden ulkomaanvelkakriisi Suunnittelu ja täytäntöönpano Ohjelmasuunnittelu Ehdot Täytäntöönpano Taloudelliset resurssit Ohjelman rahoitus Lainanotto markkinoilta Tarkastustapa Osa I – Komissio ei ollut valmistautunut tämän kokoluokan kriisiin Kriisin edellä komissio aliarvioi julkisen talouden epätasapainotilojen laajuuden Komissio arvioi valtioiden budjettilanteen olevan parempi kuin se tosiasiassa oli Arvioinneissa aliarvioitiin mahdolliset julkisen talouden riskit Sen seurauksena komissio ei ollut valmistautunut ohjelmien hallinnointiin Sisällys 04 48–114 50–96 52–54 55–70 71–75 76–79 80–92 93–96 97–107 97–99 100 – 107 108–114 115 – 136 117 – 122 117 – 118 119 – 122 123 – 136 137 – 178 138 – 143 138 – 141 142 – 143 Osa II – Prosessit olivat yleensä heikkoja Komission prosessit eivät aina sisältäneet riittävästi tarkastuksia ja vastuunjakoa Komissio oli useimmiten perusteellinen hankkiessaan tarvittavat tiedot valvontaa varten Ohjelmaennusteissa mahdollistetaan laajat ohjelmasuunnittelun yhdenmukaisuuden tarkastukset mutta esitetään monia väitteitä, joita ei todenneta Ohjelman ominaispiirteet olivat yleensä hyvin perusteltuja mutta tärkeitä tietoja puuttui toisinaan Komissio poikkesi ajoittain neuvoston päätöksistä Eri maita ei kohdeltu samalla tavoin Heikosta valvonnasta johtuvat ohjelman hallinnoinnin heikkoudet Ohjelma-asiakirjojen laatu oli ajan mittaan parantunut mutta niissä oli silti puutteita Parannuksia ohjelma-asiakirjojen laadussa Heikkouksia ehtojen noudattamista koskevassa seurannassa ja raportoinnissa Vain epävirallista yhteistyötä muiden kumppanien kanssa Osa III – Lainanotto täytti rahoitustarpeet vaikka olosuhteiden vuoksi oli alun perin vaikeaa aina noudattaa parasta käytäntöä Liikkeeseen laskettuja joukkovelkakirjoja merkittiin paljon Lainakustannukset vertailutasojen mukaisia Liikkeeseenlaskujen hintatasot olivat joskus korkeampia kuin pankkien ohjeissa alun perin esitettiin Olosuhteiden vuoksi oli aluksi vaikea noudattaa parhaita käytäntöjä Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin Ei tarvetta lisätä kokonaisrahoitusta Määrärahat osoittautuivat riittäviksi vaikkakin niukoiksi kahdessa jäsenvaltiossa Tietyt jäsenvaltiot saivat edullisemmat rahoitusehdot kuin alkuperäisessä suunnittelussa oli ennakoitu
Contents 05 144-154 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met 144-148 With some exceptions, revised annual deficit targets were met 149-152 All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 153-154 Countries used one-off measures 155-164 Compliance with the conditions was high 155-158 Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 159-164 Programmes prompted reforms, but occasionally the desired effects did not materialise 165-178 How well did countries increase their competitiveness? 
Sisällys 05 144 – 154 144 – 148 149 – 152 153 – 154 155 – 164 155 – 158 159 – 164 165 – 178 165 – 172 173 – 174 175 – 178 179–204 179 – 180 181 – 192 193 – 194 195 – 204 Päivitetyt alijäämätavoitteet täyttyivät useimmiten mutta eivät aina kestävästi Tarkistetut vuotuiset alijäämätavoitteet täyttyivät joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta Kaikkien maiden finanssipolitiikan viritys parani mutta vaihtelevassa määrin Maat toteuttivat kertaluonteisia toimenpiteitä Ehdot täytettiin hyvin Jäsenvaltiot täyttivät lopulta vähintään 80 prosenttia ehdoista Ohjelmissa kehotettiin uudistuksiin, mutta tavoitellut vaikutukset eivät aina toteutuneet Miten paljon maiden kilpailukyky lisääntyi?
165-172 Competitiveness gains, but to varying degrees 173-174 Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 175-178 Foreign exchange loans remained a challenge 179-204 Conclusions and recommendations 179-180 Pre-crisis surveillance 181-192 Programme management processes 193-194 Borrowing operations 195-204 Programme achievements Annex I — Annex II — Annex III — Reasons motivating the request for assistance The lending facilities for the five countries Audit methodology Reply of the Commission 
Kilpailukyky parani mutta vaihtelevassa määrin Sisäinen devalvaatio tehtiin sopeuttamalla uusien työntekijöiden palkkoja Valuuttalainat olivat edelleen haasteena Johtopäätökset ja suositukset Kriisiä edeltävä tarkkailu Ohjelman hallinnointiprosessit Lainanottotoimet Ohjelman saavutukset Liite I – Liite II – Liite III – Tukipyynnön perustana olevat syyt Viiden maan lainajärjestelyt Tarkastusmenetelmä Komission vastaus
Abbreviations 06 Council: Council of the European Union — the text uses this term as a shortcut for any Member State decision-making body ECB: European Central Bank EFC: Economic and Financial Committee EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism EMTNs: Euro medium-term notes ESA: European System of Accounts EWG: Eurogroup Working Group IMF: International Monetary Fund MoU: Memorandum of understanding SGP: Stability and Growth Pact 
Lyhenteet 06 EKP: Euroopan keskuspankki EKT: Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä EMTN: Euro Medium-Term Notes -arvopaperit ERVM: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ERVV: Euroopan rahoitusvakausväline ETR: Euroryhmän työryhmä Neuvosto: Euroopan unionin neuvosto, kertomuksessa käytetään tätä termiä kaikista jäsenvaltioiden päätöksentekoelimistä TRK: Talous-ja rahoituskomitea YyP: Yhteisymmärryspöytäkirja
Executive 07 summary I IV Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis. 
Tiivistelmä 07 I Eurooppa koki seitsemän vuotta sitten rahoituskriisin, joka muuttui valtionvelkakriisiksi.
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public). 
Valtionvelkakriisin syntymiseen oli monia syitä, kuten heikko pankkivalvonta, huono finanssipolitiikka ja ongelmat suurissa rahoituslaitoksissa (ja niistä seuranneet pelastamisen kustannukset, jotka koituivat suuren yleisön maksettavaksi).
In total, eight EU Member States were forced to seek macrofinancial assistance. 
Yhteensä kahdeksan EU:n jäsenvaltiota joutui hakemaan makrotaloudellista apua.
We analyse the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal). 
Analysoimme viidelle jäsenvaltiolle (Unkarille, Latvialle, Romanialle, Irlannille ja Portugalille) myönnetyn rahoitustuen hallinnointia komissiossa.
Some warning signs went unnoticed III It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets. 
Kaikkia varoitusmerkkejä ei huomattu III On tärkeää muistaa, että kehys jäsenvaltioiden talousarvioiden seuraamiseen oli olemassa jo ennen kriisiä.
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance. 
Komissio ei ollut valmistautunut ensimmäisiin rahoitustukea koskeviin pyyntöihin.
We found that the European Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be. 
IV Totesimme, että Euroopan komissio arvioi maiden talousarvioiden olevan vahvempia kuin miksi ne tosiasiassa osoittautuivat.
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Yksi merkittävä heikkous komission arvioinneissa ennen vuotta 2009 oli se, että julkisen sektorin ehdollisten sitoumusten lisääntymisestä ei raportoitu - ne nimittäin muuttuivat usein todelliseksi velaksi kriisin aikana.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of the banks and, ultimately, government finances. 
Komissio ei myöskään kiinnittänyt riittävästi huomiota suurten ulkomaisten rahoitusvirtojen, pankkien tilan ja viime kädessä julkistalouden väliseen yhteyteen.
VReforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre-crisis period by introducing greater macroeconomic surveillance. 
Vuosina 2011, 2013 ja 2014 tehdyillä vakaus-ja kasvupaketin uudistuksilla pyrittiin puuttumaan kriisiä edeltävän kauden heikkouksiin lisäämällä makrotalouden valvontaa.
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started presenting their requests. 
Komissio oli kuitenkin vuonna 2008 valmistautumaton hallinnoimaan rahoitusapua, kun maat alkoivat esittää pyyntöjään.
Standing up to the challenge Playing catch-up VI The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts, financing gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Haasteeseen vastaaminen Etumatkan kurominen umpeen VI Komissio onnistui ottamaan vastaan uuteen ohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät, joihin kuuluivat keskustelut kansallisten viranomaisten kanssa, ohjelmaennusteiden ja rahoitusvajearvioiden laadinta sekä uudistustarpeiden tunnistaminen.
Given the initial time constraints and limited relevant experience, this was an achievement. 
Ottaen huomioon alun aikapaineet ja relevantin kokemuksen vähyyden tämä oli hyvä saavutus.
Executive summary 08 VII The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed. 
Tiivistelmä 08 VII Komissio oli yleensä perusteellinen hankkiessaan tarvittavat tiedot.
It has increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries which appealed for help. 
Se kokosi entistä enemmän sisäistä asiantuntemusta ja oli yhteydessä moniin eri sidosryhmiin apua pyytäneissä maissa.
Complex tools VIII The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
Monimutkaiset välineet VIII Makrotalous-ja alijäämäennusteiden tuottaminen ei ollut uusi toimi.
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet-based forecasting tool. 
Komissio käytti ennusteiden tekemiseen olemassa olevaa ja melko monimutkaista laskentataulukkopohjaista välinettä.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no enquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Laadunvalvonta rajoittui pääasiassa ennusteiden eri osien yhteensovittamiseen, eikä johto pyytänyt perusteluja ennusteiden taustaoletuksille.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts. 
Oli hyvin vaikea arvioida keskeisten oletusten, kuten fiskaalisten kerrointen, uskottavuutta sekä myöhemmissä tarkasteluissa että johdon laatiessa varsinaisia ennusteita.
Teething problems IX The assistance programmes were mostly soundly based, given the prevailing EU-level policies and the economic knowledge at that time. 
Alkuvaikeuksia IX Tukiohjelmien perusta oli enimmäkseen vakaa, kun otetaan huomioon tuona aikana EU-tasolla vallinnut politiikka ja taloudellinen tietämys.
But a common weakness of the Commission process was the lack of documentation. 
Komission prosessissa oli kuitenkin yleisenä heikkoutena dokumentaation puuttuminen.
It was not geared towards going back in time to evaluate the decisions taken. 
Sitä ei ollut suunniteltu niin, että ajassa voitaisiin palata taaksepäin arvioimaan tehtyjä päätöksiä.
We could not validate some of the essential information that was forwarded to the Council, such as the initial estimates of the financing gap for some programmes. 
Emme voineet todentaa joitakin neuvostolle toimitettuja olennaisia tietoja, kuten eräitä ohjelmia varten alun perin tehtyjä arvioita rahoitusvajeesta.
XIII One of the reasons for these weaknesses was that the programme design and monitoring were largely in the hands of the Commission’s programme teams. 
XIII Yksi syy näihin puutteisiin oli se, että ohjelmien suunnittelu ja seuranta olivat suurelta osin komission ohjelmatyöryhmien varassa.
Before reaching the Council or the Commission, the key documents resulting from a team’s work were subject to review, but this was insufficient in several respects. 
Ennen kuin työryhmien laatimat keskeiset asiakirjat päätyivät neuvostolle tai komissiolle, niitä tarkasteltiin uudelleen, mutta se oli useastakin näkökohdasta riittämätöntä.
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the team, the work of the experts was not thoroughly scrutinised and the review process was not well documented. 
Kukaan työryhmän ulkopuolinen ei tarkastanut niiden perustana olevia laskelmia, asiantuntijoiden työtä ei valvottu huolellisesti eikä uudelleentarkasteluprosessia dokumentoitu kunnolla.
X This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission. 
X Tämä voi johtua osittain kriisitilanteesta, alkuvaiheen aikapaineesta sekä siitä, että ohjelmien hallinnointi oli komissiolle uutta.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing. 
Tietojen saatavuus parani ajan mittaan, mutta viimeisimmistäkin ohjelmista puuttui joitakin keskeisiä asiakirjoja.
XI The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
XI Yhteisymmärryspöytäkirjan ehdot oli enimmäkseen perusteltu viittaamalla erityisesti neuvoston päätökseen.
However, conditions were not always sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council. 
Ehtojen painopiste ei kuitenkaan aina ollut riittävästi neuvoston asettamissa yleisissä talouspolitiikan ehdoissa.
Different approaches XII We found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation. 
Lähestymistavat vaihtelivat XII Näimme useita esimerkkejä siitä, että maita ei kohdeltu samalla tavalla samankaltaisissa tilanteissa.
The conditions for assistance were managed differently in each programme. 
Tuen ehtoja hallinnoitiin kussakin ohjelmassa eri tavoin.
In some programmes they were less stringent overall, which made compliance easier. 
Joissakin ohjelmissa ne olivat kokonaisuutena katsoen vähemmän tiukat, joten ne oli myös helpompi täyttää.
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in proportion to the problems faced or that they pursued widely different paths. 
Kun vertailtiin maita, joilla oli samanlaisia rakenteellisia heikkouksia, todettiin, että vaaditut uudistukset eivät aina olleet oikeassa suhteessa ongelmiin tai ne olivat hyvin erilaisia.
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify. 
Osassa maista alijäämätavoitteet olivat löyhemmät kuin talouden tilanteen perusteella olisi ilmeisesti ollut perusteltua.
Limited quality control 
Laadunvalvonta on vähäistä
Executive summary 09 Room for improvement XIV On the positive side, the programme documents, which provide the basis for the decisions that the Council or the Commission take, have improved significantly since the first request for financial assistance. 
Tiivistelmä 09 Parantamisen varaa XIV Myönteistä oli, että neuvoston ja komission tekemien päätösten perustana olevat ohjelma-asiakirjat ovat huomattavasti parempia kuin ensimmäisen rahoitustu-kipyynnön aikaan.
This was due to the allocation of additional staff to programme management, more experience gained and better preparation. 
Tämä oli sen ansiota, että ohjelmien hallinnointiin osoitettiin lisähenkilöstöä, kokemusta karttui ja valmistautuminen oli aiempaa parempaa.
However, even the more recent programme documents lacked some essential information. 
Uudemmistakin ohjelma-asiakirjoista kuitenkin puuttui joitakin olennaisia tietoja.
XV For monitoring, the Commission used accrual-based deficit targets. 
XV Komissio käytti seurantaan suoriteperusteisia alijäämätavoitteita.
This ensures consistency with the excessive deficit procedure, but it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission cannot report with certainty whether the beneficiary Member State has complied with the deficit target, as accrual-based deficits can only be observed after a certain time has elapsed. 
Tämä varmistaa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn noudattamisen. Samalla se kuitenkin tarkoittaa, että kun päätetään ohjelman jatkamisesta, komissio ei voi varmasti raportoida, onko edunsaajajäsenvaltio saavuttanut alijäämätavoitteen, koska suoriteperusteiset alijäämät voidaan määrittää vasta tietyn ajan kuluttua.
The manner of reporting on compliance with conditions was not systematic. 
Ehtojen täyttymisestä ei raportoitu järjestelmällisesti.
Many different terms were used to convey non-compliance, leading to confusion. 
Niiden täyttymättä jäämisen ilmaisemiseen käytettiin monia eri termejä, mikä aiheutti sekaannusta.
Some conditions were not reported on. 
Joistakin ehdoista ei raportoitu lainkaan.
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case. 
Joidenkin ehtojen kerrottiin täyttyneen, vaikka se ei ollut totta.
Programme met their objectives XVI The revised deficit targets were mostly met, with some exceptions. 
Ohjelmien tavoitteet saavutettiin XVI Lähes kaikki tarkistetut alijäämätavoitteet saavutettiin muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta.
As economic activity declined in 2009, countries suffered losses in revenue, which wiped out any gains from new revenue measures. 
Kun taloudellinen toiminta hiljeni vuonna 2009, maat realisoivat tulojen menetyksen, joka mitätöi jopa uusien tulotoimenpiteiden hyödyt.
Tax-neutral or tax-offsetting reforms caused additional short-term fiscal costs and some countries took additional tax measures to offset the declining tax-to-GDP ratios. 
Veroneutraalit tai veroja tasoittavat uudistukset aiheuttivat lyhyellä aikavälillä lisää kustannuksia julkiselle taloudelle, ja jotkin maat toteuttivat uusia verotoimenpiteitä tasoittaakseen alenevaa verotulojen suhdetta BKT:hen.
Structural deficits improved but at a varying pace. 
Rakenteelliset alijäämät paranivat mutta vaihtelevaan tahtiin.
Part of the fiscal adjustment took place in a non-lasting way. 
Osa julkisen talouden sopeutuksesta toteutettiin kestä-mättömällä tavalla.
Countries used one-off measures to meet the targets. 
Maat käyttivät kertaluonteisia toimenpiteitä tavoitteiden saavuttamiseen.
Executive summary 10 Our recommendations (a) The Commission should establish an institution-wide framework allowing the rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges. 
Tiivistelmä 10 Suosituksemme a) Komission olisi luotava useiden instituutioiden muodostama toimintakehys, joka mahdollistaa komission henkilöstön ja asiantuntemuksen nopean käyttöönoton, jos on perustettava uusi rahoitustukiohjelma.
The Commission should also develop procedures in the context of the ‘two-pack’ regulations. (b) The forecasting process should be subject to more systematic quality control. (c) To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent, the Commission should enhance record-keeping and pay attention to it during quality reviews. (d) The Commission should ensure that proper procedures are in place for the quality review of programme management and of the content of programme documents. (e) For budget monitoring purposes, the Commission should include, in memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags. (f) The Commission should distinguish conditions by importance and target the truly important reforms. (g) For any future programmes, the Commission should attempt to formalise interinstitutional cooperation with other programme partners. (h) The debt management process should be more transparent. (i) The Commission should further analyse the key aspects of the countries’ adjustment. 
Komission olisi kehitettävä menettelyjä budjettikuripaketin (ns. two pack -asetukset) puitteissa. b) Ennusteprosessiin kohdistettavan laadunvalvonnan olisi oltava järjestelmällisempää. c) Komission olisi tehostettava asioiden muistiin kirjaamista ja kiinnitettävä siihen huomiota laaduntarkastuksessa, jotta varmistetaan ohjelmapäätösten perustana olevien tekijöiden sisäinen avoimuus. d) Komission olisi huolehdittava, että ohjelmien hallinnoinnin ja ohjelma-asiakirjojen sisällön laadun arvioimiseksi on olemassa asianmukaiset menettelyt. e) Komission olisi sisällytettävä yhteisymmärryspöytäkirjaan talousarvion seurantaa varten muuttujia, jotka se voi kerätä lyhyellä viipeellä. f) Komission olisi eriteltävä, mitkä ehdot ovat keskeisiä, ja tavoiteltava todella tärkeitä uudistuksia. g) Komission olisi tulevissa ohjelmissa pyrittävä virallistamaan instituutioiden välinen yhteistyö muiden ohjelmakumppaneiden kanssa. h) Velanhoitoprosessin olisi oltava avoimempi. i) Komissio olisi analysoitava maiden sopeutuksen keskeisiä näkökohtia lisää.
Introduction 11 The sovereign debt crisis in the EU Member States 01 The financial crisis that hit Europe in 2008 triggered the European sovereign debt crisis. 
Johdanto 11 EU:n jäsenvaltioiden ulkomaanvelkakriisi 01 Eurooppaa vuonna 2008 kohdannut rahoituskriisi käynnisti EU:ssa ulko-maanvelkakriisin.
The sovereign debt crisis had many causes, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (the bailout costs of which were borne by the general public). 
Kriisin syntymiseen oli monia syitä, kuten heikko pankkivalvonta, huono finanssipolitiikka ja ongelmat suurissa rahoituslaitoksissa (joiden pelastamisen kustannukset koituivat suuren yleisön maksettavik-si).
The effects of the crisis are still being felt as this report is published, and the resulting loan programmes have since run into the hundreds of billions, bringing onerous management responsibilities for all concerned. 
Kriisin vaikutukset ovat edelleen havaittavissa tämän kertomuksen julkaisuajankohtana, ja sen seurauksena perustetut satojen miljardien lainaoh-jelmat ovat synnyttäneet raskaita hal-linnointivastuita kaikille asianosaisille.
02 The crisis affected the EU Member States in two waves. 
02 Kriisi vaikutti EU:n jäsenvaltioihin kahdessa vaiheessa.
In the first instance, the contagion of the financial crisis spread through foreign credit and trade channels to a number of non-euro area Member States. 
Ensimmäisessä vaiheessa rahoituskriisi levisi ulkomaisten luottoja kaupankäyntikanavien kautta useisiin euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin.
The sharp increase in foreign capital outflows and decrease in exports revealed significant external imbalances for some countries, three of which (Hungary, Latvia and Romania) sought financial assistance from the EU’s balance-of-payments mechanism1, the International Monetary Fund (IMF)2 and other sources3. 
Ulkomaisen pääoman poistumisen jyrkkä kiihtyminen ja viennin väheneminen toivat esiin sen, miten paljon ulkoista epätasapainoa on tietyissä maissa, joista kolme (Unkari, Latvia ja Romania) haki rahoitustukea EU:n maksutasemekanismis-ta1, Kansainväliseltä valuuttarahastolta IMF:ltä2 ja muista lähteistä3.
03 The second wave of the crisis concerned euro area Member States. 
03 Kriisin toinen vaihe koski euroalueen jäsenvaltioita.