natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This action plan, which concerns the Commission itself, is not to be confused with a type of corrective action, also called ‘remedial action plan’, requested by the Commission and to be implemented in the Member States (see paragraph 12). 
Tätä toimintasuunnitelmaa, joka koskee komissiota itseään, ei pidä sekoittaa tietyntyyppisiin korjaaviin toimiin, joista käytetään myös nimitystä ”korjaavia toimia koskeva suunnitelma”; näiden kohdalla komissio esittää suunnitelman laatimista koskevan pyynnön, ja jäsenvaltiot vastaavat sen toteuttamisesta (ks. kohta 12).
14 ‘Impact of the action plan to strengthen the Commission’s supervisory role under shared management of structural actions’, COM(2010) 52 final of 18 February 2010. 
14 Toimintasuunnitelma komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä – vaikutukset, KOM(2010) 52 lopullinen, 18. helmikuuta 2010.
15 for the period 2000–06 is 4 165 million euro for ERDF and 1 174 million euro for the ESF. 
15 Varainhoitovuotta 2010 koskevan Euroopan unionin tilinpäätöksen mukaan kaudelle 2000–2006 vahvistettujen rahoitusoikaisujen kokonaismäärä on EAKR:n kohdalla 4 165 miljoonaa euroa ja ESR:n kohdalla 1 174 miljoonaa euroa.
The total amount of financial corrections reported for the period 1994–99 is 1 758 million euro for the ERDF and 397 million euro for the ESF. 
Kaudelle 1994–1999 ilmoitettujen rahoitusoikaisujen kokonaismäärä on EAKR:n kohdalla 1 758 miljoonaa euroa ja ESR:n kohdalla 397 miljoonaa euroa.
15 According to the annual accounts of the European Union for the year 2010, the total amount of financial corrections confirmed Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 16 AUDIT SCOPE AND APPROACH 17. 
15 Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin? 16 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 17.
The audit assessed whether the Commission dealt successfully with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems. 
Tarkastuksessa arvioitiin, kohdistiko komissio tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin.
The audit focused on the actions taken by the Commission to correct deficiencies found mostly from 2005–06 onwards, on ERDF and ESF 2000–06 programmes. 
Tarkastuksessa keskityttiin toimiin, joilla komissio oli korjannut lähinnä vuosista 2005–2006 alkaen havaittuja puutteita. Puutteet liittyivät EAKR:n ja ESR:n tuella vuosina 2000–2006 toteutettuihin ohjelmiin.
The audit was based on the review of: (a) the 210 programmes for which significant deficiencies had been identified by the Commission between 2006 and 2008 (see Table 2), in order to assess whether it took action each time deficiencies were identified; (b) a random sample of 40 programmes (see the Annex) (23 programmes for the ERDF and 17 programmes for the ESF with a total budget allocated of 43 109 million euro) in order to assess the appropriateness of the actions taken, the time spent to implement the actions, and the degree of assurance obtained by the Commission to draw conclusions in respect of these actions. 
Tarkastus kattoi seuraavat osa-alueet: a) 210 ohjelmaa, joiden kohdalla komissio oli havainnut merkittäviä puutteita vuosien 2006 ja 2008 välillä (ks. taulukko 2); tarkoituksena oli arvioida, ryhtyikö komissio toimiin aina, kun puutteita havaittiin. b) satunnaisotannalla poimitut 40 ohjelmaa (ks. liite) (23 EAKR:n ohjelmaa ja 17 ESR:n ohjelmaa, joihin oli kohdennettu yhteensä 43 109 miljoonaa euroa); tarkoituksena oli arvioida toteutettujen toimien asianmukaisuutta, toimien toteuttamiseen kulunutta aikaa sekä varmuustasoa, jonka komissio sai toimia koskevia päätelmiä varten.
On-the-spot visits were carried out for four programmes of the sample; (c) the evaluation by the Commission, in its annual activity reports (see paragraph 11) for the 2007–13 programming period, of the degree of assurance it has on the effectiveness of the management and control systems of the successor programmes of the 40 programmes sampled. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Neljä otokseen kuulunutta ohjelmaa tarkastettiin paikan päällä. c) arvion, jonka komissio esitti ohjelmakautta 2007–2013 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan (ks. kohta 11) varmuudesta, jonka se on saanut otokseen kuuluneita 40:tä ohjelmaa seuranneiden ohjelmien hallintoja valvontajärjestelmien vaikuttavuudesta. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
17 TABLE 2 POPULATION OF PROGRAMMES ERDF ESF Programmes in total1 Programmes for which significant deficiencies were identified by the Commission between 2006 and 2008 1 This population does not include programmes for Interreg (promotion of cross-border, transnational and inter-regional cooperation), Urban (promotion of economic and social regeneration of cities and urban neighbourhoods in crisis) and Equal (promotion of the development of human resources in the context of equal opportunities). 
17 TAULUKKO 2 OHJELMIEN PERUSJOUKKO EAKR ESR Ohjelmat yhteensä1 Ohjelmat, joiden kohdalla komissio havaitsi merkittäviä puutteita vuosien 2006 ja 2008 välillä 1 Tähän perusjoukkoon eivät kuulu Interreg-ohjelmat (rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö), Urban-ohjelmat (kriisissä olevien kaupunkien ja lähiöiden taloudellisen ja sosiaalisen elvytyksen tukeminen) eivätkä Equal-ohjelmat (inhimillisten voimavarojen ja yhtäläisten mahdollisuuksien kehittämisen edistäminen).
One and the same programme can include some measures co-financed by the ESF and others co-financed by the ERDF. 
Samaan ohjelmaan voi sisältyä sekä EAKR:sta että ESR:sta osarahoitettuja toimia.
In such cases the programme is to be found both in the ERDF and the ESF column. 
Tällaisessa tapauksessa ohjelma kuuluu sekä EAKR:oa että ESR:oa koskevaan sarakkeeseen.
Source: European Court of Auditors on the basis of Commission data. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen pohjalta.
223 113 212 97 Programmes for which financial corrections were agreed by the Commission and Member States 110 58 Programmes for which a suspension decision was taken by the Commission 27 5 Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
223 113 212 97 Ohjelmat, joita koskevista rahoitusoikaisuista komissio ja jäsenvaltiot sopivat 110 58 Ohjelmat, joita koskevia maksuja lykättiin komission päätöksellä 27 5 Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
BACKGROUND AND AUDIT CRITERIA 21. 
TAUSTA JA TARKASTUSKRITEERIT 21.
In order to adequately fulfil its supervisory role, the Commission has to initiate a procedure with the responsible Member State authorities once it becomes aware of significant deficiencies in the management and control systems of a programme. 
Huolehtiakseen asianmukaisesti valvontatehtävästään komission on käynnistettävä toimista vastaavien jäsenvaltion viranomaisten kanssa menettely, kun se havaitsee merkittäviä puutteita tietyn ohjelman hallintoja valvontajärjestelmissä.
The aim of this procedure is to define relevant corrective actions to be implemented by the Member State authorities so that irregular expenditure already declared is corrected and that the systems become effective. 
Menettelyn tavoitteena on määrittää relevantit korjaavat toimet, jotka jäsenvaltion viranomaisten on toteutettava, jotta jo ilmoitetut sääntöjenvastaiset menot voidaan oikaista ja jotta järjestelmistä tulee vaikuttavia.
The Court assessed whether: (a) the Commission took action each time significant deficiencies were identified; (b) all significant deficiencies were addressed by appropriate corrective actions. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, a) käynnistikö komissio toimia aina, kun merkittäviä puutteita havaittiin b) olivatko kaikkien merkittävien puutteiden perusteella kännistetyt korjaavat toimet asianmukaisia.
CORRECTIVE ACTIONS WERE SYSTEMATICALLY INITIATED 23. 
KORJAAVAT TOIMET KÄYNNISTETTIIN SYSTEMAATTISESTI 23.
An examination of the 210 programmes, for which significant deficiencies had been identified between 2006 and 2008, shows that the Commission took action in all cases. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki 210:tä ohjelmaa, joissa oli havaittu merkittäviä puutteita vuosien 2006 ja 2008 välillä, ja havaitsi, että komissio ryhtyi toimiin kaikissa tapauksissa.
When the Commission formulated requests on the basis of information found in Article 13 reports (which was mainly the case for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG), they were necessarily formulated in general terms as detailed information on deficiencies was not available. 
Kun komissio esitti kehotuksia 13 artiklan perusteella annettuihin kertomuksiin sisältyneiden tietojen pohjalta (näin tapahtui lähinnä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston tapauksessa), kehotukset oli väkisinkin muotoiltava yleisluontoisesti, sillä puutteista ei ollut saatavilla yksityiskohtaisia tietoja.
In the majority of cases (around 75 %) these requests based on the Article 13 reports did not lead to financial corrections. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Mainittuihin kertomuksiin perustuvat kehotukset eivät useimmissa tapauksissa (noin 75 prosentissa) johtaneet rahoitusoikaisuihin. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
19 IN 90 % OF CASES DEFICIENCIES IDENTIFIED WERE APPROPRIATELY ADDRESSED 25. 
19 YKSILÖITYIHIN PUUTTEISIIN KOHDENNETTIIN ASIANMUKAISIA TOIMIA 90 PROSENTISSA TAPAUKSISTA 25.
For the majority of the 40 programmes reviewed by the Court, the Commission’s actions to improve the systems in the Member States tackled all the deficiencies identified. 
Suurimmassa osassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 40 ohjelmasta jäsenvaltioiden järjestelmien parantamiseen tähtäävät komission toimet kohdistuivat kaikkiin havaittuihin puutteisiin.
When it identified errors on projects which were potentially systemic in character16, the Commission requested action to be taken with regard to other expenditure that was likely to be affected. 
Kun komissio havaitsi hankkeissa virheitä, jotka olivat mahdollisesti sys-teemisiä16, se kehotti ryhtymään toimiin myös muiden sellaisten menojen osalta, joihin virheet todennäköisesti vaikuttavat.
Furthermore, in some instances, the findings for one or more programmes implemented in a specific Member State led the Commission to request action on other programmes in that Member State, even though they had not been audited. 
Joissakin tapauksissa tietyssä jäsenvaltiossa toteutettua ohjelmaa tai useampia ohjelmia koskevat havainnot johtivat lisäksi siihen, että komissio kehotti ryhtymään toimiin myös muiden asianomaisessa jäsenvaltiossa toteutettujen ohjelmien osalta, vaikka kyseisiä ohjelmia ei ollut tarkastettu.
An example of such an extension of a request for action is given in Box 3. 
Laatikossa 3 annetaan esimerkki tällaisesta laajennetusta toimintakehotuksesta.
For the majority of the 40 programmes which the Court reviewed (90 %), the actions requested by the Commission were the appropriate response to the deficiencies identified. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 40 ohjelmasta useimpien kohdalla (90 prosentissa) komission kehottamat toimet muodostivat asianmukaisen ratkaisun havaittuihin puutteisiin.
An example where the response was not complete is given in Box 4. 
Laatikossa 4 annetaan esimerkki tapauksesta, jossa esitetty ratkaisu ei ollut kattava.
16 An error is considered as systemic when there is a high probability that the same problem may affect other projects in a similar manner. 
16 Virhe katsotaan systeemiseksi, jos on erittäin todennäköistä, että sama ongelma vaikuttaa myös muihin hankkeisiin vastaavalla tavalla.
It is then necessary to identify the extent of this systemic error. 
Systeemisen virheen laajuus on näin ollen välttämätöntä määrittää.
Example: a project promoter has wrongly interpreted an eligibility rule. 
Hankkeen edistäjä on esimerkiksi saattanut tulkita tukikelpoisuussääntöä virheellisesti.
If the promoter carried out several projects, these may all be subject to the same misinterpretation and thus irregular expenditure might have been declared for all of these projects. 
Jos hankkeen edistäjä on toteuttanut useampia hankkeita, sama virheellinen tulkinta saattaa koskea niitä kaikkia, joten sääntöjenvastaisia menoja on saatettu ilmoittaa kaikkien hankkeiden osalta.
BOX 3 EXAMPLE OF AN EXTENSION OF A REQUEST FOR ACTION TO PROGRAMMES NOT AUDITED Audits carried out by the Commission on two programmes in a Member State (Sardinia and Lazio) identified problems with regard to the application of public procurement rules. 
LAATIKKO 3 ESIMERKKI TOIMINTAKEHOTUKSEN LAAJENTAMISESTA OHJELMIIN, JOITA EI OLLUT TARKASTETTU Komissio tarkasti kaksi jäsenvaltion alueella (Sardiniassa ja Laziossa) toteutettua ohjelmaa ja havaitsi ongelmia, jotka liittyivät julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamiseen.
As these problems were considered to be of systemic nature, the Commission did not limit its request to carrying out financial corrections for the projects audited only. 
Ongelmien katsottiin olevan systeemisiä, joten komissio ei rajoittanut rahoitusoikaisujen tekoa koskevaa kehotustaan yksinomaan tarkastuskohteena olleisiin hankkeisiin.
The Member State was requested to carry out a check on a representative sample of all contracts subject to public procurement rules and for all its programmes. 
Jäsenvaltiota kehotettiin tarkistamaan kaikista julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen kohteena olevista sopimuksista poimittava edustava otos, joka koskee kaikkia ohjelmia.
On the basis of the results, financial corrections were made. 
Rahoitusoikaisut tehtiin näin saatujen tulosten perusteella.
The extent of the Commission’s demands varied sometimes, in particular with regard to the implementation of the first level checks as shown by the examples in Box 5. 
Kuten laatikossa 5 annetuista esimerkeistä käy ilmi, komission esittämien kehotusten laajuus vaihteli joissakin tapauksissa etenkin perustason tarkastusten toteuttamisen osalta.
While for some programmes the authorities checked 100 % of expenditure declared, for other programmes this percentage was as low as 1 %. 
Joidenkin ohjelmien tapauksessa viranomaiset tarkastivat sata prosenttia ilmoitetuista menoista, mutta joidenkin ohjelmien kohdalla tarkastettujen menojen osuus oli ainoastaan yksi prosentti.
When only a small percentage of the expenditure is covered this implies a higher risk of non-detection of irregular expenditure, which has to be tackled no later than closure. 
Jos tarkastukset kattavat vain vähäisen osuuden menoista, on olemassa suurempi riski siitä, että sääntöjenvastaisia menoja ei havaita, mikä on otettava huomioon viimeistään päättämismenettelyn yhteydessä.
BOX 4 BOX 5 20 EXAMPLE OF A CASE WHERE THE REQUESTED ACTIONS WERE NOT COMPLETE An audit carried out by the Commission in 2007 for one programme (Galicia) dealt with an intermediate body and six bodies (out of 13) to whom the management was further sub-delegated. 
LAATIKKO 4 LAATIKKO 5 20 ESIMERKKI TAPAUKSESTA, JOSSA KOMISSION KEHOTTAMAT TOIMET EIVÄT OLLEET KATTAVIA Komissio tarkasti vuonna 2007 erään ohjelman (Galiciassa) osalta välittäjäelimen sekä kuusi muuta elintä (elimiä oli yhteensä 13), joille hallinnointi oli siirretty edelleen.
The audit revealed significant deficiencies despite the fact that the Member State authorities had carried out a number of system audits between 2003 and 2005. 
Tarkastuksen aikana havaittiin merkittäviä puutteita, vaikka jäsenvaltioiden viranomaiset olivat toimittaneet useita järjestelmätarkastuksia vuosina 2003–2005.
Although the Commission’s report concluded that the intermediate body should supervise all sub-delegate bodies and should deduct all irregular expenditure, the specific recommendations concerned the audited sub-delegate bodies only. 
Komissio totesi kertomuksessaan, että välittäjäelimen on valvottava kaikkia edelleenvaltuutettuja elimiä ja suoritettava vähennykset kaikkien sääntöjenvastaisten menojen osalta, mutta varsinaiset suositukset koskivat ainoastaan tarkastettuja edelleenvaltuutettuja elimiä.
These were the most important bodies in terms of amount of funds managed (around 80 %). 
Asianomaiset elimet hallinnoivat suurinta osaa (noin 80:tä prosenttia) varoista.
Nevertheless, considering the seriousness of the issues identified (first level checks not working, ineligible expenditure declared, etc.), the Commission should have requested the Member State’s authorities to undertake further work to provide assurance that similar problems did not exist in respect of the non-audited bodies. 
Kun otetaan huomioon havaittujen ongelmien vakavuus (perustason tarkastukset eivät toimineet, ohjelmien yhteydessä ilmoitettiin tukeen oikeuttamattomia menoja jne.), komission olisi pitänyt kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia jatkamaan toimia varmuuden saamiseksi siitä, että vastaavanlaisia ongelmia ei liity elimiin, joita ei ole tarkastettu.
EXAMPLES OF MORE OR LESS STRINGENT REQUIREMENTS WITH REGARD TO FIRST LEVEL CHECKS For the programmes in one Member State (such as Extremadura), the Commission requested a minimum check of 25 % of the expenditure which had to be increased in case a material error rate was found. 
ESIMERKKEJÄ SUHTEELLISEN TIUKOISTA PERUSTASON TARKASTUKSIIN SOVELLETTAVISTA VAATIMUKSISTA Eräässä jäsenvaltiossa toteutettujen ohjelmien (esim. Extremadura) tapauksessa komissio vaati, että tarkastuksia on kohdistettava vähintään 25 prosenttiin menoista.
For programmes in another Member State, the Commission accepted the guidance note of the Member State authorities, which did not set any numerical requirement in terms of number of projects to be checked but specified that, for those projects checked, supporting documentation would be analysed for five cost items per cost category. 
Eräässä toisessa jäsenvaltiossa toteutettujen ohjelmien tapauksessa komissio hyväksyi jäsenvaltion viranomaisten antamat ohjeet, joissa ei määritetty, kuinka monta hanketta on tarkastettava, mutta joissa tarkennettiin, että tarkastettavien hankkeiden osalta tositteet tarkastetaan siten, että kustakin menoluokasta tarkastetaan viisi menoerää.
For example, for the programme Merseyside, supporting documentation was checked for 1,3 % of total expenditure declared. 
Esimerkiksi Merseysidea koskevan ohjelman tositteiden tarkastus kattoi 1,3 prosenttia ilmoitetuista kokonaismenoista.
For another case (Saarland), the Commission did not succeed in imposing any requirement with regard to these checks. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Eräässä tapauksessa (Saarland) komissio ei onnistunut esittämään tarkastusten osalta lainkaan vaatimuksia. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
BACKGROUND AND AUDIT CRITERIA 29. 
TAUSTA JA TARKASTUSKRITEERIT 29.
The period between identifying and remedying the deficiencies should be as short as possible so as to avoid expenditure continuing to be declared with a high risk of error or projects running into difficulties as payments are interrupted or suspended. 
Puutteiden havaitsemisen ja korjaamisen välisen ajan pitäisi olla mahdollisimman lyhyt, jotta suuren virheriskin menojen ilmoittaminen ei jatkuisi ja vältettäisiin riski siitä, että hankkeet joutuvat vaikeuksiin maksujen keskeytymisen tai lykkääntymisen vuoksi.
The length of the phase of implementation of the corrective actions depends on: (a) the respect by the Member States of the deadlines set by the Commission for individual actions; (b) the Commission issuing its audit reports (identification of deficiencies and follow-up audits) within the deadline set internally (3 months after the audit for the Regional Policy DG and 9 weeks for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG) and reacting promptly to the replies from the Member State authorities (2 months). 
Korjaavien toimien toteuttamisjakson pituus riippuu seuraavista tekijöistä: a) kuinka jäsenvaltiot noudattavat määräaikoja, joita komissio on asettanut yksittäisiä toimia varten b) toimittaako komissio tarkastuskertomuksensa (puutteiden yksilöinti ja seurantatarkastukset) sisäisen määräajan puitteissa (kolme kuukautta aluepolitiikan pääosaston toimittaman tarkastuksen ja yhdeksän viikkoa työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston toimittaman tarkastuksen jälkeen), ja reagoiko se mahdollisimman pian (kahden kuukauden kuluessa) jäsenvaltion viranomaisten antamiin vastauksiin.
The Court assessed: (a) the time taken for closing corrective actions; (b) where responsibility lay for delays incurred. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, a) kuinka pitkä aika korjaavien toimien päätökseen saattamiseen kului b) mikä taho on vastuussa mahdollisista viiveistä.
ON AVERAGE, 30 MONTHS TO IMPLEMENT CORRECTIVE ACTIONS 32. The average time taken from identification of the deficiencies until all corrective actions were implemented was 30 months for the sample reviewed17. 
KORJAAVIEN TOIMIEN TOTEUTTAMISEEN KULUI KESKIMÄÄRIN 30 KUUKAUTTA 32. Tarkastetun otoksen kohdalla puutteiden havaitsemisesta kului keskimäärin 30 kuukautta siihen, kun kaikki korjaavat toimet oli toteutettu17.
On average, the Employment, Social Affairs and Inclusion DG required less time (27 months) than the Regional Policy DG (32 months). 
Työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto suoriutui tehtävästä keskimäärin nopeammin (27 kuukaudessa) kuin aluepolitiikan pääosasto (32 kuukaudessa).
In addition, ERDF projects and programmes generally involve more financial resources than the ESF and thus the volume of additional work that may have to be carried out in order to remedy the deficiencies identified is larger; 17 The calculation of the average time taken considers the point in time when the last actions were closed to be the time when the deficiencies have been remedied. 
Tämä johtuu siitä, että osarahoitukseen oikeutettujen hankkeiden kirjo on laajempi ja myös sääntöjen, joiden noudattaminen on tarkastettava, määrä on suurempi18. EAKR:n hankkeisiin ja ohjelmiin liittyvät lisäksi yleensä suuremmat taloudelliset resurssit kuin ESR:n yhteydessä, joten puutteiden korjaamisen edellyttämän lisätyön määrä on niin ikään suurempi.
However, it should be noted that often various individual actions for one programme were closed at several different points in time. 
On kuitenkin syytä panna merkille, että tiettyä ohjelmaa koskevat erityyppiset yksittäiset toimet saatettiin usein päätökseen eri ajankohtina.
18 Rules such as those relating to public procurement and state aid are more often applicable to projects co-financed by the ERDF. 
18 Esimerkiksi julkisiin hankintoihin ja valtiontukeen sovellettavat säännöt koskevat useammin EAKR:sta osarahoitettuja hankkeita.
21 Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
21 Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?