natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11 This report focuses on the compliance of rural development implementa‐ tion with the applicable laws and regulations, and only makes marginal references to performance aspects — economy, effectiveness and efficiency. 
11 Kertomuksessa keskitytään arvioi‐ maan, onko maaseudun kehittämi‐ sen alan toimien täytäntöönpano sovellettavien lakien ja säännösten mukaista.
These elements of sound financial management are extensively covered by other special reports of the Court. 
Näitä moitteet‐ tomaan varainhoitoon liittyviä osa‐ tekijöitä on käsitelty laaja‐alaisesti muissa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa.
Types and prevalence 14 of errors found Overall 12 This section contains an analysis of the sample of 461 payments examined, and of the 160 on which the average error rate of 8,2 % is based. 
Havaittujen virheiden 14 tyypit ja esiintyvyys Yleistä 12 Tässä osuudessa analysoidaan 461 tar‐ kastetun maksun otosta; lisäksi analy‐ soidaan erikseen 160:tä maksua, joita koskeva keskimääräinen virhetaso on 8,2 prosenttia.
13 Figure 2 shows that the sample was almost equally split between the two main types of measures. 
13 Kaaviosta 2 käy ilmi, että otos jakau‐ tui lähes tasan kahden pääasiallisen toimenpidetyypin kesken.
It also shows that investment measures accounted for a greater proportion of the error rate (around two thirds) than area‐re‐ lated aid (around one third). 
Siinä myös osoitetaan, että investointitoimenpi‐ teiden osuus virhetasosta oli suurempi (noin kaksi kolmannesta) kuin pin‐ ta‐alatuen osuus (noin kolmannes).
14 As Figure 1 shows, the regulatory framework comprises two layers: the EU level, which sets general require‐ ments and conditions, and the Member State level. 
14 Kuten kaaviosta 1 käy ilmi, sääntelyke‐ hyksessä on kaksi tasoa: EU:n taso, jolla asetetaan yleiset vaatimukset ja ehdot, ja jäsenvaltioiden taso.
Member States implement the requirements of EU regulations and establish additional conditions according to their own pol‐ icy objectives. 
Jäsenvaltiot panevat täytäntöön EU:n säädösten vaatimukset ja vahvistavat lisäehtoja omien toimintapoliittisten tavoitteiden mukaisesti.
Regarding the type of legislation breached, the Court found that only 1,3 percentage points of the error rate were due to non‐compliance with direct provisions of EU regula‐ tions. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi rikkomisten kohteena olleita lainsäädäntötyyppejä ja havaitsi, että ainoastaan 1,3 prosenttiyksikköä virhetasosta johtui siitä, että varsinai‐ sia EU:n säädöksiä ei ollut noudatettu.
Most of the error rate (6,9 per‐ centage points) was due to breaches of conditions set at Member State level. 
Suurin osa virhetasosta (6,9 prosent‐ tiyksikköä) johtuu siitä, että jäsenval‐ tion tasolla asetettuja ehtoja ei ole noudatettu.
Share of area‐related aid and investment measures in the sample and the error rate 214 Area-related aid Investment measures 247 sample error rate 2,5% 5,7% Figure 2 
Pinta‐alatuen ja investointitoimenpiteiden osuus otoksesta ja virhetasosta 214 Pinta-alatuki Investointitoimenpiteet 247 otos virhetaso 2,5% 5,7% Kaavio 2
Types and prevalence of errors found 15 Investment measures 15 Figure 3 presents a breakdown of the different types of beneficiaries for investment measures. 
Havaittujen virheiden tyypit ja esiintyvyys 15 Investointitoimenpiteet 15 Kaaviossa 3 esitetään erilaisten edun‐ saajatyyppien osuudet investointitoi‐ menpiteistä.
It shows that public bodies caused a quarter of the 8,2 % error rate. 
Siitä käy ilmi, että neljä‐ sosa 8,2 prosentin virhetasosta johtui julkisista elimistä.
There are two main categories of private beneficiary: farmers and those without agricultural activity. 
Yksityisiä edunsaajia on kaksi pääluokkaa: viljelijät ja ne, jot‐ ka eivät harjoita maataloustoimintaa.
The latter represented a fifth of the sample, but contributed to a third of the error rate for investment projects. 
Jälkimmäisiä on viidennes otoksesta, mutta niistä johtui kolmannes inves‐ tointihankkeiden virhetasosta.
16 For investment measures, the most common errors found were breaches of eligibility conditions, indications that private beneficiaries may have committed intentional irregularities, and failures to comply with public and private procurement rules (see Figure 4). 
16 Investointitoimenpiteiden osalta havaittiin seuraavat yleisimmät vir‐ hetyypit: tukikelpoisuusehdot eivät täyttyneet, yksityisten edunsaajien sääntöjenvastaisuudet olivat mahdol‐ lisesti tarkoituksellisia ja julkisia ja yk‐ sityisiä hankintoja koskevia sääntöjä ei noudatettu (ks. kaavio 4).
Investment projects typically consist of a small number of individual high‐value cost items. 
Investointi‐ hankkeissa on tavallisesti kyse muuta‐ masta yksittäisestä arvoltaan suuresta kustannuserästä.
This means that when individual cost items are deemed to be ineligible, they result in a relatively high error rate as a pro‐ portion of the total payment. 
Tämä tarkoittaa, että kun yksittäisten kustannuserien ei katsota olevan tukikelpoisia, ne johta‐ vat suhteellisen korkeaan virhetasoon suhteessa maksujen kokonaismäärään.
Also, if projects or beneficiaries are ineligible, this results in a 100 % error rate being applied to the audited payment. 
Jos hankkeet tai edunsaajat eivät ole tukikelpoisia, tarkastettuun maksuun sovelletaan 100 prosentin virhetasoa.
Share of different types of investment beneficiaries in the sample and the error rate 95 2,3% Public bodies Private beneficiaries excluding farmers Farmers 46 106 1,8% 1,6 % sample error rate Figure 3 
Erityyppisten investointihankkeiden edunsaajien osuus otoksesta ja virhetasosta 95 2,3% Julkiset elimet Yksityiset edunsaajat lukuun ottamatta viljelijöitä Viljelijät 46 106 1,8% 1,6 % otos virhetaso Kaavio 3
Types and prevalence of errors found 16 Breakdown of the 5,7 % contribution to the error rate by investment measures Other - 0,5 % Aid ceiling exceeded - 0,5 % Private procurement - 0,6 % Suspected intentional irregularities - 1,1 % Public procurement - 1,1 % Eligibility criteria, public beneficiaries - 0,9 % Eligibility criteria, private beneficiaries - 1 % Area‐related aid 17 For area payments, most of the irregu‐ larities found involved non‐compliance with agri‐environment commitments (obligations concerning land or farm management), ineligible agricultural parcels and over declarations (see Figure 5). 
Havaittujen virheiden tyypit ja esiintyvyys 16 Investointitoimenpiteiden 5,7 prosentin virhetasoon johtaneet syyt Muut 0,5 % Tuen enimmäismäärän ylitys 0,5 % Julkiset hankinnat 0,6 % Epäillyt tarkoitukselliset sääntöjenvastaisuudet 1,1 % Julkiset hankinnat 1,1 % Tukikelpoisuuskriteerit - julkiset edunsaajat 0,9 % Tukikelpoisuuskriteerit - yksityiset edunsaajat 1 % Pinta‐alatuki 17 Pinta‐alatukimaksuissa suurin osa havaituista sääntöjenvastaisuuksista johtui siitä, että maatalouden ympä‐ ristösitoumuksia (maa‐alan tai maa‐ tilan hoitovelvoitteet) ei noudatettu, viljelylohkot eivät oikeuttaneet tukeen ja maa‐ala oli ilmoitettu liian suurena (ks. kaavio 5).
Errors generally concern a limited area of the farm, resulting in a smaller error rate per payment, as opposed to investment measures, where eligibility breaches affect a higher portion of the payment. 
Virheet koskevat yleen‐ sä pientä alaa tilasta, joten maksukoh‐ tainen virhetaso on pienempi, kun taas investointitoimenpiteiden kohdalla tukikelpoisuuden rikkominen vaikuttaa suurempaan osuuteen maksuista.
Breakdown of the 2,5 % contribution to the error rate by area‐related aid Other - 0,4 % Farming commitments - 0,9 % Area differences - 0,3 % Eligibility criteria - 0,9 % Figure 5 Figure 4 
Pinta‐alatuen 2,5 prosentin virhetasoon johtaneet syyt Muut 0,4 % Maatalousalan sitoumukset 0,9 % Pinta-alaerot 0,3 % Tukikelpoisuusperusteet 0,9 % Kaavio 5 Kaavio 4
Types and prevalence of errors found 17 Differences in the financial implementation rate and the error rate between groups of Member States 18 The rural development budget for the period 2007–13 (see paragraph 1) is broken down by Member States on an annual basis. 
Havaittujen virheiden tyypit ja esiintyvyys 17 Erot rahoituksen toteuttamisasteessa ja virhetasossa jäsenvaltioryhmien välillä 18 Maaseudun kehittämisalan kauden 2007–2013 talousarvio (ks. kohta 1) on jäsenvaltiokohtainen ja vuotui‐ nen.
Council Regulation (EC) No 1290/200510 requires the Commis‐ sion to decommit any portion of an annual commitment which has not been used within a period of 2 years after the year of the commitment (known as the ‘n+2 rule’). 
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1290/200510 vaaditaan, että komis‐ sio vapauttaa vuotuisesta sitoumuk‐ sesta käyttämättä jääneet osuudet kahden vuoden kuluessa sitoumusvuo‐ desta (tunnetaan nimellä ”n+2 ‐sään‐ tö”).
This rule aims to speed up the implementation of programmes. 
Säännön tarkoituksena on no‐ peuttaa ohjelmien täytäntöönpanoa.
19 The Court has compared the Member States’ financial implementation rates (i.e. the ratio of cumulative actual pay‐ ments to plan) with their error rates. 
19 Tilintarkastustuomioistuin vertasi jäsenvaltioiden rahoituksen toteutta‐ misasteita (eli kumulatiivisten tosiasi‐ allisten maksujen suhdetta suunnitel‐ tuihin maksuihin) niiden virhetasoihin.
In order to obtain statistically representa‐ tive information, the 27 Member States which had 2007–13 rural development programmes were divided into three groups of nine Member States in de‐ scending order of their financial execu‐ tion rates as at 15 October 2013. 
Jotta saataisiin tilastollisesti edustavia tietoja, ne 27 jäsenvaltiota, joilla oli kaudella 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmia, jaettiin kolmeen yhdeksän jäsenvaltion ryhmään niiden rahoituksen toteuttamisasteen suu‐ ruuden mukaan (tilanne 15. lokakuuta 2013).
The information available does not enable showing results on individual Member States. 
Saatavilla olevien tietojen mu‐ kaan tuloksia ei ole mahdollista esittää yksittäisistä jäsenvaltioista.
The following Member States are represented in the three groups. — Highest financial execution rate: Belgium, Czech Republic, Estonia, Ireland, Latvia, Luxembourg, Aus‐ tria, Slovakia and Finland. — Medium financial execution rate: Germany, France, Lithuania, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovenia, Sweden and the United Kingdom. — Lowest financial execution rate: Bulgaria, Denmark, Greece, Spain, Italy, Cyprus, Hungary, Malta and Romania. 
Kolmessa ryhmässä on edustettuina seuraavat jäsenvaltiot: – korkein rahoituksen toteuttamisas‐ te: Belgia, Tšekin tasavalta, Viro, Irlanti, Latvia, Luxemburg, Itävalta, Slovakia ja Suomi – keskimääräinen rahoituksen toteuttamisaste: Saksa, Ranska, Liettua, Alankomaat, Puola, Portu‐ gali, Slovenia, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta – alhaisin rahoituksen toteuttamisas‐ te: Bulgaria, Tanska, Kreikka, Espan‐ ja, Italia, Kypros, Unkari, Malta ja Romania.
20 Figure 6 presents aggregated figures since the beginning of the program‐ ming period (2007) until the end of the 2013 financial year11; they show a strong negative correlation between financial implementation rates and error rates for the three groups of Member States. 
20 Kaaviossa 6 esitetään yhdistetyt luvut ohjelmakauden alusta (2007) varain‐ hoitovuoden 2013 loppuun11. Niistä näkyy vahva negatiivinen korrelaatio rahoituksen toteuttamisasteiden ja virhetasojen välillä kaikkien kol‐ men jäsenvaltioryhmän osalta.
The same analysis was carried out for different dates, and sep‐ arately for investment measures and area‐related aid, with similar results. 
Sama analyysi tehtiin eri ajalta ja erikseen investointitoimenpiteistä ja pinta‐ala‐ tuesta; tulokset olivat samanlaiset.
The correlation is more pronounced for investment measures, for which implementation rates are lower and error rates are higher. 
Korrelaatio oli ilmeisempi investointitoimenpiteissä, joiden toteuttamisasteet ovat alhai‐ sempia ja virhetasot korkeampia.
21 A detailed analysis of the correlation between the financial execution rate and the error rate was not part of the scope of this audit. 
21 Rahoituksen toteuttamisasteen ja vir‐ hetason korrelaation yksityiskohtainen analyysi ei kuulu tämän tarkastuksen alaan.
10 Article 29 of Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy (OJ L 209, 11.08.2005, p. 1). 
10 Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EUVL, L 209, 11.8.2005, s.1), 29 artikla.
11 Member States declare their rural development expenditure paid out in the period 1 July–15 October to the Commission by 10 November. 
11 Jäsenvaltiot ilmoittavat 1. heinäkuuta ja 15. lokakuuta välisenä aikana suoritetut maaseudun kehittämismenot komissiolle 10. marraskuuta mennessä.
Once accepted, the EU contribution is paid in December. 
Komissio maksaa EU:n rahoitusosuuden hyväksymiensä menojen perusteella joulukuussa.
As such, 15 October 2013 represents the last expenditure subject to this audit. 
Viimeiset tämän tarkastuksen piiriin kuuluneet menot olivat aiheutuneet 15. lokakuuta 2013.
Types and prevalence of errors found 18 Comparison of financial implementation rates with error rates for three groups of nine Member States 90% 80% 70% 60% 50% 40 % 30% 20 % 10 % 83,0 % 12 % 10 % 8% 6% error rate 4% 72,3 % 8,6 3,6 % % 10,0 % 57,5 % 2% 0% 0% 9 Member States with highest financial implementation rate 9 Member States with medium financial implementation rate 9 Member States with lowest financial implementation rate Figure 6 
Havaittujen virheiden tyypit ja esiintyvyys 18 Rahoituksen toteuttamisaste verrattuna virhetasoon kolmessa yhdeksän jäsenvaltion ryhmässä 90% 80% 70% 60% 50% 40 % 30% 20 % 10 % 83,0 % 12 % 10 % 8% 6% virhetaso 4% 72,3 % 8,6 3,6 % % 10,0 % 57,5 % 2% 0% 0% Yhdeksän jäsenvaltiota, joiden rahoituksen toteuttamisaste oli korkein Yhdeksän jäsenvaltiota, joiden rahoituksen toteuttamisaste oli keskimääräinen Yhdeksän jäsenvaltiota, joiden rahoituksen toteuttamisaste oli alhaisin Kaavio 6
Observations 19 PART I What are the main causes of the error rate in investment measures? 
Huomautukset 19 I OSA – Mitkä ovat pääasialliset syyt investointitoimenpiteiden virhetasoon?
22 This section examines the causes of errors in investment measures, which contributed to two thirds of the error rate (see Figure 2). 
22 Tässä osuudessa tutkitaan investoin‐ titoimenpiteisiin liittyvien virheiden syitä. Niiden osuus virhetasosta oli kaksi kolmasosaa (ks. kaavio 2).
The Court found the main drivers of the error rate to be the type of beneficiary and the type of measure. 
Tilin‐ tarkastustuomioistuin havaitsi, että virhetasoon vaikuttaa lähinnä kaksi tekijää, edunsaajatyyppi ja toimenpi‐ detyyppi.
Some measures were more prone to error, whereas others were hardly affected by error. 
Jotkin toimenpiteistä olivat virhealttiimpia, kun taas toisiin liittyi tuskin lainkaan virheitä.
Public bodies are a signifi‐ cant source of error because of non‐compliance with public procurement rules 23 The main objectives of aid provided to public bodies for rural development measures are to improve the quality of life in rural areas, to improve and develop agricultural infrastructure, and to restore forestry potential. 
Julkiset elimet ovat merkit‐ tävä virhelähde, koska ne eivät noudata julkisia han‐ kintoja koskevia sääntöjä 23 Julkisille elimille myönnetään maaseu‐ dun kehittämistoimenpiteisiin tukea, jonka päätavoitteita ovat elämänlaa‐ dun parantaminen maaseutualueilla, maatalouden infrastruktuurin paran‐ taminen ja kehittäminen sekä metsä‐ talouden tuottokyvyn palauttaminen.
Measures supporting these objectives represented around a quarter of total investment expenditure. 
Näitä tavoitteita tukevien toimenpitei‐ den osuus on noin neljännes investoin‐ timenojen kokonaismäärästä.
In addition, up to 4 % of the total rural develop‐ ment budget may be used by manag‐ ing authorities as ‘technical assistance’ to finance preparation, management, monitoring, evaluation, information and control activities carried out under rural development programmes. 
Lisäksi hallintoviranomaiset voivat käyttää maaseudun kehittämisen kokonais‐ budjetista enintään neljä prosenttia ”tekniseen apuun”, jolla rahoitetaan maaseudun kehittämisohjelmiin kuu‐ luvia toimia, jotka liittyvät ohjelmiin myönnettävän tuen valmisteluun, hallintoon, seurantaan, arviointiin, julkistamiseen ja valvontaan.
24 Most of the audited public bodies were municipalities or associations thereof. 
24 Suurin osa tarkastetuista julkisista elimistä oli kuntia tai niiden yhteen‐ liittymiä.
The Court also audited cen‐ tral, regional and local governments (including paying agencies), as well as other public organisations such as irrigation consortia. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös keskushallintoa, alu‐ eellisia ja paikallisviranomaisia (mak‐ sajavirastot mukaan luettuina) sekä muita julkisia organisaatioita, kuten kastelukonsortioita.
25 Directive 2004/18/EC12 requires Mem‐ ber States to oblige public bodies to conduct competitive public procure‐ ment procedures when awarding con‐ tracts. 
25 Direktiivissä 2004/18/EY12 vaaditaan, että jäsenvaltioiden on velvoitettava julkiset elimet järjestämään julkisia hankintoja koskevia kilpailumenettely‐ jä hankintasopimusten tekoa silmällä pitäen.
It states that exceptions are only permitted in justified circumstances (e.g. for reasons of extreme urgency brought about by unforeseeable events). 
Siinä todetaan, että poikkeuk‐ set ovat sallittuja ainoastaan perus‐ telluissa olosuhteissa (esim. ennalta arvaamattomista syistä aiheutuneen äärimmäisen kiireen vuoksi).
Commission Regulation (EU) No 65/201113 stipulates that investment projects must comply with applicable national public procurement rules. 
Komission asetuksessa (EU) N:o 65/201113 sääde‐ tään, että investointihankkeiden on oltava sovellettavien julkisia hankin‐ toja koskevien kansallisten sääntöjen mukaisia.
26 Errors in public procurement proce‐ dures account for one eighth of the av‐ erage error rate for rural development. 
26 Julkisia hankintoja koskevissa menet‐ telyissä esiintyvien virheiden osuus maaseudun kehittämisen keskimää‐ räisestä virhetasosta on yksi kahdek‐ sasosa.
This figure only includes instances where serious breaches of the public procurement rules influenced the se‐ lection of the successful tenderer. 
Määrässä otetaan huomioon ainoastaan tapaukset, joissa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen vakava rikkominen on vaikuttanut tarjouskil‐ pailun voittajan valintaan.
12 Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts (OJ L 134, 30.4.2004, p. 
12 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/ EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara‐ ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s.
13 Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross‐compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 
13 Komission asetus (EU) N:o 65/2011, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteitä koskevien tarkastusmenettelyjen ja täydentävien ehtojen täytäntöönpanon osalta (EUVL L 25, 28.1.2011, s.
Observations 20 27 Of the many applicable rules, only three categories of the serious breach‐ es of procurement rules led to this significant impact on the error rate (see Table 1). 
Huomautukset 20 27 Monista sovellettavista säännöistä ainoastaan kolmella hankintasääntöjen vakavista rikkomisista koostuvalla ryh‐ mällä oli merkittävä vaikutus virheta‐ soon (ks. taulukko 1).
28 The Court found two main reasons that could explain the breaches in public procurement rules. 
28 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaksi keskeistä syytä, jotka voisivat selittää julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomiset.
Firstly, rural infrastructure projects are commonly implemented by small municipalities which often have limited experience of conducting public procurement procedures, and do not have trained and experienced staff at their disposal. 
Ensinnäkin maaseudun infrastruktuurihankkeita toteuttavat yleensä pienet kunnat, joil‐ la on usein vähän kokemusta julkisten hankintamenettelyjen järjestämisestä eikä niillä ole käytettävissä koulutettua ja kokenutta henkilöstöä.
During the tendering procedure, the national authorities do not provide detailed guidance. 
Kansalliset viranomaiset eivät anna tarjousmenet‐ telyn aikana tarkkoja ohjeita.
Breach of public procurement rule Example Unjustified direct award without a competitive procedure The beneficiary of an investment project, a municipality in the Netherlands, agreed to conduct a tendering procedure and delegated implementation of the project to a foundation. 
Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkominen Esimerkki Sopimus myönnettiin perusteettomasti suoraan ilman kilpailumenettelyä Investointihankkeen edunsaaja, kunta Alankomaissa, sopi tarjousmenettelyn järjestämisestä ja delegoi hankkeen toteuttamisen eräälle säätiölle.
The agreement with the foundation set out the procurement proce‐ dure, specifying that a competitive procedure should be applied which should be published on a dedicated website. 
Säätiön kanssa tehdyssä sopimuksessa vahvistettiin hankintamenettely; lisäksi siinä täsmennettiin, että oli sovellettava kilpailumenettelyä, josta oli julkaistava ilmoitus erityisellä verkkosivustolla.
However, 3 weeks after signing the agreement, the board of the foundation decided to apply a direct award procedure, without publishing this on the dedicated website. 
Kolmen viikon kuluttua sopimuksen tekemisestä säätiön hallintoneuvosto päätti kuitenkin soveltaa suorahankintaa; se ei julkaissut menettelystä tietoja erityisellä verkkosivustolla.
Misapplication of selection and award criteria In Germany (Brandenburg‐Berlin), a municipality organised a competitive procedure to select a broadband Internet supplier. 
Valinta-ja ratkaisuperusteita sovellettiin väärin Saksassa (Brandenburg-Berliini) kunta järjesti kilpailumenettelyn valitakseen laajakaistayhteyden tarjoajan.
During the evaluation of the offers, the municipality used award criteria other than those published in the tender notice, followed by a negotiated procedure in which only two of the bidders were allowed to participate. 
Kunta sovelsi tarjousten arviointiin hankintailmoituksessa julkaistujen ratkaisuperusteiden sijaan muita perusteita ja järjesti neuvottelumenettelyn, johon ainoastaan kahden tarjoajan annettiin osallistua.
At the end of the procedure, the municipality did not choose the most economical offer. 
Menettelyn lopussa kunta ei valinnut kaikkein edullisinta tarjousta.
Lack of equal treatment of tenderers In Romania, a rural municipality obtained support for an investment project which included a water supply network, a sewage system, improvement of local roads and a community centre. 
Tarjoajia ei kohdeltu tasapuolisesti Romaniassa maaseutukunta sai tukea investointihankkeelle, johon sisältyi veden-jakeluverkosto, viemäriverkosto, paikallisteiden parantaminen sekä kunnallinen rakennus.
Seven tenderers submitted offers for the public works contract; the beneficiary rejected five of these on the grounds that they did not fulfil the requirements. 
Seitsemän tarjoajaa teki tarjouksen julkista rakennusurakkaa koskevaa sopimusta silmällä pitäen. Edunsaaja hylkäsi tarjouksista viisi, koska ne eivät täyttäneet vaatimuksia.
The Court found that the winning tenderer had also failed to fulfil two requirements which had been used as grounds for rejecting other bids. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että myöskään tarjouskilpailun voittaja ei ollut täyttänyt kahta sellaista vaatimusta, joiden noudattamatta jättämisen vuoksi muita tarjouksia oli hylätty.