natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The programme did not require the BoG to ensure that the process was sufficiently transparent. 
Ohjelmassa ei vaadittu, että Kreikan keskuspankin oli varmistettava prosessin riittävä avoimuus.
For example, the banks had no access to their own assessment and its underlying calculations. (iii) Bank recapitalisations of 2014 and 2015 82. 
Pankit eivät esimerkiksi voineet tutustua itseään koskevaan arviointiin ja sen perustana oleviin laskelmiin. iii) Pankkien pääomapohjien vahvistamiset vuosina 2014 ja 2015 82.
The conditions in the second and third programmes allowed the HFSF to be used only as a last-resort source of support in the recapitalisations of 2014 and 2015 (see Annex IX, Part B). 
Toisen ja kolmannen ohjelman ehtojen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahastoa voitiin käyttää vain viimeisenä tukilähteenä vuosien 2014 ja 2015 pääomapohjien vahvistamisissa (ks. liite IX, osa B).
This meant that the HFSF could not participate in the bank recapitalisations in the event of private-sector interest in order to minimise further injections of public funds. 
Tämä merkitsi, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei voinut osallistua pankkien pääomapohjien vahvistamisiin, mikäli yksityinen sektori osoitti kiinnostusta, jotta minimoitiin julkisista varoista tehtävät lisäinvestoinnit.
Asset quality – Non-Performing Loans 83. 
Omaisuuserien laatu – järjestämättömät lainat 83.
In the case of NPL management, the creation of an asset management company (AMC) is one of the most widespread solutions at the international level. 
Järjestämättömien lainojen hallinnoinnissa omaisuudenhoitoyhtiön perustaminen on yksi yleisimmistä ratkaisuista kansainvälisellä tasolla.
However, such a solution was not used in the Greek programmes due to funding constraints and other factors, such as the diversification of non-performing loans across all sectors, governance issues and EU state-aid considerations. 
Tällaista ratkaisua ei kuitenkaan käytetty Kreikan ohjelmissa rahoitusrajoitteiden ja muiden tekijöiden vuoksi, joita olivat muun muassa järjestämättömien lainojen hajautuneisuus kaikille aloille, hallinto-ongelmat ja EU:n valtiontukisääntöjä koskevat näkökohdat.
Notwithstanding the potential constraints, the Commission’s estimates of an AMC’s financing needs were not concrete enough to provide a comprehensive assessment of whether the measure was appropriate in the Greek context. 
Mahdollisista rajoitteista huolimatta komission arviot omaisuudenhoitoyhtiön rahoitustarpeista eivät olleet riittävän konkreettisia sen kannalta, että olisi voitu arvioida kattavasti, oliko toimenpide asianmukainen Kreikan yhteydessä.
The first two programmes placed emphasis on recapitalising banks and providing liquidity support, but this was not accompanied by effective action on NPL management (e.g. the first programme only provided a commitment to review insolvency legislation). 
Kahdessa ensimmäisessä ohjelmassa painotettiin pankkien pääomapohjan vahvistamista ja maksuvalmiustuen antamista, mutta tähän ei liittynyt vaikuttavia järjestämättömien lainojen hallinnointia koskevia toimia (esimerkiksi ensimmäisessä ohjelmassa edellytettiin vain sitoutumista maksukyvyttömyyslainsäädännön tarkistamiseen).
The second programme attempted to address the problem of NPLs by relying mostly on banks’ internal NPL management which, although essential, proved largely ineffective56. 
Toisessa ohjelmassa yritettiin puuttua järjestämättömien lainojen ongelmaan lähinnä pankkien sisäisen järjestämättömien lainojen hallinnoinnin avulla, joka on tärkeää, mutta osoittautui suurelta osin tehottomaksi56.
As the 55 56 53 In 2014, private investors obtained shares in the four largest banks at a discount of between 7 % and 23 % over the last closing price. 
Toisen ohjelman edetessä pankkien järjestämättömien lainojen hallinnointivalmiudet määriteltiin tärkeämmäksi prioriteetiksi, 55 56 54 Yksityiset sijoittajat voivat vuonna 2014 hankkia neljän suurimman pankin osakkeita 7– 23 prosentin alennuksella viimeisestä päätöshinnasta.
In 2015, the discount was considerably higher, i.e. between 34 % and 93 %, as no minimum price was determined ex ante due to the high level of uncertainty. 
Vuonna 2015 alennus oli huomattavasti suurempi, 34–93 prosenttia, koska suuren epävarmuuden vuoksi vähimmäishintaa ei ollut määritelty ennakolta.
The problems included implementation of the Code of Conduct on the management of NPLs being postponed until late-2015, less active loan portfolio management (banks focused mostly 
Ongelmia olivat muun muassa järjestämättömien lainojen hallinnointia koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanon lykkääminen vuoden 2015 loppuun, lainasalkun passiivinen hoito (pankit keskittyivät lähinnä lyhyen aikavälin ratkaisuihin siirtäen siten ongelman tulevaisuuteen) ja pankkien heikko keskinäinen yhteistyö.
second programme progressed, banks’ NPL management capacity was identified as a higher priority, but tangible reforms to improve internal management processes were put in place only as from the third programme. 
mutta konkreettisia uudistuksia sisäisten hallinnointiprosessien parantamiseksi toteutettiin vasta kolmannessa ohjelmassa.
With respect to business and personal insolvency in Greece, the conditions in the first and second programmes remained general in nature and the series of legislative amendments that were duly introduced to deal with distressed assets were mostly of limited-scope and ineffective57. 
Kreikkalaisten yritysten maksukyvyttömyyden ja henkilökohtaisen maksukyvyttömyyden suhteen ensimmäisen ja toisen ohjelman ehdot olivat yleisluonteisia, ja ongelmallisiin omaisuuseriin puuttumiseksi oikeutetusti toteutetut lainsäädäntömuutokset olivat useimmiten suppea-alaisia ja tehottomia57.
Many reforms were characterised by a piecemeal approach and a diverse set of policy priorities that often led to conflicting policy objectives. 
Monille uudistuksille oli tunnusomaista lähestymistavan hajanaisuus ja poliittisten prioriteettien moninaisuus, mikä usein johti ristiriitaisiin poliittisiin tavoitteisiin.
In some cases, they were even taken without proper stakeholder consultation and impact analysis. 
Joissakin tapauksissa uudistukset jopa toteutettiin ilman asianmukaista sidosryhmien kuulemista ja vaikutusanalyysia.
The complexity of the insolvency framework has perpetuated the NPL problem rather than addressing it within a coherent, centralised strategic framework with clear policy priorities. 
Maksukyvyttömyyspuitteiden monitahoisuus on pitkittänyt järjestämättömien lainojen ongelmaa sen sijaan, että siihen olisi puututtu johdonmukaisella ja keskitetyllä strategisella kehyksellä, jolla on selvät poliittiset prioriteetit.
The framework’s design also did not take account of the judicial system’s limited capacity for dealing effectively with the large volume of cases. 
Puitteiden suunnittelussa ei myöskään otettu huomioon oikeusjärjestelmän vähäisiä valmiuksia selviytyä tehokkaasti tapausten suuresta määrästä.
Taken together, such complexity and capacity problems have generated backlogs, thus disseminating strategic default and moral hazard throughout the system (see Box 9). 54 on short-term solutions, thereby shifting the problem into the future), and poor interbank collaboration. 
Tällaiset monitahoisuuteen ja valmiuksiin liittyvät ongelmat ovat yhdessä aiheuttaneet asioiden kasaantumista ja levittäneet siten strategista maksujen laiminlyöntiä ja moraalikatoa koko järjestelmään (ks. laatikko 9).
57 Both the ECB and the IMF have identified several obstacles to NPL resolution (ECB, ‘Stocktake of national supervisory practices and legal frameworks related to NPLs’, Annex III, September 2016 and IMF, Country Report No 17/41, February 2017, p. 3-15). 
55 57 Sekä EKP että IMF ovat tunnistaneet useita järjestämättömien lainojen ratkaisemisen esteitä (EKP, ”Stocktake of national supervisory practices and legal frameworks related to NPLs”, liite III, syyskuu 2016, ja IMF, maaraportti nro 17/41, helmikuu 2017, s.
Only the third programme included a condition to create a functioning market for NPL servicing and sales. 
Vasta kolmanteen ohjelmaan sisältyi ehto, joka koski toimivien markkinoiden luomista järjestämättömien lainojen hoitoa ja myyntiä varten.
However, several key impediments were not removed either by the law adopted in late 2015 or by two further amendments in 2016 (also covering performing loans), and the legal framework remained burdensome. 
Useita keskeisiä esteitä ei kuitenkaan poistettu vuoden 2015 lopulla hyväksytyllä lailla eikä sen kahdella vuonna 2016 tehdyllä muutoksella (jotka kattoivat myös sovitusti hoidetut lainat), ja oikeuskehys pysyi hankalana.
In the case of banks under special liquidation which handled mostly non-performing loans, operations were fragmented for a long period, giving rise to low efficiency in terms of NPL collection and operating costs. 
Lähinnä järjestämättömiin lainoihin liittyneessä erityisessä selvitystilassa olleiden pankkien tapauksessa toimet olivat kauan hajanaisia, mikä teki järjestämättömien lainojen perinnästä tehotonta ja lisäsi toimintakustannuksia.
For example, the consolidation of operations (16 entities into one) was only a condition under the third programme and was implemented more than three years after the original proposal by external consultants. 
Esimerkiksi toimien yhdistäminen (16 yhteisöä yhdeksi yhteisöksi) oli vasta kolmannen ohjelman ehto ja toteutettiin yli kolme vuotta sen jälkeen, kun ulkopuoliset konsultit olivat sitä ehdottaneet.
The liquidation procedure absorbed 13.5 billion euros from the programmes’ funding via the HFSF (see Table 3) and further 1.7 billion euros from the national deposit guarantee fund. 
Selvitystilamenettelyyn kului 13,5 miljardia euroa ohjelmien rahoituksesta Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta (ks. taulukko 3) ja lisäksi 1,7 miljardia euroa kansallisesta talletussuojarahastosta.
Governance (i) Bank governance 88. 
Hallinto i) Pankkien hallinnointi ja ohjaus 88.
While financial-sector reforms gained in importance over the course of the first programme, the programme itself did not include conditions to enhance bank governance. 
Vaikka rahoitusalan uudistusten merkitys lisääntyi ensimmäisen ohjelman aikana, itse ohjelma ei sisältänyt ehtoja pankkien hallinnoinnin parantamiseksi.
However, governance-related problems (e.g. lending to related parties on non-market 55 Box 9 - Personal insolvency The personal insolvency legal framework resulted in around 200 000 applications flooding the judicial system, with debtors being granted a payment moratorium because of a huge backlog that is expected to last up to 15 years. 
Hallinnointiin liittyviä 56 Laatikko 9 – Henkilökohtainen maksukyvyttömyys Henkilökohtaista maksukyvyttömyyttä koskeva oikeuskehys johti siihen, että oikeusjärjestelmä hukkui noin 200 000 hakemukseen ja velallisille myönnettiin maksujen keskeytys tämän valtavan suman takia, jonka selvittämisen odotetaan kestävän jopa 15 vuotta.
The problem was exacerbated by insufficient guidance for judges and design problems that preceded the 2015 law (a programme condition of the third programme), such as the requirement that debtors pay a minimum amount or nothing at all pending a court hearing. 
Ongelmaa pahensivat tuomareiden riittämätön ohjeistus ja vuoden 2015 lakia (yksi kolmannen ohjelman ehdoista) edeltäneet suunnitteluongelmat, kuten vaatimus siitä, että velalliset maksavat tietyn vähimmäismäärän tai eivät mitään tuomioistuinkäsittelyä odotettaessa.
Consequently, the framework was not well targeted, as ineligible debtors applied for the insolvency scheme anyway as a way of avoiding creditor actions until such time as their cases were heard. 
Näin ollen kehys ei ollut hyvin kohdennettu, kun velalliset, joilla ei ollut oikeutta maksukyvyttömyysjärjestelyyn, hakivat sitä tästä huolimatta välttääkseen velkojien toimia siihen asti, että heidän tapauksensa käsiteltiin.
Non-targeted household insolvency rules also contributed to undermining payment culture among borrowers. 
Kohdentamattomat kotitalouksien maksukyvyttömyyttä koskevat säännöt heikensivät myös osaltaan maksukulttuuria lainanottajien keskuudessa.
The Bank of Greece and domestic banks estimate that one sixth of businesses and at least one quarter of households are strategic defaulters. 
Kreikan keskuspankki ja kotimaiset pankit arvioivat, että kuudesosa yrityksistä ja vähintään neljäsosa kotitalouksista laiminlyö strategisesti maksuja.
terms) existed well before the crisis, as Greek banks’ corporate governance was, on average, considerably inferior to that of their European counterparts from the outset. 
ongelmia (esimerkiksi lainojen myöntäminen lähipiiriin kuuluville muilla kuin markkinaehdoilla) oli kuitenkin jo kauan ennen kriisiä, sillä Kreikan pankkien hallinnointi-ja ohjausjärjestelmä oli alusta lähtien keskimäärin huomattavasti heikompi kuin muissa Euroopan maissa.
The second programme provided that the four largest Greek banks (‘systemic’) would be recapitalised mostly by programme funds via HFSF but without ensuring sufficient scrutiny of their private management. 
Toisessa ohjelmassa määrättiin, että Kreikan neljän suurimman (järjestelmän kannalta merkittävän) pankin pääomapohjaa vahvistettaisiin lähinnä ohjelman varoilla Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta, mutta pankkien yksityisen hallinnoinnin riittävää valvontaa ei varmistettu.
Contrary to international practice, changes of ownership that led in 2013 to the almost full nationalisation of the domestic banking sector were not reflected on most bank boards. 
Vastoin kansainvälistä käytäntöä omistajuudessa tapahtuneet muutokset, jotka vuonna 2013 johtivat kotimaisen pankkialan lähes täydelliseen kansallistamiseen, eivät näkyneet useimpien pankkien hallituksissa.
In fact, in some cases, management control remained with historical shareholders and the HFSF was not entitled to assess them in terms of their experience, reputation and independence. 
Joissakin tapauksissa hallinnointia koskeva määräysvalta säilyi itse asiassa aiemmilla osakkailla, eikä Kreikan rahoitusvakausrahastolla ollut oikeutta arvioida osakkaiden kokemusta, mainetta ja riippumattomuutta.
A condition on the evaluation of banks’ corporate governance was only included in the third programme when the HFSF had to review all bank board members. 
Pankkien hallinnointi-ja ohjausjärjestelmien arviointia koskeva ehto sisällytettiin vasta kolmanteen ohjelmaan, kun Kreikan rahoitusvakausrahaston oli tarkastettava kaikki pankkien hallitusten jäsenet.
To this end, and in order also to tackle potential political or business interference, the third programme provided for stricter selection criteria as regards the qualifications and experience of bank board members. 
Tätä varten – ja myös mahdollisen poliittisen tai yritysten sekaantumisen torjumiseksi – kolmannessa ohjelmassa määrättiin tiukemmista valintaperusteista pankkien hallitusten jäsenten pätevyyden ja kokemuksen osalta.
However, the criteria restricted the candidates to banking and financial expertise; such a requirement was not fully aligned with international practices and EU/SSM requirements, which, in principle, promote board diversity and collective knowledge. 
Perusteissa rajattiin kuitenkin ehdokkaat edellyttämällä heiltä pankki-ja finanssialan kokemusta. Tällainen vaatimus ei ollut täysin kansainvälisten käytäntöjen ja EU:n/YVM:n vaatimusten mukainen, joilla periaatteessa edistetään hallitusten monimuotoisuutta ja kollektiivista tietämystä.
Financial-sector reforms did not focus sufficiently on the governance and domestic supervision of less significant banks, either. 
Rahoitusalan uudistuksissa ei myöskään keskitytty riittävästi vähemmän merkittävien pankkien hallinnointiin ja kansalliseen valvontaan.
Almost six years after the first programme was introduced, an on-site inspection by the BoG and the SSM in March 2016 revealed severe internal deficiencies in terms of governance, risk management and lending practices at one bank. (ii) HFSF governance 92. 
Lähes kuusi vuotta ensimmäisen ohjelman käynnistymisen jälkeen Kreikan keskuspankin ja YVM:n maaliskuussa 2016 itse paikalla tekemä tutkinta paljasti vakavia sisäisiä puutteita erään pankin hallinnoinnissa, riskinhallinnassa ja lainauskäytännöissä. ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston hallinto 92.
The first programme designed the HFSF’s original governance structure, which did not lead to enhanced independence from the authorities. 
Ensimmäisessä ohjelmassa suunniteltiin Kreikan rahoitusvakausrahaston alkuperäinen hallintorakenne, joka ei lisännyt sen riippumattomuutta viranomaisista.
Despite the second programme’s condition that the HFSF should have a two-tier management structure (i.e. consisting of the General Council and the Executive Board), independence issues persisted. 
Riippumattomuusongelmat jatkuivat huolimatta toisen ohjelman ehdosta, jonka mukaan Kreikan rahoitusvakausrahastolla olisi oltava kaksikerroksinen hallintorakenne (joka koostuu yleisneuvostosta ja johtokunnasta).
The third programme addressed this weakness by focusing on the selection process for the HFSF’s senior management. 
Kolmannessa ohjelmassa tähän heikkouteen puututtiin keskittymällä Kreikan rahoitusvakausrahaston ylimmän johdon valintaprosessiin.
The HFSF’s decision-making process also raised serious concerns about its transparency. 
Myös Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksentekoprosessi herätti vakavaa huolta sen avoimuuden osalta.
For example, in 2013, the HFSF approved the sale of a majority stake in a bank subsidiary even though the transaction was not based on a competitive tendering process with multiple bidders. 
Esimerkiksi vuonna 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto hyväksyi erään pankin tytäryhtiön osake-enemmistön myynnin, vaikka liiketoimi ei perustunut useita tarjoajia käsittävään tarjouskilpailumenettelyyn.
The programme conditions led to frequent changes in the HFSF’s senior management (34 people in the first six years, including four chairmen and four chief executive officers), a practice that entailed a risk of knowledge gaps and diminished influence in the banks in which HFSF held shares. 
Ohjelman ehdot johtivat tiheisiin vaihdoksiin Kreikan rahoitusvakausrahaston ylimmässä johdossa (34 henkilöä kuuden ensimmäisen vuoden aikana, muun muassa neljä puheenjohtajaa ja neljä toimitusjohtajaa). Tämä käytäntö aiheutti tietopuutteiden riskin ja vähensi vaikutusvaltaa pankkeihin, joiden osakkeita Kreikan rahoitusvakausrahasto omisti.
Expected financial results 94. 
Odotetut taloudelliset tulokset 94.
As of December 2016, the HFSF had injected 45.4 billion euros into the Greek banking sector, with expected losses of 36.4 billion euros (see Table 3). 
Joulukuussa 2016 Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sijoittanut 45,4 miljardia euroa Kreikan pankkialalle, ja odotettavissa olevat tappiot olivat 36,4 miljardia euroa (ks. taulukko 3).
Overall, only a small part of the expected losses could potentially be recovered over time due to an appreciation in the market value of shares in systemic banks, and most programme funds for domestic banks are expected to remain part of Greece’s public debt. 
Kaiken kaikkiaan vain pieni osa odotettavissa olevista tappioista voidaan mahdollisesti saada ajan mittaan takaisin järjestelmän kannalta merkittävien pankkien osakkeiden markkina-arvon nousun vuoksi. Suurimman osan kreikkalaisille pankeille myönnetyistä ohjelmavaroista odotetaan jäävän osaksi Kreikan julkista velkaa.
Table 3 – Expected results of intervention in the Greek banking sector (in billion euros, 2016) 57 Funds used Funds recovered Estimated recoverabl e amount Expected losses Systemic banks 31.91 2.72 3.83 25.4 Banks under liquidation 13.5 0.5 1.9 11.0 Total 45.4 3.2 5.7 36.4 1 Including the funds used for capital injection of two temporary credit institutions (bridge banks). 
58 Taulukko 3 – Kreikan pankkialaa koskevan toimenpiteen odotettavissa olevat tulokset (miljardia euroa, 2016) 59 Käytetyt varat Takaisin saadut varat Arvioitu takaisin saatava määrä Odotettavissa olevat tappiot Järjestelmän kannalta merkittävät pankit 31,91 2,72 3,83 25,4 Selvitystilassa olevat pankit 13,5 0,5 1,9 11,0 Yhteensä 45,4 3,2 5,7 36,4 1 Mukaan lukien kahden väliaikaisen luottolaitoksen (omaisuudenhoitoyhtiön) pääomanlisäykseen käytetyt 2 varat.
2 Including the proceeds from warrants, the redemption of CoCos and the respective interest. 
Mukaan lukien optiotodistuksista, ehdollisten pääomavälineiden lunastuksesta ja niiden koroista kertyneet 3 tulot.
3 Including the fair value of bank shares and the fair value of CoCos. 
Mukaan lukien pankkien osakkeiden käypä arvo ja ehdollisten pääomavälineiden käypä arvo.
Source: HFSF draft financial accounts, December 2016. 
Lähde: Kreikan rahoitusvakausrahaston alustava tilinpäätös, joulukuu 2016.
Labour market reforms 95. 
Työmarkkinauudistukset 95.
The overall aim of the labour market reforms anchored in the programmes was to improve the performance of the labour market, among others by fostering a rapid adjustment of labour costs. 
Työmarkkinauudistusten ohjelmiin kirjattuna yleisenä tavoitteena oli parantaa työmarkkinoiden suorituskykyä muun muassa edistämällä työvoimakustannusten nopeaa mukauttamista.
The labour market reforms were expected to contribute to restoring cost-competitiveness in the Greek economy and containing job losses during the recession. 
Työmarkkinauudistusten odotettiin edistävän Kreikan talouden kustannuskilpailukyvyn palauttamista ja rajoittavan työpaikkojen menetyksiä taantuman aikana.
With respect to labour costs, the second programme established an indicative target of a 15 % decrease in unit labour costs (ULCs) in 2012-2014. 
Työvoimakustannusten osalta toisessa ohjelmassa asetettiin suuntaa-antava tavoite yksikkötyökustannusten alentamisesta 15 prosentilla vuosina 2012–2014.
Since their inception in 2010, the programmes have included a broad range of measures to address the rigidities of the Greek labour market. 
Ohjelmien vuonna 2010 tapahtuneesta käynnistämisestä lähtien ne ovat sisältäneet laajan valikoiman toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan Kreikan työmarkkinoiden jäykkyyksiin.
They focus on bargaining and wage formation, minimum wage setting and level, employment protection legislation, and working time flexibility. 
Ne keskittyvät palkkaneuvotteluihin ja palkanmuodostukseen, vähimmäispalkkojen määrittämiseen ja tasoon, työsuhdeturvalainsäädäntöön ja työaikojen joustavuuteen.
In parallel to liberalisation measures, the emphasis from the second programme onwards has increasingly focused on the fight against undeclared work and on active labour market policies aimed directly at job creation, but these aspects were not covered by the audit. 
Vapauttamistoimenpiteiden ohella painotus on toisesta ohjelmasta lähtien siirtynyt yhä vahvemmin pimeän työn torjuntaan ja aktiivisiin työmarkkinatoimiin, joilla pyritään suoraan työpaikkojen luomiseen. Nämä näkökohdat eivät kuitenkaan kuuluneet tarkastuksen piiriin.
Conditionality design The justification and analytical underpinning of the reforms 97. 
Ehtojen suunnittelu Uudistusten perustelut ja analyyttinen tausta 97.
Policy briefs and other working documents substantiated the Commission’s approach to labour market reforms and provided analysis of alternative options (e.g. how to reduce unit labour costs or shape the wage bargaining framework). 
Poliittisissa katsauksissa ja muissa valmisteluasiakirjoissa perusteltiin työmarkkinauudistuksia koskeva komission lähestymistapa ja analysoitiin vaihtoehtoisia mahdollisuuksia (esimerkiksi miten yksikkötyökustannuksia vähennetään tai miten palkkaneuvottelukehys muotoillaan).
However, the Commission did not cover some risks in these analyses, especially in the early stages of design. 
Komissio ei kuitenkaan kattanut näissä analyyseissa eräitä riskejä varsinkaan suunnittelun varhaisissa vaiheissa.
In particular, there was no assessment of how the reforms could impact the grey zone of the labour market, although some of the measures entailed an increased risk in this respect58. 
Arviointia ei laadittu esimerkiksi sitä, miten uudistukset voisivat vaikuttaa työmarkkinoiden harmaaseen alueeseen, vaikka jotkin toimenpiteistä sisälsivät tässä suhteessa suuremman riskin58.