natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To monitor the implementation of MIP‐CSRs, the Commission is required to maintain permanent dialogue with the Member State authorities and the social partners and carry out information visits, usually once a year. 
Seuratakseen maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanoa komission on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja käytävä keräämässä tietoja tavallisesti kerran vuodessa.
The corrective action: the excessive imbalance procedure 18. 
Korjaavat toimet: liiallista epätasapainoa koskeva menettely 18.
If the Commission considers the imbalances excessive, it is again required, by Article 7 of the MIP Regulation, to inform the European Parliament and the Council. 
Jos komissio katsoo, että epätasapaino on liiallista, sen on taas tiedotettava asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle MIP-asetuksen 7 artiklan mukaisesti.
Acting on a Commission proposal, the Council may then decide to activate an ‘excessive imbalance procedure’ (EIP), exposing the Member State to stricter requirements and monitoring, and ultimately, in the case of euro‐area Member States, to the possibility of financial sanctions7. 
Neuvosto voi sitten komission ehdotuksesta päättää käynnistää liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn, jossa jäsenvaltioon kohdistetaan tiukempia vaatimuksia ja seurantatoimia ja viime kädessä mahdollisesti taloudellisia seuraamuksia, jos kyseessä on euroalueen jäsenvaltio7.
7 8 9 15 See Regulation (EU) No 1174/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area (OJ L 306, 23.11.2011, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1174/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella (EUVL L 306, 23.11.2011, s.
Our analysis ended with the publication of IDRs in February 2017 so did not cover the 2017 CSRs. 
Analyysi päättyi perusteellisten tarkastelujen julkaisemiseen helmikuussa 2017, joten se ei kattanut vuotta 2017 koskevia maakohtaisia suosituksia.
More specifically, we examined: (a) the effectiveness of the implementation of the procedure based on the evolution of Member States’ classification of imbalances and the reasons underlying the low implementation of MIP‐CSRs; (b) the process of classifying macroeconomic imbalances in Member States; (c) the Commission’s use of analytical tools and economic analysis to identify and assess imbalances, and the evolving presentation of the results; (d) the appropriateness of the scoreboard and the AMR as a whole in the MIP. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti a) menettelyn täytäntöönpanon vaikuttavuutta sen perusteella, miten epätasapainon luokittelu on jäsenvaltioissa kehittynyt, ja maakohtaisten MIP-suositusten alhaisen täytäntöönpanoasteen syitä b) makrotalouden epätasapainon luokitusprosessia jäsenvaltioissa c) epätasapainon havainnointiin ja arviointiin tarkoitettujen analyyttisten välineiden ja taloudellisen analyysin käyttöä komissiossa ja tulosten esittämistavan muuttumista d) tulostaulun ja koko varoitusmekanismia koskevan kertomuksen asianmukaisuutta MIP:n kannalta.
We did not assess the appropriateness of the thresholds set for scoreboard indicators or the quality of the statistical data underlying them. 
Tilintarkastustuomioistuin ei arvioinut tulostaulun indikaattoreille asetettujen kynnysarvojen asianmukaisuutta tai niiden perustana olevien tilastotietojen laatua.
Nor did we examine the procedure for evaluating progress in the implementation of MIP‐CSRs10. 
Se ei myöskään arvioinut menettelyä, jonka avulla arvioidaan maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanon edistymistä10.
Our audit criteria came from: (a) regulatory requirements (in particular the MIP Regulation); (b) the Commission’s internal rules and procedures (e.g. instructions and guidelines); (c) documents issued by a number of EU institutions and other international organisations (in particular the IMF and the OECD) or resulting from research to identify best practice. 
Tarkastuskriteerit ovat peräisin a) lakisääteisistä vaatimuksista (erityisesti MIP-asetuksesta) b) komission sisäisistä säännöistä ja menettelyistä (esim. ohjeista ja suuntaviivoista) 9 10 Ks. liite IV, jossa selitetään tilintarkastustuomioistuimen otantamenetelmää.
This audit report is the second in a series that was planned to ensure substantial coverage of the EU’s economic governance framework. 
Tämä tarkastuskertomus on toinen sarjassa, jonka tarkoituksena on varmistaa, että EU:n talouden ohjausjärjestelmää käsitellään kattavasti.
The first report in the series, on the excessive deficit procedure (EDP)11, was published in 2016. 
Sarjan ensimmäinen kertomus julkaistiin vuonna 2016, ja sen aiheena oli liiallista alijäämää koskeva menettely11.
Approach 24. 
Tarkastustapa 24.
In March 2016, we sent an online survey to the members of the Economic Policy Committee (EPC) from Member States which had been subject to the MIP. 
Tilintarkastustuomioistuin lähetti maaliskuussa 2016 verkkokyselyn MIP:n piiriin kuuluvista jäsenvaltioista peräisin oleville talouspoliittisen komitean jäsenille.
The survey covered the period from the 2012 AMR to the 2016 IDRs. 
Kysely kattoi ajanjakson vuoden 2012 varoitusmekanismia koskevasta kertomuksesta vuoden 2016 perusteellisiin tarkasteluihin.
It comprised 46 questions, both qualitative and quantitative, on EPC members’ views of the MIP. 
Se käsitti 46 kysymystä, jotka olivat luonteeltaan sekä laadullisia että määrällisiä ja koskivat talouspoliittisen komitean jäsenten näkemyksiä MIP-menettelystä.
The survey closed in December 2016, by which time 19 out of 20 EPC members had responded. 
Kysely päättyi joulukuussa 2016, johon mennessä talouspoliittisen komitean 20 jäsenestä 19 oli vastannut.
The survey results guided our audit work and are referenced in certain observations. 
Kyselytulokset ohjasivat tarkastustyötä, ja niihin viitataan tietyissä huomautuksissa.
Collated answers to the quantitative questions can be found in Annex VI. 
Kootut vastaukset määrällisiin kysymyksiin esitetään liitteessä VI.
We interviewed staff from three Commission departments (DG ECFIN, DG EMPL and the Secretariat‐General) and the private offices of the Commissioner for Economic and Financial Affairs, Taxation and Customs and the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue. 
Tilintarkastustuomioistuin haastatteli kolmen komission osaston (talouden ja rahoituksen pääosasto, työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto ja pääsihteeristö) sekä talous-ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaavan komission jäsenen ja eurosta ja työmarkkinavuoropuhelusta vastaavan varapuheenjohtajan kabinettien henkilöstöä.
We reviewed a range of Commission documentation, both in the public domain and internal records. 
Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi erilaisia komission asiakirjoja, jotka oli tarkoitettu sekä julkiseen että sisäiseen käyttöön.
We also met representatives of institutions involved in implementing and monitoring the MIP in selected Member States (see the list of institutions in Annex VII). 
Lisäksi tavattiin valituissa jäsenvaltioissa MIP:n täytäntöönpanoon ja seurantaan osallistuvien organisaatioiden edustajia (luettelo organisaatioista esitetään liitteessä VII).
We discussed the MIP with representatives of several organisations whose views were relevant to the audit (including the European Central Bank (ECB), the IMF, the OECD, the World Bank, the European Parliament and, in Germany, the Federal Ministry of Economic Affairs and Energy and the Federal Ministry of Finance). 
MIP:stä keskusteltiin useiden sellaisten organisaatioiden edustajien kanssa, joiden kannat olivat relevantteja tarkastuksen kannalta (mm. Euroopan keskuspankki (EKP), IMF, OECD, Maailmanpankki, Euroopan parlamentti ja Saksan talous-ja energiaministeriö ja valtiovarainministeriö).
We also organised an advisory panel and sought for independent experts’ advice. 
Lisäksi järjestettiin neuvoa-antava paneeli ja pyydettiin neuvoja riippumattomilta asiantuntijoilta.
OBSERVATIONS Member States are identified as having imbalances over several years, and corrective policies are under‐implemented 27. 
HUOMAUTUKSET Jäsenvaltioissa on havaittu epätasapainoa useana vuotena eikä korjaavia toimintapolitiikkoja panna tarpeeksi täytäntöön 27.
This section looks at the evolution of the number of Member States in which imbalances have been identified since the introduction of the MIP. 
Tässä osiossa käsitellään sellaisten jäsenvaltioiden määrän muutosta, joissa on havaittu epätasapainoa MIP:n käyttöönoton jälkeen.
Then it shows the degree of implementation of MIP‐CSRs as assessed by the Commission and considers the underlying reasons. 
Lisäksi osiosta käy ilmi komission arvioima maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanoaste, ja siinä paneudutaan sen perimmäisiin syihin.
Member States generally remain in imbalance for several years 28. 
Epätasapainoa on jäsenvaltioissa yleensä usean vuoden ajan 28.
The number of Member States identified through the MIP as having macroeconomic imbalances rose steadily between 2012 and 2015 (from 12 to 16). 
Sellaisten jäsenvaltioiden määrä, joissa havaittiin MIP:n kautta olevan makrotalouden epätasapainoa, kasvoi tasaisesti vuosina 2012–2015 (12:sta 16:een).
Nevertheless, we acknowledge that this number has also increased due to the exit of several countries from economic adjustment programmes and the accession of Croatia to the EU. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että tämä määrä on kasvanut myös siksi, että useat maat eivät enää osallistu talouden sopeutusohjelmiin ja että Kroatia liittyi EU:hun.
More recently, the overall trend has reversed, possibly reflecting the cyclical recovery of EU economies. 
Viime aikoina yleinen suuntaus on kääntynyt, mikä kuvastaa mahdollisesti EU:n talouksien myönteistä suhdannekehitystä.
However, the number of Member States with excessive imbalances has not fallen (see Figure 2 and Annex VIII). 
Niiden jäsenvaltioiden määrä, joissa epätasapaino on liiallista, ei silti ole vähentynyt (ks. kaavio 2 ja liite VIII).
Figure 2 – Number of Member States with imbalances Source: ECA. 
18 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 32 2 1 2 4 5 6 7 9 11 12 14 20
Figure 3 shows that the classification of individual Member States has generally remained the same from one year to the next. 
Kaaviosta 3 käy ilmi, että yksittäisten jäsenvaltioiden luokittelu on yleisesti ottaen pysynyt samana vuodesta toiseen.
Improvements have been relatively rare. 
Parannukset ovat olleet suhteellisen harvinaisia.
During the first five years of the MIP (2012 to 2016), a cumulative total of 67 Member States were identified as having imbalances (51) or excessive imbalances (16). 
MIP:n ensimmäisinä viitenä vuotena (2012–2016) jäsenvaltioissa havaittiin yhteensä 67 tapausta, joissa oli epätasapainoa (51) tai liiallista epätasapainoa (16).
In 39 of the 51 cases showing imbalances there was no change the following year, while five Member States were escalated to “excessive imbalances” and seven managed to correct their imbalances. 
Yhteensä 51 epätasapainotilanteesta 39:ssä tilanne ei muuttunut seuraavana vuonna, kun taas viisi jäsenvaltiota siirrettiin liiallisen epätasapainon luokkaan ja seitsemän onnistui korjaamaan epätasapainoaan.
Of the 16 Member States with excessive imbalances, only two managed to exit the category the following year. 
Niistä 16 jäsenvaltiosta, joissa epätasapaino oli liiallista, ainoastaan kaksi onnistui vaihtamaan luokitusta seuraavana vuonna.
Figure 3 – Little change in classification, 2012‐2017 NB: The arrows show how the classification of imbalances of Member States changed each year over the period: either it improved, it worsened, or it did not change at all. The sum of those movements equals 67. Source: ECA. 
Nuolet osoittavat, miten epätasapainon luokittelu jäsenvaltioissa on kyseisellä kaudella muuttunut kunakin vuonna: tilanne on joko parantunut, huonontunut tai ei muuttunut lainkaan. Muutoksia oli yhteensä 67. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
This inertia can also be illustrated by looking at the 12 Member States for which imbalances were identified in 2012, the first year of the MIP. 
Pysyvyyttä voidaan myös kuvata tarkastelemalla 12 jäsenvaltiota, joissa havaittiin epätasapainoa vuonna 2012 eli MIP:n ensimmäisenä vuonna.
Six of the 12 have since drifted at some point into ‘excessive imbalances’ (Bulgaria, Cyprus, France, Italy, Slovenia and Spain). 
Kuusi kahdestatoista on sittemmin ajautunut jossakin kohdin liialliseen epätasapainoon (Bulgaria, Kypros, Ranska, Italia, Slovenia ja Espanja).
Only two of those six have managed to return to a ‘regular’ imbalance (Slovenia and 19 Spain), leaving the other four still in the ‘excessive’ category (four years in succession for Italy, three years for France and Bulgaria, two years for Cyprus12). 
Ainoastaan kaksi näistä kuudesta on onnistunut palaamaan ”normaaliin” epätasapainoon (Slovenia ja Espanja) neljän muun jäsenvaltion jäädessä yhä liiallisen epätasapainon luokkaan (Italian neljäksi peräkkäiseksi vuodeksi, Ranskan ja Bulgarian kolmeksi vuodeksi ja Kyproksen kahdeksi vuodeksi12).
No Member State with ‘excessive’ imbalances has ever been able to improve to the ‘no imbalance’ category. 
epätasapainon jäsenvaltio ei ole pystynyt parantamaan tilannettaan päästäkseen luokkaan, jossa ei ole epätasapainoa.
Annex VIII traces in full the classification of each Member State since 2012. 
Liitteessä VIII esitetään koko luokittelu kunkin jäsenvaltion osalta vuodesta 2012 alkaen.
Despite frequent and intensive monitoring, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low A good standard of Commission monitoring 31. 
Tiheästä ja intensiivisestä seurannasta huolimatta maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpano jäsenvaltioissa on ollut vähäistä Komissiolla on hyvä seurantakäytäntö 31.
The MIP Regulation13 requires the Commission to monitor the implementation of MIP‐ CSRs by, among other things, gathering information in Member States and maintaining a permanent dialogue with the authorities and the social partners. 
MIP-asetuksessa13 vaaditaan, että komissio seuraa maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanoa mm. keräämällä tietoa jäsenvaltioissa ja käymällä jatkuvaa vuoropuhelua viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa.
We found that, in the course of frequent information visits to Member States, the Commission held full and frank dialogue with a sufficiently wide range of stakeholders at national level. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltioihin tiheästi tehtyjen tietojenkeruukäyntien aikana komissio kävi kattavaa ja vilpitöntä vuoropuhelua riittävän monenlaisten sidosryhmien kanssa kansallisella tasolla.
In 2013, the Commission introduced ‘specific monitoring’ for Member States with excessive imbalances. 
Komissio otti vuonna 2013 käyttöön erityisen seurannan, joka kohdistetaan jäsenvaltioihin, joissa on liiallista epätasapainoa.
This was extended in 2014 to selected euro‐area Member States with imbalances of systemic relevance and, in 2016, to all Member States with imbalances. 
Seurantaa laajennettiin vuonna 2014 sellaisiin valittuihin euroalueen jäsenvaltioihin, joissa epätasapaino oli järjestelmän kannalta merkityksellistä, ja vuonna 2016 kaikkiin jäsenvaltioihin, joissa on epätasapainoa.
Specific monitoring currently consists of an annual information visit to each Member State followed by the publication of a progress report. 
Erityisen seurannan yhteydessä tehdään nykyään ensin vuosittainen tietojenkeruukäynti kuhunkin jäsenvaltioon ja sen jälkeen julkaistaan edistymiskertomus.
However, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low 33. 
Maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpano jäsenvaltioissa on kuitenkin ollut vähäistä 33.
The Commission assesses the degree of CSR implementation using a qualitative ranking (see Annex V). 
Komissio arvioi maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoastetta hyödyntämällä laadullista luokittelua (ks. liite V).
In 2017, the European Parliament drew on these assessments to evaluate the overall implementation of MIP‐CSRs for the 2012‐2016 period14. 
Euroopan parlamentti arvioi vuonna 2017 näiden arviointien pohjalta maakohtaisten MIP-suositusten yleistä täytäntöönpanoa kaudella 2012– 201614.
Article 13(1) and (2). 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 13 14 21 13 artiklan 1 ja 2 kohta.
In‐depth analysis ‘Implementation of the Macroeconomic Imbalance Procedure – state‐of‐play (June 2017)’ ‐ PE 497.739. 
Perusteellinen analyysi ’Implementation of the Macroeconomic Imbalance Procedure – state-of-play (June 2017)’ – PE 497.739.
evaluation. We conclude that the implementation of MIP‐CSRs has been persistently weak since 2012 as the share of fully or substantially implemented MIP‐CSRs is extremely low15. 
maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpano on ollut vähäistä jatkuvasti vuodesta 2012, sillä kokonaan tai suurelta osin täytäntöönpantujen maakohtaisten MIP-suositusten osuus on erittäin alhainen15.
Figure 4 – Implementation of MIP‐CSRs issued from 2012 to 2016 Source: ECA based on European Parliament (Economic Governance Support Unit (EGOV)) and European Commission assessments. 
Kaavio 4 – Vuosina 2012–2016 esitettyjen maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpano 2012 2013 2014 2015 2016 5% 5% 5% 7% 2% 17% 22 78% 43% 47% 44% 40% 46% 58% 52% 51% Noudattaa täysin tai edistynyt merkittävästi Edistynyt jonkin verran Edistynyt vain vähän tai ei ole edistynyt Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan parlamentin (talouden hallinnan tukiyksikkö) ja Euroopan komission arviointien perusteella.
Several weaknesses affecting the implementation of MIP‐CSRs 34. 
Maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanoon vaikuttavat lukuisat puutteet 34.
The following weaknesses in the management of the MIP process have adversely affected the implementation of MIP‐CSRs: (i) no systematic link between MIP‐CSRs and imbalances; (ii) no systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances; (iii) inconsistency of recommendations for the euro area as a whole with MIP‐CSRs; (iv) a very challenging timeframe for the implementation of MIP‐CSRs. 
Maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanoa ovat haitanneet seuraavat MIP-prosessin hallinnointipuutteet: i) maakohtaisten MIP-suositusten ja epätasapainon välillä ei ole systemaattista yhteyttä; ii) maakohtaisten MIP-suositusten vaikutusta epätasapainoon ei ole arvioitu systemaattisesti; iii) maakohtaiset MIP-suositukset ovat epäyhteneväisiä koko euroalueen suosituksiin nähden ja iv) maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpanon aikataulu on erittäin vaativa.
No systematic link between MIP‐CSRs and imbalances 35. 
Maakohtaisten MIP-suositusten ja epätasapainon välillä ei ole systemaattista yhteyttä 35.
To promote national ownership, thus encouraging Member States to implement MIP‐ CSRs more diligently, it is essential to make it clear how the economic analysis and assessment of imbalances have led to specific policy recommendations. 
Jotta edistettäisiin kansallista sitoutumista ja täten kannustettaisiin jäsenvaltioita panemaan maakohtaiset MIP-suositukset täytäntöön huolellisemmin, on välttämätöntä tehdä selväksi, miten taloudellinen analyysi ja epätasapainon arviointi ovat johtaneet tiettyihin toimintapoliittisiin suosituksiin.
own guidance states that IDRs should provide the analytical basis for formulating recommendations16, but in practice, the link is not often obvious17. 
Komission omissa ohjeissa todetaan, että perusteellisten tarkastelujen olisi oltava suositusten16 laadinnan analyyttinen perusta, mutta käytännössä tämä yhteys ei ole useinkaan selvä17.
Our EPC survey confirmed this impression: when asked, “Is it clear which CSRs relate to the MIP?” only a quarter of EPC members answered “always clear” (see Figure g in Annex VI). 
Kun kysyttiin, oliko selvää, että maakohtaiset suositukset liittyvät makrotalouden epätasapainoa koskevaan menettelyyn, ainoastaan neljännes talouspoliittisen komitean jäsenistä vastasi sen olevan aina selvää (ks. kaavio g liitteessä VI).
The link has been further obscured in recent years by the streamlining of both MIP‐CSRs (see paragraphs 40 to 42) and IDRs (see paragraphs 67 to 73). 
Yhteyttä ovat viime vuosina hämärtäneet entisestään sekä maakohtaisten MIP-suositusten (ks. kohdat 40–42) että perusteellisten tarkastelujen ”virtaviivaistaminen” (ks. kohdat 67–73).
Firstly, the link is not often obvious or is very weak. 
Ensinnäkään yhteys ei useinkaan ole selvä tai se on erittäin heikko.
This is because the Commission does not formulate its CSR proposals with a view to addressing specific imbalances, as required by Article 6(1) of the MIP Regulation. 
Tämä johtuu siitä, että komissio ei laadi maakohtaisia suosituksia koskevia ehdotuksiaan puuttuakseen johonkin erityiseen epätasapainotilaan, kuten MIP-asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa vaaditaan.
Instead, structural reforms are discussed with a Member State in the context of Europe 2020 before being included in the Commission’s proposals, and may be labelled MIP‐relevant even if only remotely linked to imbalances. 
Sen sijaan rakenneuudistuksista keskustellaan jäsenvaltion kanssa Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä ennen kuin ne sisällytetään komission ehdotuksiin ja ne voidaan luokitella MIP:n kannalta olennaisiksi, vaikka ne liittyisivät vain kaukaisesti epätasapainoon.
Similarly, the topics raised in CSR No 5/2015 and CSR No 5/2016 (reform of the French tax system), were not dealt with in the IDR section of the country report. 16 17 European Commission Institutional Paper 039, November 2016, ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: A Compendium’, p. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi neljää valittua jäsenvaltiota analysoidessaan monia maakohtaisia suosituksia, jotka oli luokiteltu virheellisesti MIP:n kannalta olennaisiksi, 16 17 23 Euroopan komissio, Institutional Paper 039, marraskuu 2016, ’The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: A Compendium’, s.
The ECA’s view is that the logical process would be from identification of imbalances to consideration of policy options (including estimates of effects) towards the specification of CSRs. 
Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan prosessi kulkisi loogisesti epätasapainon tunnistamisesta toimintapoliittisten vaihtoehtojen (ja arvioitujen vaikutusten) pohtimisen kautta maakohtaisten suositusten laatimiseen.
23 • CSR No 2/2013 to Slovenia addressed topics (long‐term sustainability of the pension system; health care) to which there was no reference in the IDR. • CSR No 1/2016 to Bulgaria raised matters (SGP targets; measures to improve tax collection and reduce the informal economy) not dealt with in the IDR section of the country report and not included in the MIP assessment matrix or highlighted in the executive summary. 
Vastaavasti maakohtaisissa suosituksissa nro 5/2015 ja nro 5/2016 (Ranskan verotusjärjestelmän uudistus) esiin otettuja aiheita ei käsitelty maaraportin perusteellista tarkastelua koskevassa osuudessa. • Slovenialle esitetyssä maakohtaisessa suosituksessa nro 2/2013 käsiteltiin aiheita (eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyys; terveydenhuolto), joihin ei viitattu perusteellisessa tarkastelussa. • Bulgarialle esitetyssä maakohtaisessa suosituksessa nro 1/2016 otettiin esiin seikkoja (vakaus-ja kasvusopimuksen tavoitteet; veronkeruuta parantavat ja epävirallista taloutta vähentävät toimenpiteet), joita ei käsitelty maaraportin perusteellista tarkastelua koskevassa osuudessa, jotka eivät sisältyneet MIP-arviointimatriisiin ja joita ei painotettu tiivistelmässä.