natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our recommendations (a) The establishment of any entity for delivering TA should be based on a strategy with well-defined objectives. (b) The Commission should create a pool of external experts who could be deployed on an ad hoc basis on TA projects in Member States. (c) In view of ensuring the coherence of TA and reducing the coordination effort, in specific policy fields the Commission should aim at streamlining the number of partners. (d) TA should be prioritised and focused and operate through the most appropriate and effective implementation mode in accordance with the existing legislative and regulatory framework. (e) The Commission should select service providers based on a comparative analysis and clearly define the scope of deliverables in TA contracts. (f) The Commission should ensure that the implementation of TA is systematically monitored and evaluated in the light of objectives set, and lessons learned fed back into the process. (g) TA should focus on strengthening the capacity of national administrations with a view to business continuity and the sustainability of reforms. 
Siihen vaikuttivat myös lukuisat ulkoiset tekijät. Suositukset a) Teknisestä avusta vastaavan yksikön toiminnan olisi perustuttava strategiaan, jonka yhteydessä on määritetty selkeät tavoitteet. b) Komission olisi perustettava ulkoinen asiantuntijajoukko, jonka jäseniä voitaisiin siirtää tapauskohtaisesti jäsenvaltioissa toteutettaviin teknisen avun hankkeisiin. c) Teknisen avun johdonmukaisuuden varmistamista ja koordinointitoimien vähentämistä silmällä pitäen komission olisi yhdenmukaistettava yhteistyökumppaneiden määrä erillisillä toimintapolitiikan aloilla. d) Tekninen apu olisi asetettava painopisteeksi. Se olisi keskitettävä ja pantava täytäntöön tarkoituksenmukaisimmalla ja vaikuttavimmalla tavalla sovellettavan lainsäädännön ja säädösperustan mukaisesti. e) Komission olisi valittava palveluntarjoajat vertailevan analyysin perusteella ja määritettävä tuotosten sisältö selkeästi teknisen avun sopimuksissa. f) Komission olisi varmistettava, että teknisen avun täytäntöönpanoa seurataan systemaattisesti ja arvioidaan asetettujen tavoitteiden perusteella.
Introduction 09 The Greek crisis and the economic adjustment programmes 01 In spring 2010, facing severe crisis in its public finances, Greece requested financial assistance from the international community. 
Johdanto 09 Kreikan kriisi ja talouden sopeutusohjelmat 01 Vakavaan julkistalouden kriisiin ajautunut Kreikka pyysi keväällä 2010 taloudellista apua kansainväliseltä yhteisöltä.
Support was provided by the euro-area Member States in the form of a ‘Greek loan facility’ (GLF) under a first economic adjustment programme (signed in May 2010). 
Euroalueen jäsenvaltiot antoivat apua Kreikan lainajärjestelyn muodossa ensimmäisen talouden sopeutusohjelman yhteydessä (jota koskeva sopimus tehtiin toukokuussa 2010).
This was followed by a loan from the European Financial Stability Facility (EFSF) under a second adjustment programme (agreed in March 2012). 
Seuraava laina myönnettiin Euroopan rahoitusvakausvälineestä toisen sopeutusohjelman yhteydessä (jota koskeva sopimus tehtiin maaliskuussa 2012).
The initial amount committed to the GLF by euro-area countries was 80 billion euro, with a further 30 billion euro to come from the IMF. 
Euroalueen maat sitoivat Kreikan lainajärjestelyyn alun perin 80 miljardia euroa, ja IMF lisäksi 30 miljardia euroa.
Total commitments from the euro area and the IMF under both programmes currently add up to 245.7 billion euro. 02 The financial support package was accompanied by a comprehensive programme of reforms agreed by the Troika (the Commission, the IMF and the European Central Bank (ECB)) and the Greek authorities and laid down in a memorandum of understanding (MoU). 
Euroalueen maat ja IMF ovat tähän mennessä sitoneet näihin kahteen sopeutusohjelmaan varoja yhteensä 245,7 miljardia euroa. 02 Taloudellisen tukipaketin ohella toteutettiin kattavaa uudistusohjelmaa. Uudistuksista sovittiin komission, IMF:n ja EKP:n muodostaman troikan ja Kreikan viranomaisten välillä.
This sets out the specific terms of financial support and was subject to regular review (the first programme was reviewed five times, the second four times — most recently in April 2014). 
Yhteisymmärryspöytäkirjassa määritettiin taloudellisen tuen erityisehdot ja pöytäkirjaa tarkistettiin säännöllisesti (ensimmäistä ohjelmaa tarkistettiin viisi kertaa, toista neljä kertaa – viimeksi huhtikuussa 2014).
The logic of intervention was based on three objectives: ο restoring financial market confidence and fiscal sustainability, ο promoting economic growth and restoring competitiveness, ο safeguarding financial sector stability. 
Toimintalogiikka perustui kolmeen tavoitteeseen: ο rahoitusmarkkinoiden luottamuksen palauttaminen ja julkisen talouden kestävyys ο taloudellisen kasvun edistäminen ja kilpailukyvyn palauttaminen ο rahoitusalan vakauden turvaaminen.
Technical assistance to support implementation of the programmes 03 To support implementation of the reforms required by the MoU and to accelerate the absorption of EU funds, in summer 2011 the Commission created the Task Force for Greece (TFGR). 
Ohjelmien toteuttamiseen osoitettu tekninen apu 03 Komissio perusti kesällä 2011 Kreikka-työryhmän, jonka tarkoituksena oli tukea yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytettyjen uudistusten täytäntöönpanoa ja vauhdittaa EU-varojen hyödyntämistä.
The TFGR’s mandate is shown in Box 1. 
Kreikka-työryhmän toimeksianto esitetään laatikossa 1.
The Commission’s plan of devising a ‘comprehensive programme of technical assistance for Greece’ was endorsed by the Council at its meeting on 23-24 June 2011. 
Komission suunnitelmana oli perustaa Kreikalle annettavaa teknistä apua koskeva kokonaisvaltainen ohjelma. Neuvosto tuki tätä pyrkimystä 23. ja 24. kesäkuuta 2011 pitämässään kokouksessa.
04 The TFGR was established as an organisational entity attached to the Commission’s Director-General of Human Resources and Security. 
04 Kreikka-työryhmä perustettiin komission henkilöstöhallinnon pääjohtajan alaisuudessa toimivaksi organisaatioyksiköksi.
The head of the task force was given director-general status and reported directly to the Commission president under the guidance of the Commissioner for Economic and Monetary Affairs. 
Hän raportoi suoraan komission puheenjohtajalle talous-ja raha-asioista ja eurosta vastaavan komission jäsenen ohjauksessa.
Under a Commission decision of 18 April 2012, the TFGR was placed within DG Economic and Financial Affairs on 1 May 2012 in order to ‘ensure the highest possible levels of synergies, coordination and coherence of the Commission’s work to support the adjustment programme of Greece’. 
Kreikka-työryhmä siirrettiin komission 18. huhtikuuta 2012 tekemällä päätöksellä talouden ja rahoituksen pääosaston alaisuuteen 1. toukokuuta 2012 alkaen. Tarkoituksena oli varmistaa mahdollisimman korkea sy-nergian, koordinoinnin ja johdonmukaisuuden taso Kreikan sopeutusohjelmaa tukevalle komission työlle.
The TFGR operated from offices in Brussels and Athens and, as of February 2015, employed 65 staff. 
Kreikka-työryhmän toimistot sijaitsivat Brysselissä ja Ateenassa. Sen palveluksessa työskenteli helmikuussa 2015 yhteensä 65 henkilöä.
Its organisational structure is shown in Chart 1. 
Työryhmän organisaatiorakenne on kuvattu kaaviossa 1.
Introduction 12 Scope and methods of technical assistance 05 The concept of TA was not defined in the specific context of the TFGR or the support provided to Greece. 
Johdanto 12 Teknisen avun sisältö ja menetelmät 05 Teknisen avun käsitettä ei määritetty erikseen Kreikka-työryhmän tai Kreikalle annettavan tuen yhteydessä.
According to the definition laid down in the financial regulation ‘Technical assistance shall mean ‘support and capacity-building activities necessary for the implementation of a programme or an action, in particular preparatory, management, monitoring, evaluation, audit and control activities.’ 
Varainhoitoasetuksen määritelmän mukaan ”tek-nisellä avulla tarkoitetaan ohjelman tai toimen toteuttamiseksi tarvittavaa tukea ja valmiuksien kehittämistä, erityisesti valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia, tarkastuksia ja valvontaa”.
TA is typically delivered by international organisations through expertise and advice to assist states with development programmes. 
Teknistä apua antavat yleensä kansainväliset organisaatiot. Ne tukevat asianomaisia valtioita kehitysohjelmien toteuttamisessa tarjoamalla asiantuntemusta ja neuvontaa.
06 For Greece, the TA activities covered a wide range of subjects: 118 single projects in 12 policy fields (see Annex I). 
06 Kreikkaa koskevat teknisen avun toimet kattoivat laajan joukon eri aiheita: 118 yksittäistä hanketta 12:lla eri toimintapolitiikan alalla (ks. liite I).
The TFGR focused on the reform of public administration, improvements to the tax system and a return to growth through promotion of the business environment. 
Kreikka-työryhmä keskittyi julkishallinnon uudistukseen, verojärjestelmän parannuksiin ja kasvun palauttamiseen liiketoimintaympäristön edistämisen myötä.
07 In practice the TA process started with the request for support defined by the Greek authorities. 
07 Käytännössä teknisen avun prosessi käynnistyi Kreikan viranomaisten esittämällä tukipyynnöllä.
The scope of the request reflected the conditionality of the programme. 
Pyynnön sisältö oli ohjelman ehtojen mukainen.
The TFGR was responsible for identifying and making available TA resources and coordinating the implementation. 
Kreikka-työryhmä vastasi teknisen avun resurssien määrittämisestä ja käyttöön asettamisesta sekä täytäntöönpanon koordinoinnista.
Support was then provided by the staff of the TFGR or by external experts, and took the form of short-term missions, low-value contracts and long-term assistance. 
Kreikka-työryhmän henkilöstö tai ulkopuoliset asiantuntijat antoivat tämän jälkeen tukea lyhyen aikavälin operaatioiden, arvoltaan vähäisten sopimusten ja pitkän aikavälin tuen muodossa.
In some instances, a national government with a strong track record in a policy field assumed responsibility as ‘domain leader’ (or ‘reform partner’). 
Joissakin tapauksissa kansallinen hallitus, jolla oli vahva kokemus tietyn toimintapolitiikan alalta, otti vastuun ”alakohtaisena johtajana” (tai ”uudistuskumppanina”).
08 The providers of TA addressed their deliverables — primarily expert studies and ongoing hands-on support — to the appropriate Greek authorities. 
08 Teknisen avun antajat toimittivat tuotoksensa – lähinnä asiantuntijoiden tutkimuksia ja päivittäistä käytännön tukea – asianomaisille Kreikan viranomaisille.
It was then up to the authorities to implement the recommendations in line with the programme conditions and their own reform agendas. 
Viranomaisten tehtävänä oli tämän jälkeen panna suositukset täytäntöön ohjelman ehtojen ja viranomaisten omien uudistusohjelmien mukaisesti.
The TA process is shown in Chart 2. 
Teknisen avun prosessi esitetään kaaviossa 2.
Introduction 13 The technical assistance process Identification of needs Greek TA requests MoU Source: ECA, based on TFGR data. 
Johdanto 13 Teknisen avun prosessi Tarpeiden yksilöinti Kreikan esittämät teknisen avun pyynnöt Yhteisymmärryspöytäkirja Koordinointi Korkean tason kokoukset Jäsenvaltiot Kansainväliset organisaatiot Kreikan viranomaiset Sidosryhmät Kreikka-työryhmän neljännesvuosikatsaukset Komission yksiköiden keskinäinen konsultointi Täytäntöönpano Kansainväliset organisaatiot Yksittäiset asiantuntijat Kansalliset virastot Tutkimukset Jatkuva tuki Kreikan viranomaiset Rakenneuudistukset Yhteisymmärryspöytäkirja Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän toimittamien tietojen perusteella.
11 The report did not cover assessment of the design, monitoring or implementation of the economic adjustment programmes. Audit approach 12 We analysed horizontal aspects1 linked to the set-up of the TFGR and the overall management of TA, as well as a sample of 13 projects (see Annex II for an overview). 
Tarkastuksen laajuus, 14 tavoitteet ja tarkastustapa Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet Tarkastustapa 12 Tarkastuksessa analysoitiin Kreikka-työryhmän perustamiseen ja teknisen avun yleiseen hallinnointiin liittyviä horisontaalisia näkökohtia1 sekä 13 hanketta käsittänyt otos (ks. yleiskatsaus liitteessä II).
The sample covered five policy fields that were of considerable significance to the success of the reform process in Greece (public administration, revenue administration, business environment, access to finance2 and Structural Funds). 
Otos kattoi viisi toimintapolitiikan alaa, joilla oli huomattava merkitys Kreikan uudistusprosessin onnistumisen kannalta (julkishallinto, tulojen hallinnointi, liiketoimintaympäristö, rahoituksen saatavuus2 ja rakennerahastot).
13 Individual TA projects were selected on the basis of the following criteria: relevance of the subject to the reform process, an advanced stage of implementation, coverage of all modes for delivering TA and all financing mechanisms. 
13 Yksittäiset teknisen avun hankkeet valittiin seuraavin kriteerein: aiheen merkityksellisyys uudistusprosessin kannalta, pitkälle edennyt täytäntöönpano ja tarve kattaa kaikki teknisen avun toimit-tamismuodot sekä rahoitusmekanismit.
14 The main audit work involved visits to the TFGR and other relevant Commission services. 
14 Pääasiallinen tarkastustyö koostui Kreikka-työryhmän ja muiden relevanttien komission yksiköiden luo tehdyistä tarkastuskäynneistä.
Evidence was also gathered through audit and information visits to service providers, Greek authorities and other stakeholders. 
Evidenssiä kerättiin myös tekemällä tarkastus-ja tutustumiskäyntejä palveluntarjoajien, Kreikan viranomaisten ja muiden sidosryhmien luo.
Annex III lists the bodies visited during the audit. 
Liitteessä III esitetään luettelo tarkastuskäynnin kohteena olleista elimistä.
1 Not related to specific policy fields. 
1 Eivät liity tiettyyn toimintapolitiikan alaan.
2 The policy field ‘access to finance’ was subject to the audit, but it did not result in relevant findings. 
2 Rahoituksen saatavuutta koskeva toimintapolitiikan ala oli tarkastuksen kohteena, mutta tarkastus ei johtanut relevantteihin havaintoihin.
Part I The TFGR had a functional operational structure but lacked a single strategic orientation and dedicated budget 15 The TFGR was established late compared to the launch of the programme and without considering alternatives 15 In correspondence between the Greek Prime Minister and the Commission in early summer 2011, the establishment of the TFGR was referred to as a key instrument for successful delivery of the initial economic adjustment programme. 
OsaI 15 Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti puuttuivat Kreikka-työryhmä perustettiin ohjelman käynnistämiseen nähden myöhäisessä vaiheessa ja harkitsematta eri vaihtoehtoja 15 Kreikan pääministerin ja komission välillä alkukesästä 2011 käydyssä kirjeenvaihdossa Kreikka-työryhmän perustamista pidettiin keskeisenä välineenä alkuperäisen talouden sopeutusohjelman onnistumisen kannalta.
Basic arrangements, including the scope of the TFGR’s mandate (see Box 1), were decided by the Commission on 20 July 2011. 
Komissio teki 20. heinäkuuta 2011 päätöksen perusjärjes-telyistä, Kreikka-työryhmän toimeksiannon sisältö mukaan lukien (ks. laatikko 1).
According to this decision the first appointments were to take effect on 1 September 2011. 
Päätöksen mukaan ensimmäisten nimitysten oli määrä tulla voimaan 1. syyskuuta 2011.
Nine staff members assumed their duties on that date (including key senior staff), and they were joined by 30 more during the next 2 months, giving the TFGR 39 staff as at the end of October 2011. 
Yhdeksän henkilöstön jäsentä aloitti tuolloin tehtävissään (jou-kossa oli myös toimivaan johtoon kuuluvaa henkilöstöä). Seuraavien kahden kuukauden kuluessa tehtävänsä aloitti lisäksi 30 muuta henkilöstön jäsentä.
16 By that time, the fifth review of the first economic adjustment programme (launched initially in May 2010) was already ongoing and six loan disbursements had been made worth 65 billion euro, out of the total of 73 billion euro that would be disbursed by the GLF and the IMF through the first programme (see Chart 3). 
16 Tuolloin oli jo käynnissä ensimmäisen talouden sopeutusohjelman viides tarkistus (ohjelma käynnistettiin alun perin toukokuussa 2010), ja yhteensä oli maksettu kuusi lainaerää, joiden kokonaisarvo oli 65 miljardia euroa; ensimmäisen ohjelman yhteydessä oli määrä maksaa Kreikan lainajärjestelyn ja IMF:n kautta yhteensä 73 miljardia euroa (ks. kaavio 3).
Establishment of the TFGR vs financial disbursements 3rd programme Operational start of TFGR 140 120 100 80 60 40 20 0 Second economic adjustment programme European Council welcomes the Commission’s intention to prepare a TA programme for Greece 4th programme review 5th programme review First economic adjustment programme 2nd programme review review 1st programme review Financial support disbursed Source: ECA, based on TFGR and MoU data. 
Kreikka-työryhmän perustaminen ja suoritettavat maksut Ensimmäinen ohjelman Kreikka-työryhmän toiminnan käynnistäminen 140 120 100 80 60 40 20 0 Eurooppa-neuvosto suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen laatia Kreikkaa koskeva teknisen avun ohjelma Toinen talouden sopeutusohjelma ohjelman neljäs tarkistus ohjelman viides tarkistus talouden sopeutusohjelma kolmas tarkistus toinen tarkistus ohjelman ohjelman ensimmäinen tarkistus Maksettu taloudellinen tuki Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Kreikka-työryhmän ja yhteisymmärryspöytäkirjan tietojen perusteella. miljardia euroa Kaavio 3 Toukokuu 2010 Syyskuu 2010 Joulukuu 2010 Tammikuu 2011 Maaliskuu 2011 Heinäkuu 2011 Syyskuu 2011 Lokakuu 2011 Marraskuu 2011 Joulukuu 2011 Helmikuu 2012 Maaliskuu 2012
Part I — The TFGR had a functional operational structure but lacked a single strategic orientation and dedicated budget 16 17 The TFGR was expected to remain operational for as long as support was needed for programme implementation. 
Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti puuttuivat 16 17 Kreikka-työryhmän odotettiin pysyvän toiminnassa niin kauan kuin ohjelman täytäntöönpanoon tarvittaisiin tukea.
On 1 July 2015 the TFGR was replaced by a new ‘structural reform support service’ to coordinate growth-enhancing administrative and structural reforms at EU-level. 
Kreikka-työryhmä korvattiin 1. heinäkuuta 2015 uudella rakenneuudistuksen tukipalvelulla, jonka tehtävänä on koordinoida kasvua edistäviä hallinnollisia ja rakenteellisia uudistuksia EU:n tasolla.
The new entity was designed by the Commission to benefit from the expertise, practical know-how and working methods developed over time by both the TFGR and the support group for Cyprus, and it consists of staff formerly working in those two bodies. 
Komission suunnitelman mukaan uuden yksikön oli määrä hyödyntää asiantuntemusta, käytännön taitotietoa sekä työmenetelmiä, joita sekä Kreikka-työryhmä että Kypros-työryhmä olivat ajan mittaan kehittäneet.
In particular, it did not demonstrate that the institutional set-up and mandate of the TFGR were best suited to address existing capacity weaknesses. 
Komissio ei osoittanut, että Kreikka-työryhmän institutionaalinen rakenne ja toimeksianto soveltuisivat parhaiten olemassa olevien toimintavalmiuksien puutteiden korjaamiseen.
Urgency and political uncertainty may explain the lack of critical analysis underlying the establishment of the TFGR. 
Kiireellisyys ja poliittinen epävarmuus saattavat selittää kriittisen analyysin puutetta Kreikka-työryhmän perustamisen yhteydessä.
In this respect, the Commission stated that it drew on the experience gained through providing support to Greece within the framework of existing instruments and legal acts3. 
Tältä osin komissio totesi hyödyntäneensä kokemuksia, joita oli kertynyt Kreikan tukemisesta olemassa olevien välineiden ja säädösten avulla3.
The TFGR’s operational procedures have never been subject to review, although an annual review was decided by the Commission on 20 July 2011. 
Kreikka-työryhmän toimintamenettelyjä ei ole koskaan tarkistettu, vaikka komissio teki päätöksen vuotuisista tarkistuksista 20. heinäkuuta 2011.
No single strategic document 19 While the TFGR’s priorities were to some extent set out in internal documents and presentations, its activities were not underpinned by a single comprehensive strategic document. 
Erillinen strategia-asiakirja puuttui 19 Kreikka-työryhmän painopistealat kävivät jossakin määrin ilmi sisäisistä asiakirjoista ja esityksistä, mutta sen toiminnan perustana ei ollut kattavaa strategia-asiakirjaa.
For example, the TFGR did not draw up a strategic plan setting out, over a medium term perspective, the details of the arrangements for delivering TA, the prioritisation of TA actions and the necessary resources. 
Kreikka-työryhmä ei esimerkiksi laatinut strategista suunnitelmaa, jossa olisi yksilöity keskipitkällä aikavälillä teknisen avun toimittamista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt, teknisen avun toimien prioriteettijärjes-tys ja tarvittavat resurssit.
In practice the strategic orientation of the TFGR was based on the economic adjustment programme and prioritisation of actions was dependent on the requests of the Greek authorities. 
Kreikka-työryhmän strategia perustui käytännössä talouden sopeutusohjelmaan, ja toimet priorisoitiin Kreikan viranomaisten pyyntöjen mukaisesti.
Following consultation with the TFGR, the Greek authorities submitted detailed requests on two occasions in 2011 and 2012 and then updated them individually for specific policy fields. 
Kreikan viranomaiset esittivät vuosina 2011 ja 2012 yksityiskohtaiset pyynnöt työryhmää konsultoituaan. Ne päivittivät pyyntöjä erikseen yksittäisillä toimintapolitiikan aloilla.
This reactive ‘on demand’ approach is at odds with the TFGR’s more active mandate to ‘identify and coordinate TA in close cooperation with the Greek authorities’. 
Pyyntöjen perusteella tapahtuviin toimiin perustuva reaktiivinen lähestymistapa ei vastaa luonteeltaan aktiivisempaa Kreikka-työryhmän toimeksiantoa, johon sisältyy teknisen avun yksilöinti ja koordinointi tiiviissä yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa.
3 The framework for cooperation included, for example, the Permanent Representation of the European Commission in Athens, a technical task force set up at DG Employment, Social Affairs and Inclusion to support implementation of the Structural Funds, and permanent programme monitors from DG Economic and Financial Affairs. 
3 Yhteistyöpuitteisiin kuului esimerkiksi Euroopan komission pysyvä edustusto Ateenassa, rakennerahastojen täytäntöönpanon tukemista varten perustettu työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston tekninen työryhmä sekä talouden ja rahoituksen pääosastoa edustavat pysyvät ohjelman valvojat.
Part I — The TFGR had a functional operational structure but lacked a single strategic orientation and dedicated budget 17 21 The TFGR did not itself carry out a systematic needs assessment to determine which specific issues or areas should be addressed by TA and in which order of priority. 
Osa I – Kreikka-työryhmällä oli funktionaalinen toimintarakenne, mutta erillinen strategia ja budjetti puuttuivat 17 21 Kreikka-työryhmä ei itse suorittanut systemaattista tarvearviointia määrittääkseen, mihin kysymyksiin tai mille aloille teknistä apua olisi kohdennettava ja missä prioriteettijärjestyksessä.
However, given its very broad scope, the MoU could not serve the purpose of direct guidance for the delivery of TA in view of the limited resources of the TFGR and the administrative capacity of the Greek authorities. 
Yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisala oli kuitenkin erittäin laaja, joten sitä ei voitu käyttää suorana ohjeena teknisen avun toimittamiseen, sillä Kreikka-työryhmän resurssit ja Kreikan viranomaisten hallinnolliset valmiudet olivat rajalliset.