natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 Performance orientation within Cohesion has reflected these EU-level developments, gaining political momentum in the preparation of the 2014-2020 programme period. 
10 Koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuus on heijastanut näitä EU:n tason kehityssuuntauksia ja edennyt poliittisella tasolla ohjelmakauden 2014–2020 valmisteluissa.
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 strategy, in 2010 the Commission emphasised the need to improve the effectiveness of Cohesion policy by focusing on results5. 
Jotta Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet voitaisiin saavuttaa, komissio painotti vuonna 2010, että koheesiopolitiikan vaikuttavuutta on parannettava keskittymällä tulosten aikaansaamiseen5.
Consequently, ensuring result orientation was, according to the Commission, the cornerstone underpinning the adoption of the legislative package for the programme period 2014-20206. 
Tämän vuoksi komission mukaan tulossuuntautuneisuuden varmistaminen oli ohjelmakautta 2014–2020 koskevan lainsäädäntöpaketin hyväksymisen kulmakivi6.
Similarly, result orientation is one of the Commission’s main objectives underpinning its proposals for the 2021-2027 period. 
Tulossuuntautuneisuus on myös yksi komission päätavoitteista, jotka tukevat sen kaudelle 2021–2027 laatimia ehdotuksia.
The Commission points in particular to the need for strengthened alignment between funding and EU priorities7. 
Komissio viittaa erityisesti siihen, että rahoitusta ja EU:n painopisteitä on yhdenmukaistettava7.
11 Annex I provides more detail on how the EU’s general move to become more performance-oriented has been reflected within the area of Cohesion. 
11 Liitteessä I on yksityiskohtaisempia tietoja siitä, miten EU:n yleinen kehitys kohti tulossuuntautuneisuutta on otettu huomioon koheesiopolitiikan alalla.
It illustrates the extent to which those elements which are, in our view, key to the effective use of EU funds have been incorporated in EU legislation specifically governing Cohesion. 
Liitteessä havainnollistetaan, missä määrin osatekijät, jotka ovat näkemyksemme mukaan keskeisiä EU:n varojen vaikuttavan käytön kannalta, on sisällytetty erityisesti koheesioalaa koskevaan EU:n lainsäädäntöön.
The annex shows that an increasing number of these elements featured in the Cohesion legislation up to the 2014-2020 period, but that some elements have been lost in the current proposals for 2021-2027 in the context of the Commission’s attempts to simplify Cohesion policy. 
Liitteestä ilmenee, että näiden osatekijöiden määrä koheesiolainsäädännössä kasvoi kauteen 2014–2020 asti, mutta jotkin osatekijät on poistettu kautta 2021–2027 koskevista nykyisistä ehdotuksista. Tämä liittyy komission pyrkimyksiin yksinkertaistaa koheesiopolitiikkaa.
Guiding principles 12 For each of the 14 guiding principles, we present our assessment for the three programme periods, together with the main reasons. 
Ohjaavat periaatteet 12 Kunkin 14 ohjaavan periaatteen osalta esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio kolmelta ohjelmakaudelta sekä arvion keskeiset perusteet.
We also provide more details in terms of the criteria we used to come to our assessment, supported by examples from our reports. 
Annamme myös tarkempia tietoja käyttämistämme arviointikriteereistä ja esitämme niiden tueksi kertomuksiimme perustuvia esimerkkejä.
Since the implementation cycle is continuous, there are many links between the different guiding principles. 
Koska täytäntöönpanosykli on jatkuva, erilaisten ohjaavien periaatteiden välillä on monia yhtymäkohtia.
1 – Principles governing strategic planning 13 The process starts with strategic planning at EU level, where the priorities for the EU as a whole (such as the Europe 2020 strategy) and for Cohesion policy specifically are determined by the Commission, Council and European Parliament. 
1 – Strategiseen suunnitteluun liittyvät periaatteet 13 Prosessi alkaa strategisella suunnittelulla EU:n tasolla: komissio, neuvosto ja Euroopan parlamentti määrittävät painopisteet koko EU:n osalta (esim. Eurooppa 2020 -strategia) ja erikseen koheesiopolitiikan osalta.
It is also during this process that, for a specific multiannual financial framework (MFF), the budget for the policy and the rules for its use are fixed by the co-legislators. 
Tässä prosessissa lainsäädäntövallan käyttäjät vahvistavat myös monivuotisen rahoituskehyksen (MRK) osalta toimintapolitiikan määrärahat ja niiden käyttöä koskevat säännöt. Perinteisesti on olemassa joukko yhteisiä sääntöjä (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus), joita sovelletaan kolmeen koheesiorahastoon (EAKR, ESR ja koheesiorahasto) ja joihinkin muihin rahastoihin ja joita täydennetään kutakin rahastoa koskevilla erityissäännöillä.
For this stage there are two guiding principles, relating to articulating a vision and allocating funding to Member States. 14 
Tässä vaiheessa on kaksi ohjaavaa periaatetta, jotka liittyvät näkemyksen muotoilemiseen ja rahoituksen myöntämiseen jäsenvaltioille.
15 1 The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 2007-2013 2014-2020 2021-2027 14 The starting point of any strategic planning is a clear vision of what funding is designed to achieve. 
14 Strategisen suunnittelun lähtökohtana on selkeä näkemys siitä, mitä rahoituksen avulla on tarkoitus saavuttaa.
This is a challenge in view of the complicated strategic framework in which the EU operates. 
Tämä on haasteellista, kun otetaan huomioon monimutkainen strateginen kehys, jossa EU toimii.
For the 2014-2020 period, the EU strategy (Europe 2020) was translated into Cohesion policy – which was not the case for the 2007-2013 period. 
Kaudella 2014–2020 EU:n strategia (Eurooppa 2020 -strategia) muunnettiin koheesiopolitiikaksi. Näin ei tapahtunut kauden 2007–2013 kohdalla.
For 2021 to 2027, there is no overarching EU-wide strategy to which Cohesion spending should contribute8. 
Kaudelle 2021–2027 ei ole olemassa kattavaa EU:n laajuista strategiaa, jota olisi tuettava koheesiovarojen avulla8.
And some weaknesses remain: competing, unaligned sets of strategic objectives which are sometimes unrealistic and which may not always be fully owned by all stakeholders or operationalised. 1. 
Havaittavissa on myös yhä tiettyjä puutteita: kilpailevat, epäyhtenäiset strategiset tavoitteet, jotka ovat joskus epärealistisia ja joihin kaikki sidosryhmät eivät välttämättä aina täysin sitoudu tai joita ei oteta käyttöön. 1.
EU Cohesion policy should be set in a strategic context, with associated strategic objectives and targets 15 The EU-wide strategies setting out EU strategic objectives with targets covering the 2007-2013 and 2014-2020 periods provided strategic orientation9 for the implementation of the Cohesion funds. 
EU:n koheesiopolitiikka olisi määriteltävä strategisesti ja siihen olisi liitettävä strategiset tavoitteet 15 EU:n laajuiset strategiat, joissa esitettiin EU:n strategiset tavoitteet ja jotka kattoivat kaudet 2007–2013 ja 2014–2020, tarjosivat strategiset suuntaviivat9 koheesiorahastojen täytäntöönpanolle.
There is currently no such equivalent EU-wide strategy for the post 2020 period10. 
Tällä hetkellä ei ole olemassa vastaavaa EU:n laajuista strategiaa vuoden 2020 jälkeiselle ajalle10.
For Cohesion, the Commission proposes in the CPR five high-level policy objectives. 
Koheesioalalla komissio ehdottaa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa viittä korkean tason toimintapoliittista tavoitetta.
This has the advantage of providing continuity of funding in that it supports the same areas prioritised in the 2014-2020 period11. 
Tämän etuna on rahoituksen jatkuvuus, sillä tuen kohteena ovat samat painopistealat kuin kaudella 2014–202011.
If a new, overarching strategy is developed for the post 2020 period, it will follow the agreement of the new MFF. 
Jos vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ei laadita uutta kattavaa strategiaa, strategia seuraa uutta monivuotista rahoituskehystä.
This is not the customary or logical sequence of events, in which public budgets are determined after the setting of political objectives and designing policies12. 2. 
Tämä ei ole tavanomainen tai looginen järjestys, jossa julkiset talousarviot määritetään toimintapoliittisten tavoitteiden asettamisen ja toimintapolitiikkojen suunnittelun jälkeen12. 2.
Different sets of strategic objectives covering different timelines and objectives should be avoided 16 The strategic environment in which the Cohesion policy funds are implemented comprises a set of overlapping strategic frameworks/objectives13, resulting from complex political processes at European and global level. 
Olisi vältettävä erilaisia strategisia tavoitekokonaisuuksia, joiden aikataulut ja sisältö poikkeavat toisistaan 16 Strateginen ympäristö, jossa koheesiopolitiikan varoja käytetään, käsittää joukon päällekkäisiä strategiakehyksiä/tavoitteita13.
Figure 2 shows that the EU’s primary 10-year strategies (Lisbon strategy and Europe 2020) are overlaid with a series of other commitments such as the Commission’s priorities and plans to meet EU international commitments (such as the Paris Agreement on climate). 
2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 kymmenvuotisstrategiat (Lissabonin strategia ja Eurooppa 2020 -strategia) ovat päällekkäisiä useiden muiden sitoumusten kanssa.
In parallel, the Cohesion policy funds also have to pursue their specific missions. 
Samaan aikaan koheesiopolitiikan rahastojen on vastattava myös niille kuuluvista erityistehtävistä.
Figure 2 – Overlapping and unsynchronised strategic frameworks and objectives for EU action 16 KEY EU INTERNATIONAL COMMITMENTS SPENDING AND REGULATION SPENDING Paris Agreement Sustainable Development Goals Europe 2020 + ? next European Council strategy next Commission’s programme MFF 2021-2027 Lisbon strategy Europe 2020 European Council: Strategic Agenda for the Union in times of change Juncker Commission: ten priorities MFF 2014-2020 1st Barroso Commission European Council: up to 2014 2nd Barroso Commission MFF 2007-2013 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Source: Briefing paper “The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework”, Figure 6. 
Kaavio 2 – EU:n toimintaa koskevien strategiakehysten päällekkäisyys ja eritahtisuus 17 EU:N KESKEISET KANSAINVÄLISET SITOUMUKSET VARAINKÄYTTÖ JA SÄÄNTELY VARAINKÄYTTÖ Lissabonin strategia Pariisin sopimus Kestävän kehityksen tavoitteet Eurooppa 2020+ ? Seuraava Eurooppa-neuvostonstrategia Seuraavan komission ohjelma Eurooppa-neuvosto vuoteen 2014 saakka Barroson toinen komissio Monivuotinen rahoituskehys 2007–2013 Eurooppa 2020 Eurooppa-neuvosto: EU:n strateginen ohjelma muuttuvinaaikoina Junckerin komissio: kymmenen painopistettä Barroson ensimmäinen komissio Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 Monivuotinen rahoituskehys 2021-2027 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Lähde: Briefing paper on the Commission’s proposal for the 2021–2027 Multiannual Financial Framework (tilintarkastustuomioistuimen aihekohtainen katsaus komission ehdotuksesta vuosien 2021– 2027 monivuotiseksi rahoituskehykseksi), kaavio 6.
17 This coexistence of multiple strategic frameworks and objectives with overlapping periods, objectives, indicators and targets is complex and can be confusing14. 
17 Käytössä on lukuisia strategiakehyksiä ja tavoitteita, joihin liittyy päällekkäisiä toteutusjaksoja, tavoitteita, indikaattoreita ja tavoitearvoja.
We reported that while the Lisbon strategy (2000-2010) was adopted at the same time as the MFF period 2000-2006, this was not the case for the Europe 2020 strategy (covering 2010-2020) which was adopted in the middle of the 2007-2013 MFF period – when the monitoring, evaluation and reporting arrangements were already in place. 
Tämä luo monimutkaisen tilanteen, joka voi aiheuttaa sekaannusta14. Tilintarkastustuomioistuin raportoi, että Lissabonin strategia (2000–2010) hyväksyttiin samaan aikaan kuin monivuotinen rahoituskehys kaudelle 2000–2006, mutta sama ei koskenut Eurooppa 2020 -strategiaa (joka kattaa vuodet 2010–2020).
As a result, it was not possible to report effectively on the contribution of the EU budget to the EU strategy15. 
Näin ollen EU:n talousarvion vaikutuksesta EU:n strategiaan ei ollut mahdollista raportoida tehokkaasti15.
18 A number of external sources have also drawn attention to this issue and in particular to “goal congestion”, leading to difficulties for the strategic and operational delivery of the policy and raising challenges for coherence16. 
18 Myös useat ulkoiset lähteet ovat kiinnittäneet huomiota tähän asiaan ja erityisesti ”tavoitteen ylikuormittumiseen”, mikä vaikeuttaa toimintapolitiikan strategista ja operatiivista toteutusta ja lisää johdonmukaisuutta koskevia haasteita16.
In such a scenario, it is a challenge to ensure a coherent approach to the implementation of the Cohesion policy. 
Tällaisessa tilanteessa on haasteellista varmistaa johdonmukainen lähestymistapa koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon.
3. Strategic objectives should be realistic 19 We have identified a number of instances where strategic objectives are not realistic, falling into two broad categories: strategic objectives are not always set at the right level or they do not take account of the funding available. 
Strategisten tavoitteiden olisi oltava realistisia 19 Tilintarkastustuomioistuin on havainnut joukon tapauksia, joissa strategiset tavoitteet eivät ole realistisia. Nämä tapaukset voidaan jakaa karkeasti kahteen kategoriaan: strategisia tavoitteita ei aina aseteta oikealle tasolle tai niiden yhteydessä ei oteta huomioon, kuinka paljon rahoitusta on käytettävissä.
Strategic objectives should be owned by all stakeholders 20 Member States do not always share the EU’s ambitions, and the framework within which the EU operates is not always legally binding, relying instead on goodwill. 
Kaikkien sidosryhmien olisi sitouduttava strategisiin tavoitteisiin 20 Jäsenvaltiot eivät aina ole yhtä mieltä EU:n tavoitteista, ja kehys, jossa EU toimii, ei aina ole oikeudellisesti sitova vaan perustu hyvään tahtoon.
These factors mean that Member States may have limited incentive to implement EU policies. 
Nämä tekijät merkitsevät, että jäsenvaltioilla voi olla vain vähäinen kannustin EU:n toimintapolitiikkojen toteuttamiseen.
17 2014 annual report Example of strategic objectives not set at the right level: We reported on the way that the EU 2020 headline targets were developed from separate targets for each Member State. 
18 Vuosikertomus 2014 Esimerkki tapauksesta, jossa strategisia tavoitteita ei asetettu oikealle tasolle: Tilintarkastustuomioistuin raportoi tavasta, jolla Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet määriteltiin kunkin jäsenvaltion osalta erikseen.
For two headline targets, even if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline target at EU level would still not be achieved17. 
Kahden yleistavoitteen osalta tilanne on se, että vaikka jokainen jäsenvaltio saavuttaisi omat kansalliset tavoitteensa, koko EU:lle asetettua yleistavoitetta ei silti saavutettaisi17.
Special report on a single European rail traffic management system Example of strategic objectives not taking account of the funding available: We found that the deployment of a new rail traffic management system had been based on a strategic political choice. 
Yhtenäistä Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää koskeva erityiskertomus Esimerkki strategisista tavoitteista, joissa ei ole otettu huomioon käytettävissä olevaa rahoitusta: Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että uuden rautatieliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto oli perustunut strategiseen poliittiseen valintaan.
Even though it proved to involve costs of up to €190 billion by 2050, it was launched with no overall cost estimate or appropriate planning18. 
Järjestelmän kustannusten osoitettiin olevan 190 miljardia euroa vuoteen 2050 mennessä, mutta se käynnistettiin ilman yleistä kustannusarviota tai asianmukaista suunnittelua18.
Special report on a European high speed rail network, and Landscape review on transport We found in our audit on a European high-speed rail network that Member States did not build high-speed train lines if they were not considered a national priority, even if situated on a transnational corridor and part of the core network. 
Eurooppalaista suurten nopeuksien rautatieverkkoa koskeva erityiskertomus ja liikennettä koskeva yleiskatsaus Havaitsimme eurooppalaista suurten nopeuksien rautatieverkkoa koskevassa tarkastuksessa, että jäsenvaltiot eivät rakentaneet suurnopeusratoja, jos niitä ei pidetty kansallisena painopisteenä, vaikka tällainen rata sijaitsisi valtioiden välisellä käytävällä ja olisi osa ydinverkkoa.
Moreover, the Commission had limited enforcement tools or powers with which to hold Member States to their commitments to build the high-speed lines that were needed to complete the core network19. 
Lisäksi komissiolla on niukasti välineitä tai toimivaltuuksia velvoittaa jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksiaan rakentaa ydinverkon valmistumiseen tarvittavat suurnopeusradat19.
21 We did report on one example where the absence of binding legislation did not prevent EU-level ambitions from being shared by Member States. 
21 Esitimme yhden esimerkin tapauksesta, jossa sitovan lainsäädännön puuttuminen ei ollut esteenä sille, että EU:n tason tavoitteet olivat myös jäsenvaltioiden
We found that the EU education objectives had been adequately considered in the operational programmes and related projects for 2007-2013 and in the design of programmes for the 2014-2020 programme period. 
Tarkastuksessa havaittiin, että EU:n koulutustavoitteet oli otettu asianmukaisesti huomioon toimenpideohjelmissa ja niihin liittyvissä ohjelmakauden 2007–2013 hankkeissa sekä ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmien suunnittelussa.
This was despite the fact that education policy is a full and exclusive competence of Member States and that EU strategies are adopted in the form of Council conclusions, which are not legally binding for EU Member States20. 
Näin oli siitä huolimatta, että koulutuspolitiikka kuuluu kokonaisuudessaan jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja että EU:n strategiat hyväksytään neuvoston päätelmien muodossa, jotka eivät sido EU:n jäsenvaltioita oikeudellisesti20.
Strategic objectives should be translated into operational objectives 22 Sometimes the Commission or Member States do not translate the strategic objectives into operational objectives21. 
Strategiset tavoitteet olisi muunnettava toiminnallisiksi tavoitteiksi 22 Joskus komissio tai jäsenvaltiot eivät muunna strategisia tavoitteita operatiivisiksi tavoitteiksi21.
Where this is the case, the high-level objectives risk remaining solely political aspirations. 
Tällaisissa tapauksissa korkean tason tavoitteet uhkaavat jäädä ainoastaan poliittisiksi pyrkimyksiksi.
The importance of this operationalisation has also been recognised by the European Parliament22. 
Myös Euroopan parlamentti on kiinnittänyt huomiota konkretisoinnin tärkeyteen22.
18 Special report on Broadband in the EU Member States Member States’ strategies for the implementation of EU’s investments in broadband in the 2014-2020 period were not consistent with the overarching Europe 2020 strategy. 
19 Erityiskertomus laajakaistayhteyksistä EU:n jäsenvaltioissa Jäsenvaltioiden EU:n laajakaistainvestointien täytäntöönpanoon kaudella 2014–2020 soveltamat strategiat eivät olleet yhdenmukaisia yleisen Eurooppa 2020 -strategian kanssa.
While some set targets that were more demanding than those in the Europe 2020 strategy, none of the Member States examined included in their strategy a national target relating to one of the three EU targets: take-up by 50 % of households to ultra-fast broadband23. 
Joidenkin jäsenvaltioiden strategioissa asetetut tavoitteet olivat vaativampia kuin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Yksikään tarkastetuista jäsenvaltioista ei kuitenkaan sisällyttänyt strategiaansa kansallista tavoitetta, joka liittyisi sen varmistamiseen, että vähintään 50 prosentilla kotitalouksista olisi ultranopea laajakaistayhteys (tämä on yksi EU:n asettamista kolmesta tavoitteesta)23.
23 For 2014-2020, the Commission sought to translate the Europe 2020 strategic objectives into Cohesion policy through the inclusion of thematic objectives broken down to investment priorities linked to the Europe 2020 headline targets. 
23 Kaudella 2014–2020 komissio pyrki muuntamaan Eurooppa 2020 -strategian strategiset tavoitteet koheesiopolitiikaksi sisällyttämällä siihen temaattiset tavoitteet, jotka on jaoteltu Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteisiin liittyvien investointiprioriteettien mukaan.
The potential benefits of this move were recognised by the OECD24, Commission25 and the Parliament26. 
OECD24, komissio25 ja Euroopan parlamentti26 tunnustivat tämän muuntamisen mahdolliset hyödyt.
In practice, however, below the political Europe 2020 aspirations, there was a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and 11 thematic objectives; and these various tiers were not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives27. 
Poliittisten Eurooppa 2020 -pyrkimysten alaisuudessa vallitsi kuitenkin monimutkainen rakenne, joka käsitti viisi yleistavoitetta, seitsemän lippulaivahanketta ja 11 temaattista tavoitetta. Näitä eritasoisia tavoitteita ei ollut suunniteltu muuntamaan yksittäin tai yhdessä Eurooppa 2020 -strategian poliittisia pyrkimyksiä käyttökelpoisiksi toiminnallisiksi tavoitteiksi27.
In addition, we found that all examined Member States except one failed to translate the Europe 2020 headline targets in the operational objectives in the programmes28. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikki tarkastetut jäsenvaltiot eivät yhtä lukuun ottamatta ole onnistuneet muuntamaan Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteita ohjelmien toiminnallisiksi tavoitteiksi28.
Also, the Commission stressed that Europe 2020 headline targets can only succeed with strong national and regional participation and ownership on the ground29. 
Lisäksi komissio korosti, että Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteet voivat onnistua vain, jos maassa vallitsee vahva kansallinen ja alueellinen osallistuminen ja sitoutuminen29.
24 For Cohesion policy — the total funding available is pre-allocated to Member States30. 
24 Koheesiopolitiikan osalta käytettävissä oleva kokonaisrahoitus kohdennetaan ennalta jäsenvaltioille30.
In March 2019, we published a rapid case review providing more details on the proposed process for pre-allocating Cohesion policy funds to Member States for the next programme period 2021-202731. 
Julkaisimme maaliskuussa 2019 nopean tilannearvion, jossa annetaan lisätietoja ehdotetusta prosessista, jossa koheesiopolitiikan varat kohdennetaan ennalta jäsenvaltioille seuraavaa ohjelmakautta 2021–2027 varten31.
25 The allocation method has not changed substantially since it was first introduced in 1999. 
25 Jakomenetelmä ei ole muuttunut merkittävästi sen jälkeen, kun se otettiin käyttöön vuonna 1999.
The link to some of the strategic objectives pursued has increased but remains limited. 
Yhteys tiettyihin strategisiin tavoitteisiin on kohentunut, mutta se on edelleen vähäinen.