natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Specifically, Community financing of the measures provided for in Regulations (EEC) No 2328/91 (15) and (EC) No 950/97 (16) is carried out through the refunding of expenditure effected, and not through the use of an SPD. 
Esimerkiksi yhteisn rahoituksen myntminen asetuksissa (ETY) N:o 2328/91 (15) ja (EY) N:o 950/97 (16) sdetyille toimenpiteille ei tapahdu yhtenisen ohjelma-asiakirjan tytntnpanon avulla vaan siten, ett korvataan toteutuneet menot.
It is difficult to establish whether the principle of additionality has been observed by some Member States for the 1994 to 1999 period. 
Joidenkin jsenvaltioiden osalta on epvarmaa, onko tydentvyyden periaatetta noudatettu kaudella 1994Ń1999.
When the relevant CSFs were adopted, two Member States (D and E) indicated that they could not guarantee they would maintain their structural expenditure at the same level as during the previous programming period, because of circumstances which permit observance of the principle of additionality to be waived, as laid down in Article 9(2) of Regulation (EEC) No 4253/88 (see paragraph 4). 
Kaksi jsenvaltiota (Espanja ja Saksa) ilmoitti jo vastaavia yhteisn tukikehyksi hyvksyttess, ett ne eivt asetuksen (ETY) N:o 4253/88 9 artiklan 2 kohdassa mainittujen tydentvyyden periaatteesta poikkeamisen mahdollistavien olosuhteiden vuoksi voi taata rakenteellisten menojensa pysymist edeltvn ohjelmakauden tasolla (ks. kohta 4).
If one or more Member States cannot ultimately maintain the same level of expenditure, they will be inclined to make use of the derogations allowed for in the Regulation. 
Jos yhdess tai useammassa jsenvaltiossa ei lopulta voida pit menoja samalla tasolla kuin edeltvll kaudella, kyseiset jsenvaltiot saattavat vedota asetuksessa sdettyihin poikkeamisen mahdollistaviin olosuhteisiin.
(2) For Austria the data in the first section concern the period 1993 to 1994 and those in the second section concern the period 1995 to 1999. 
(2) Itvaltaa koskevat taulukon ensimmisess osassa esitetyt tiedot ovat vuosilta 1993Ń1994 ja toisessa osassa esitetyt tiedot vuosilta 1995Ń1999.
(3) Observance of the principle of additionality is measured by comparing these two columns. 
(3) Tydentvyyden periaatteen noudattamista mitataan vhentmll sarakkeen 1 luvuista sarakkeessa 2 olevat luvut. mrll (3) mrll (3) Taulukko 1 Tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla kehittmiseen kytetyt mrt yhteisn tukikehysten tai yhtenisten ohjelma-asiakirjojen ennakkotarkastusten perusteella (milj. ecua, vuoden 1994 hinnoin)
Human resources 3. Productive environment 4. Other 239,3 492,8 115,4 0,3 3,9 13,5 8,7 0,0 6,6 15,6 10,7 0,0 10,5 29,1 19,4 235,5 479,3 106,7 307,4 573,0 165,9 23,0 42,3 55,8 30,7 42,0 57,3 0,6 53,7 284,4 530,8 110,2 0,6 1. 
Tuotannollinen ymprist 4. Muut 239,3 492,8 115,4 0,3 3,9 13,5 8,7 0,0 6,6 10,5 15,6 29,1 10,7 19,4 235,5 479,3 106,7 307,4 573,0 165,9 23,0 30,7 42,3 42,0 55,8 57,3 53,7 284,4 530,8 110,2 0,6 SAKSA Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll 1.
Human resources 3. Productive environment 4. Other 3 200,0 1 706,0 1 589,0 611,0 404,0 532,0 102,0 507,0 226,0 319,0 82,0 1 118,0 630,0 851,0 184,0 2 589,0 1 302,0 1 057,0 133,0 3 500,0 2 120,0 1 764,0 1 068,0 574,0 647,0 41,0 658,0 191,0 308,0 26,0 1 726,0 765,0 955,0 67,0 2 432,0 1 546,0 1 117,0 219,0 1. 
Muut 3 200,0 1 706,0 1 589,0 611,0 404,0 532,0 102,0 507,0 226,0 319,0 82,0 1 118,0 630,0 851,0 184,0 2 589,0 1 302,0 1 057,0 133,0 3 500,0 2 120,0 1 764,0 1 068,0 574,0 647,0 41,0 658,0 191,0 308,0 26,0 1 726,0 765,0 955,0 67,0 2 432,0 1 546,0 1 117,0 219,0 ESPANJA Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll 1.
Other 8 604,0 3 427,0 2 514,0 1 092,0 465,0 466,0 0,0 1 084,0 274,0 621,0 0,0 2 176,0 739,0 1 087,0 0,0 7 512,0 2 962,0 2 048,0 11 123,0 4 036,0 3 733,0 1 772,0 1267,0 1 315,0 1 124,0 438,0 552,0 10,0 2 896,0 1 705,0 1867,0 41,0 9 351,0 2 769,0 2 418,0 BELGIUM Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National CSF-SPD counterpart contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National CSF - SPD counterpart contribution Public total, net of the Structural Funds contribution GERMANY Public (national + Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution 1. 
Henkilstresurssit 3. Tuotannollinen ymprist 4. Muut 8 604,0 3 427,0 2 514,0 1 092,0 465,0 466,0 0,0 1 084,0 274,0 621,0 0,0 2 176,0 739,0 1 087,0 0,0 7 512,0 2 962,0 2 048,0 11 123,0 4 036,0 3 733,0 1 772,0 1267,0 1 315,0 1 124,0 438,0 552,0 10,0 2 896,0 1 705,0 1 867,0 41,0 9 351,0 2 769,0 2 418,0 Yhteens 847,8 26,1 32,9 59,0 821,7 1 047,6 121,7 130,6 252,3 926,0 Yhteens 49 609,0 1 081,0 1 764,0 2 845,0 48 528,0 50 646,0 2 273,0 1 722,0 3 995,0 48 373,0 Yhteens 6 730,0 1 649,0 1 134,0 2 783,0 5 081,0 7 644,0 2 330,0 1 183,0 3 513,0 5 314,0 Yhteens 14 545,0 2 023,0 1 979,0 4 002,0 12 522,0 18 933,0 4 385,0 2 124,0 6 509,0 14 548,0 0,0 0,0 0,3 1,3 0,6 0,6 84,2 113,1 1,3 Vuosittainen keskiarvo 1991Ń1993 Vuosittainen keskiarvo 1994Ń1999 Vuosittainen keskiarvo 1989Ń1993 Vuosittainen keskiarvo 1994Ń1999 Taulukko 2 Tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla kehittmiseen kytetyt mrt yhteisn tukikehysten tai yhtenisten ohjelma-asiakirjojen ennakkotarkastusten perusteella (1) (milj. ecua, vuoden 1994 hinnoin) Vuosittainen keskiarvo 1989Ń1993 Vuosittainen keskiarvo 1994Ń1999 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 235,0 260,0 Vuosittainen keskiarvo 1989Ń1993 Vuosittainen keskiarvo 1994Ń1999 1 2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 3 4=2+3 5=1-2 0,0 0,0 41,0 31,0 10,0 5 497,0 710,0 1 328,0 51,0 510,0 1 018,0 23,0 74,0
Human resources 3. Productive environment 4. Other 266,8 231,8 165,2 75,8 69,3 76,7 22,2 102,5 66,3 77,0 28,9 178,3 135,6 153,7 191,0 162,5 88,5 38,5 305,6 260,0 256,7 101,6 99,1 124,7 39,7 112,5 73,2 104,4 41,4 214,1 172,3 229,1 204,0 160,9 132,0 1. 
Muut 266,8 231,8 165,2 75,8 69,3 76,7 22,2 102,5 178,3 66,3 135,6 77,0 153,7 28,9 51,1 191,0 162,5 88,5 38,5 305,6 260,0 256,7 101,6 99,1 124,7 39,7 112,5 73,2 104,4 41,4 214,1 172,3 229,1 204,0 160,9 132,0 IRLANTI Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll 1.
Other 11 563,7 1 460,0 2 409,0 1 196,3 650,6 419,6 630,2 5,8 792,9 234,5 783,1 1 443,5 654,1 1 413,3 10,0 10 913,1 1 040,4 1 778,8 1 190,5 11 261,6 2 060,9 6 029,0 736,7 978,0 1 714,7 811,4 2 860,0 20,9 10 524,9 1 530,2 4 834,4 THE NETHERLANDS Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution 1. 
Henkilstresurssit 3. Tuotannollinen ymprist 4. Muut 11 563,7 1 460,0 2 409,0 1 196,3 650,6 419,6 630,2 5,8 792,9 234,5 783,1 1 443,5 654,1 1 413,3 10,0 10 913,1 1 040,4 1 778,8 1 190,5 11 261,6 2 060,9 6 029,0 736,7 978,0 1 714,7 811,4 2 860,0 20,9 10 524,9 1 530,2 4 834,4 ALANKOMAAT Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll 1.
Infrastructure 2. 
Infrastruktuurit 2.
Productive environment 4. 
Tuotannollinen ymprist 4.
Other 107,1 23,1 39,7 21,6 107,1 23,1 39,7 97,7 36,6 74,6 6,6 11,5 10,1 25,5 18,0 18,7 42,6 91,1 28,0 57,4 0,8 PORTUGAL Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution UNITED KINGDOM Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF-SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution Public (national + EC) Structural Funds (CSF - SPD) National counterpart CSF - SPD contribution Public total, net of the Structural Funds contribution 1. 
Muut 107,1 23,1 39,7 21,6 107,1 23,1 39,7 97,7 36,6 74,6 6,6 11,5 18,0 18,7 42,6 91,1 28,0 57,4 0,8 PORTUGALI Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll Julkinen rahoitus (kansallinen ja EU:n myntm) Rakennerahastot (yhteisn tukikehykset tai yhteniset ohjelma-asiakirjat) Jsenvaltion osuus Yhteisn tukikehyksiss tai yhtenisiss ohjelma-asiakirjoissa mynnetty mr Julkinen rahoitus yhteens vhennettyn rakennerahastoista mynnetyll mrll 1.
Human resources 3. 
Henkilstresurssit 3.
2 3 4=2+3 5=1-2 1 2 5=1-2 1112,0 3 629,0 33,0 11,0 44,0 218,0 51,0 Annual average 1993 to 1994 Annual average 1995 to 1999 Annual average 1989 to 1993 Annual average 1994 to 1999 Annual average 1989 to 1993 Annual average 1994 to 1999 0,0 1,6 8,6 17,1 0,8 0,8 1,7 12,5 18,2 13,8 18,2 4,4 EC) (in million ECU, 1994 prices) 
Muut 3 258,0 1 114,0 1 005,0 187,0 518,0 582,0 649,0 458,0 274,0 311,0 976,0 856,0 960,0 2740,0 532,0 356,0 154,0 4 320,0 1 173,0 1 277,0 691,0 685,0 832,0 122,0 421,0 220,0 320,0 1 112,0 905,0 1 152,0 173,0 3 629,0 488,0 445,0 96,0 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Vuosittainen keskiarvo 1989Ń1993 Vuosittainen keskiarvo 1994Ń1999 1. Infrastruktuurit 2. Henkilstresurssit 3.
C 68/12 EN Official Journal of the European Communities 9.3.2000 37. 
C 68/12 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 9.3.2000 37.
Table 3 shows the trend in the gross-fixed capital formation of governments, which is a good indicator of the trend of government investment expenditure. 
Taulukosta 3 ilmenee julkishallinnon yksikiden kiinteiden bruttoinvestointien muutos, joka on hyv julkisiin investointeihin liittyvien menojen kehittymisen osoitin.
This dropped considerably in most Member States and, as a whole, fell from 3 % of GDP in 1991 and 1992 to 2,7 % in 1994 and to 2,1 % in 1998. This is due, in part, to privatisations in the fields of transport, energy and telecommunications. 
Nm menot vhenivt huomattavasti useimmissa jsenvaltioissa; vuosina 1991 ja 1992 ne olivat 3 prosenttia bruttokansantuotteesta, mutta laskivat yleisesti ottaen 2,7 prosenttiin vuonna 1994 ja 2,1 prosenttiin vuonna 1998, mik on osittain seurausta liikenne-, energia-ja televiestintalojen kaltaisilla aloilla toteutetuista yksi-tyistmistoimista.
It should be noted that expenditure is measured in absolute terms for the calculations made to verify additionality and that economic growth is thus not taken into account. 
On huomattava, ett menot on kirjattu tydentvyyden tarkistamiseksi tehtyihin laskelmiin absoluuttisina, eik talouskasvun muutoksia ole niin ollen otettu huomioon.
The trend of expenditure on active measures to promote employment could be used as an indicator, in particular in the context of verifying additionality for Objectives 3 and 4. 
Tyllisyyden parantamiseksi toteutettuihin aktiivisiin toimenpiteisiin liittyvien menojen kehityst voitaisiin kytt osoittimena erityisesti tarkistettaessa tydentvyyden toteutumista tavoitteiden 3 ja 4 yhteydess.
For the period 2000 to 2006, this expenditure will be the basis for verification work on the newly defined Objectives 2 and 3. 
Kaudella 2000Ń2006 nm menot ovat skettin mriteltyj tavoitteita 2 ja 3 koskevien tarkastusten perustana.
However, as it has few statistical data at its disposal, the Commission makes use of data published by the OECD. 
Komissiolla on kuitenkin kytettvissn vain vhn tilastotietoja, joten se kytt hyvkseen OECD:n julkaisemia lukuja.
The Commission plans to create a database, expected to become operational during the year 2000, to improve the quality, reliability and comparability of data on employment policies. 
Komissio aikoo luoda tyllisyyspolitiikkaa koskevien tietojen laadun, luotettavuuden ja vertailtavuuden parantamiseksi tietokannan, joka alkanee toimia vuoden 2000 kuluessa.
In addition, the trend in expenditure in connection with active measures depends to a great extent on unemployment rates. 
Nihin aktiivisiin toimenpiteisiin liittyvien menojen kehitys on hyvin kiintesti sidoksissa tyttmyysasteeseen.
On the one hand, a considerable reduction in unemployment may cause a substantial drop in expenditure on active employment policies, as has been seen in Finland in the context of Objectives 3 and 4. 
Toisaalta aktiiviseen tyllisyyspolitiikkaan liittyvien menojen huomattavan laskun taustalla voi olla tyttmyyden merkittv vheneminen, kuten Suomessa on havaittu tavoitteiden 3 ja 4 yhteydess.
On the other hand, an increase in the unemployment rate may also lead to a reduction in expenditure connected with active measures, because of their replacement by passive measures, as has been seen in the new German Lnder. 
Toisaalta mys tyttmyysasteen kasvu voi johtaa aktiivisiin toimenpiteisiin liittyvien menojen alenemiseen, kun aktiiviset toimenpiteet korvataan passiivisilla, kuten on huomattu Saksan uusissa osavaltioissa.
There are several reasons for this: the absence of a theoretical basis for the principle, which would have enabled a precise methodological framework well known to all the participants to be built up; verification procedures which were unsuitable for the particular circumstances of the Member States and for the information available; hastily carried out ex ante verifications and failure to examine critically the problems encountered for the 1989 to 1993 generation. 
Thn on monta syyt: periaatteelle ei ole kehitetty teoreettista perustaa, joka olisi mahdollistanut tarkan ja kaikkien osapuolten perusteellisesti tunteman metodologisen kehyksen laatimisen; tarkistamista koskevat yksityiskohtaiset snnt ovat jsenvaltioiden erityisolosuhteiden ja kytettviss olevien tietojen kannalta eptarkoituksenmukaiset; ennakkotarkastukset tehdn kiireess eik kaudella 1989Ń1993 ilmenneit ongelmia ole tarkasteltu kriittisesti.
In addition, the information needed for the verification of the principle of additionality, notably for Objectives 2 and 5b, is collected from numerous sources of various kinds, which are not always reliable or recent. 
Lisksi erityisesti tavoitteita 2 ja 5 b koskevat tiedot, joiden avulla tydentvyys voitaisiin tarkistaa, kootaan lukuisista erilaisista lhteist, jotka eivt aina ole luotettavia ja ajan tasalla.
The result of this is that too many estimates and hypotheses are included. 
Tmn vuoksi mukaan otetaan liikaa arvioita ja oletuksia.
The difficulties observed by the Court demonstrate the need to make the work done to verify additionality clearer, simpler and more effective. 
Havaitut vaikeudet osoittavat, ett tydentvyyden tarkistaminen on tehtv nykyist selvemmksi, toimivammaksi ja yksinkertaisem-maksi.
It is not easy to determine the public structural expenditure, or comparable expenditure, which is to be taken into account. 
Ei ole helppoa mritell, mitk julkiset rakenteelliset menot tai tllaisia vastaavat menot on otettava huomioon.
The relevant expenditure is that which, by its nature and purpose, is capable of being co-financed by the SFs, including expenditure which has not been co-financed in this way (). 
Niden menojen on oltava luonteeltaan ja tarkoitukseltaan sellaisia, ett ne voidaan yhteisrahoittaa rakennerahastoista, mukaan lukien menot, joita ei kuitenkaan ole yhteisrahoitettu tll tavoin (17).
For this reason, it is theoretically necessary to identify all the expenditure which is potentially eligible under the relevant Objective (18). 
Teoriassa on siis tarpeen yksilid kaikki kunkin tavoitteen kannalta mahdollisesti tukikelpoiset menot (18).
In practice, some of the tables submitted look more like an attempt to demonstrate capacity to spend Community assistance or to prove the existence of the co-financing than a verification of additionality. 
Kytnnss joillakin esitetyist taulukoista pyritn ilmeisesti osoittamaan, ett yhteisn tuki kyetn hydyntmn, tai todistamaan yhteisrahoituksen olemassaolo, eik niinkn tarkistamaan tydentvyytt.
There are cases where the expenditure to which ex ante additionality applies which was taken into account is more or less identical to that in the SPDŐs financing plan. 
Huomioon otetut menot, joiden tydentvyys tarkastetaan ennalta, vastaavat toisinaan suurin piirtein yhtenisen ohjelma-asiakirjan rahoitussuunnitelmaa.
In several countries, in the context of Objectives 3 and 4, only co-financed expenditure is analysed. 
Useissa maissa on tavoitteiden 3 ja 4 yhteydess analysoitu ainoastaan yhteisrahoitetut menot.
The expenditure to be taken into account is expenditure by the national, regional or local government administration, or by bodies carrying out a public service function, whether they are public, semi-public or para-public or, where relevant, by private undertakings. 
Huomioon otettavat menot ovat lisksi sellaisia, ett ne ovat kansallisen, alueellisen tai paikallisen julkishallinnon suorittamia tai julkisia palveluja tuottavien (julkisessa asemassa olevien, puo-lijulkisten tai osittain julkisten) tahojen tai joissakin tapauksissa yksityisten yritysten suorittamia.
No Member State has been able to identify all of the sums spent by these administrations, bodies and undertakings. 
Yksikn jsenvaltio ei ole kyennyt erittelemn kaikkia tllaisten hallinnollisten yksikiden, elinten tai yritysten tukimenoja.
Expenditure by the relevant private undertakings (19) is very rarely taken into account despite its increasing importance within the context of SF financing and investment in infrastructure. 
Asianomaisten yksityisten (19) yritysten tukimenot otetaan huomioon vain harvoin, vaikka niiden merkitys rakennerahastojen rahoituskehyksien sek infrastruktuureihin liittyvien investointien yhteydess on kasvanut.
The extent to which expenditure by public bodies and undertakings is taken into account varies. 
Se, miss mrin eri julkisten elinten ja yritysten tukimenot otetaan huomioon, vaihtelee huomattavasti.
In some cases it has been excluded completely, while in others significant efforts have been made to try to identify and evaluate it. 
Joissakin tapauksissa ne on jtetty tysin huomiotta, kun taas toisaalla on tehty suuria ponnistuksia niiden yksilimiseksi ja arvioimiseksi.
As far as public administrations are concerned, the majority of the Member States have encountered difficulties in obtaining complete data on expenditure at the local level. 
Useiden jsenvaltioiden oli vaikeaa saada kattavia tietoja paikallistasolla aiheutuneista julkishallinnon tukimenoista.
In several cases, it was not taken into account at all, in spite of its size. 
Monissa tapauksissa niit ei ole otettu lainkaan huomioon, vaikka niiden mr on merkittv.
Sometimes, only expenditure carried out at a central or regional level was identified. 
Joskus ainoastaan keskushallinnon tai alueellisen tason tukimenot on eritelty.
For Objectives 3 and 4, many Member States only take into account central government expenditure. 
Monet jsenvaltiot ottavat tavoitteiden 3 ja 4 osalta huomioon vain keskushallinnon tuki-menot.
Identifying the expenditure headings to analyse also poses problems. For Objective 1, the Commission proposed in 1993 a list of functional categories of expenditure based on the United Nations statistical classification (COFOG). 
Komissio esitti vuonna 1993 tavoitteeseen 1 liittyvn ehdotuksen Yhdistyneiden kansakuntien tilastolliseen luokitteluun (julkisen sektorin tehtvluokitus; classification of the Functions of Government, COFOG) perustuviksi kytttarkoituksen mukaisiksi menoluokiksi.
In fact, though, there is no Member State which compiles information on additionality on the basis of the available statistics. It is done instead on the basis of budgetary data, which are classified in a different way. 
Mikn jsenvaltio ei kuitenkaan koosta tydentvyyteen liittyvi tietoja kytettviss olevista tilastoista, vaan pikemminkin talousarviotietojen perusteella, ja talousarviotiedot luokitellaan toisella tavalla.
Identifying the relevant expenditure is a difficult task, which has to be carried out on a case-by-case basis. 
Kyseeseen tulevien menojen yksiliminen on monimutkainen tehtv, joka on hoidettava tapauskohtaisesti.
If the budgetary expenditure of central government is compared with that of the regions and other bodies, it can be seen that the same expenditure may be recorded several times, particularly in the case of subsidies and transfers from one public administration to another. 
Vertailtaessa keskushallinnon talousarviomenoja alueiden ja muiden yhteisjen talousarviomenoihin havaitaan, ett samat menot, erityisesti valtion tuet ja julkishallinnon yksikiden vliset siirrot, on voitu kirjata useaan otteeseen.
Only a consolidated public administrationŐs account could prevent them being counted twice (20). 
Ainoastaan julkishallinnon yksikiden konsolidoidun tilin avulla voitaisiin vltt menojen kirjaaminen kahdesti (20).
For Objectives 2 and 5b, the expenditure headings chosen are in some cases identical; in other cases they are similar and occasionally they are totally different. 
Tavoitteiden 2 ja 5 b yhteydess valitut meno-otsakkeet ovat joissakin tapauksissa samat, mutta toisinaan ne vain muistuttavat toisiaan tai ovat jopa aivan erilaiset.
Because of the regional nature of Objectives 2 and 5b and the national nature of Objectives 3 and 4, double counting of expenditure also occurs frequently. 
Koska tavoitteet 2 ja 5 b ovat luonteeltaan alueellisia ja tavoitteet 3 ja 4 kansallisia, on lisksi yleist, ett samat tukimenot otetaan huomioon kahdesti.
In addition, cases occur where expenditure which should not have been taken into account is included in the analyses. 
Toisinaan analyyseihin on sisllytetty mys tukimenoja, joita ei olisi pitnyt ottaa huomioon.