natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23 Box 3 Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades In Ireland, the “Better Energy Warmer Homes Scheme” financed with a 100 % public aid rate projects involving mainly simple upgrades (dry lining, attic insulation, lagging jackets for hot water tanks and cavity wall insulation). 
25 Laatikko 3 Esimerkkejä toimenpideohjelmista, joissa pyritään hyödyntämään helpoiksi katsottavia energiatehokkuuden parantamiskeinoja Irlannissa rahoitettiin ohjelmasta ”Better Energy Warmer Homes” sadan prosentin julkisella tuella hankkeita, joissa oli pääasiassa kyse yksinkertaisista parannustöistä (pintalevytys, ullakon eristys, lämminvesivaraajan lisäeristys ja rakoseinäeristys).
Upgrades of this kind are relatively cheap (the average cost of projects funded in the 2014-2017 period was €3 161) and generally have quick payback times. 
Tällaiset parannustyöt ovat suhteellisen edullisia (vuosina 2014–2017 rahoitetuissa hankkeissa keskimääräiset kustannukset olivat 3 161 euroa), ja niiden takaisinmaksuaika on yleensä lyhyt.
However, the energy rating of most of the supported households did not improve after the project (see paragraph 85), confirming that the investments did not yield much in terms of energy savings. 
Useimpien tukea saaneiden kotitalouksien energialuokitus ei kuitenkaan parantunut hankkeen ansiosta (ks. kohta 85), mikä osoittaa, että investoinnit eivät tuottaneet kummoisiakaan energiansäästöjä.
In Italy, the 2007-2013 interregional operational programme for energy – that we examined to follow-up our special report 21/2012 – supported energy efficiency projects in Campania, Calabria, Puglia and Sicily. 
Italiassa tuettiin vuosien 2007–2013 alueidenvälisestä energia-alan toimenpideohjelmasta energiatehokkuushankkeita Campaniassa, Calabriassa, Apuliassa ja Sisiliassa. Tilintarkastustuomioistuin kohdisti toimenpideohjelmaan seurantaa erityiskertomuksen nro 21/2012 perusteella.
Its 2014 and 2015 calls for projects financed with 100 % aid rate only pre-selected simple upgrades, typically purchasing and installing LED bulbs and heat pumps. 
Toimenpideohjelman vuosien 2014 ja 2015 ehdotuspyyntöjen yhteydessä myönnettiin sadan prosentin tukiosuus vain ennalta valittuihin yksinkertaisiin parannustöihin. Tällaisiin kuuluivat tavallisesti LED-lamppujen ja lämpöpumppujen hankkiminen ja asentaminen.
This choice allowed authorities to spend quickly the remaining budget before the closing date of 31 December 2015. 
Tämän toimintatavan ansiosta viranomaiset pystyivät käyttämään jäljellä olevat määrärahat nopeasti ennen kuin ohjelma 31. joulukuuta 2015 päättyi.
It also led to, on average, a rapid payback time of investments. 
Toimintatapa johti myös siihen, että investointien keskimääräinen takaisinmaksuaika oli lyhyt.
However, the choice also entailed a high risk of deadweight, i.e. of funding business-as-usual upgrades that would have happened even in the absence of EU funding. © Shutterstock / By Marko Mitrovicv. 
Tällä tavoin aiheutui kuitenkin myös suuri nollavaikutuksen riski eli riski siitä, että rahoitusta myönnetään tavanomaisiin parannustöihin, jotka olisi toteutettu myös ilman EU:n rahoitusta. © Shutterstock / Marko Mitrovicv.
This can reduce the potential that the building stock has to play in saving energy in the medium and long-term, since the number of renovations that a household can carry out is usually limited to one or maximum two. 
Tämä voi vähentää rakennuskannan mahdollisuuksia säästää energiaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, sillä peruskorjausten määrä on yleensä rajoitettu yhteen tai enintään kahteen.
The need for public aid, especially in the form of grants with a 100 % aid rate, is thus less appropriate for simple upgrades than for deeper renovations. 
Julkinen tuki, ja erityisesti sadan prosentin avustusten myöntäminen, ei näin ollen sovellu yhtä hyvin yksinkertaisiin parannustöihin kuin pitkälle meneviin perusparannuksiin.
Since simple upgrades with quick payback times are usually financially viable, they should have been financed without public support, or using financial instruments. 
Koska yksinkertaiset parannustyöt, joissa takaisinmaksuaika on lyhyt, ovat yleensä taloudellisesti kannattavia, ne olisi pitänyt rahoittaa käyttämättä julkisia varoja.
The Impact Assessment for the proposed Energy Efficiency Directive argued that the objective of saving 20 % of the EU’s projected energy consumption by 2020 could be achieved by introducing cost-effective measures. 
Ehdotetun energiatehokkuusdirektiivin vaikutustenarvioinnissa katsottiin, että tavoite säästää 20 prosenttia EU:n ennakoidusta energiankulutuksesta vuoteen 2020 mennessä voitaisiin saavuttaa toteuttamalla kustannustehokkaita toimenpiteitä.
Member States should put in place measures to stimulate cost-effective, deep renovation of buildings22. 
Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla edistetään rakennusten kustannustehokkaita pitkälle meneviä perusparannuksia22.
44 The Commission gave guidance to Member States to apply selection criteria that prioritise more cost-effective projects23. 
44 Komissio ohjeisti jäsenvaltioita soveltamaan valintaperusteita, joissa asetetaan etusijalle kustannustehokkaammat hankkeet23.
This should be done by: (a) requiring projects to be based on an energy audit and/or energy performance certificate. 
Tämä olisi tehtävä seuraavin tavoin: a) Vaaditaan, että hankkeet perustuvat energiakatselmukseen ja/tai energiatehokkuustodistukseen.
21 Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018. 
21 Varainhoitoasetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018.
22 Article 4 of Energy Efficiency Directive 2012/27/EU. 
22 Energiatehokkuusdirektiivi 2012/27/EU, 4 artikla.
23 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”. 
23 Komissio (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding.
24 These thresholds should minimise the risk of funding very simple measures likely to happen anyway (e.g. lighting replacements, which get typically repaid very quickly) as well as investments too costly for the energy savings they generate (e.g. with payback times longer than the useful life of the materials used). 
kustannustehokkaat energiansäästömahdollisuudet ja mahdollistettava hankkeella aikaansaatujen todellisten energiansäästöjen seuranta ja todentaminen. b) Asetetaan vähimmäis-ja/tai enimmäisarvot keskeisille parametreille, kuten säästettävän energian määrälle, rakennuksen saavuttamalle energialuokitukselle, nettonykyarvolle, yksinkertaiselle takaisinmaksuajalle24 ja kustannuksille säästettyä energiayksikköä kohti. Näillä kynnysarvoilla olisi minimoitava riski siitä, että rahoitetaan hyvin yksinkertaisia toimenpiteitä, jotka todennäköisesti olisi toteutettu muutenkin (esim. valaistuksen vaihtaminen, joka tavallisesti maksaa itsensä takaisin hyvin nopeasti).
Figure 8 provides a categorization of energy efficiency investments, showing that more complex and ambitious renovations usually entail greater costs and payback times; (c) assess the relative costs and benefits of projects, including co-benefits and externalities (e.g. health, social cohesion, urban rehabilitation, growth and jobs, reduction of air pollution and climate change, savings in public budget ...) energy efficiency investments should generate, and prioritise projects that contribute in the most cost-effective way to the policy objectives. 
Kaaviosta 8 käy ilmi energiatehokkuusinvestointien luokitus. Siitä ilmenee, että monimutkaisempien ja kunnianhimoisempien peruskorjausten kustannukset ovat yleensä suuremmat ja takaisinmaksuajat pidemmät. c) Arvioidaan energiatehokkuusinvestoinnilta odotetut suhteelliset kustannukset ja hyödyt, mukaan lukien sivuhyödyt ja ulkoisvaikutukset (esim. terveys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kaupunkialueiden kunnostaminen, kasvu ja työllisyys, ilmansaasteiden ja ilmastonmuutoksen vähentäminen ja julkisen talouden säästöt).
Figure 8 – Categorization of energy efficiency investments Energy savings Nearly zero energy buildings Deep renovation Standard renovation Single measures/low hanging fruits 25 Integrated renovation concepts, building envelope and installation + Renewables +O&M Integrated renovation concepts, buildings envelope and installation + O&M Combination of simple individual measures + O&M Single measures + Operation & Maintenance (O&M) Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Kaavio 8 – Energiatehokkuusinvestointien luokittelu Energiansäästö Lähes nollaenergiaraken nukset Pitkälle menevät perusparannukset Tavanomainen kunnostus Yksittäiset toimenpiteet / ”helpot” keinot 28 Integroidut peruskorjaukset, rakennuksen vaippa ja asennustyö + uusiutuvat energialähteet + käyttö ja kunnossapito Integroidut peruskorjaukset, rakennuksen vaippa ja asennustyö + käyttö ja kunnossapito Yksinkertaisten yksittäisten toimenpiteiden yhdistelmä + käyttö ja kunnossapito Yksittäiset toimenpiteet + käyttö ja kunnossapito (käyttö ja kunnossapito) Lähde: Euroopan komissio (2014), Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding, s.
Payback/Cost Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments 45 All five Member States we visited required projects to be based on an energy audit, an energy performance certificate or, at least, an energy assessment (in Ireland, this did not result in issuing a certificate stating the household’s pre-works energy class). 
Energiakatselmukset ja energiatehokkuustodistukset ovat hyvä perusta investointien arvioinnille 45 Kaikissa viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa edellytettiin, että hankkeet perustuvat energiakatselmukseen, energiatehokkuustodistukseen tai ainakin energiankulutuksen arviointiin (Irlannissa tämä ei johtanut siihen, että olisi annettu todistus, josta käy ilmi kotitalouksien energialuokka hanketta edeltävältä ajalta).
This represents a clear improvement, compared to the findings of our special report 21/2012, where we reported that in Czechia, Italy and Lithuania energy audits were not yet a common practice. 
Kyse on selvästä parannuksesta verrattuna tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 21/2012 esitettyihin havaintoihin. Niiden mukaan Tšekissä, Italiassa ja Liettuassa energiakatselmukset eivät vielä olleet yleinen käytäntö.
At the time we concluded that energy audits were not always obligatory or of good quality25 and we recommended that energy audits should be used as the primary selection requirements. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi tuolloin, että energiakatselmukset eivät aina olleet pakollisia eivätkä laadukkaita25, ja suositteli, että energiakatselmuksia käytetään ensisijaisina valintaperusteina.
46 In all five Member States we visited, beneficiaries had to provide a post-works energy performance certificate, stating the new energy class and energy consumption of the renovated household or building. 
46 Kaikissa viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa edunsaajien oli toimitettava kunnostustöiden jälkeen energiatehokkuustodistus, jossa ilmoitetaan kunnostetun asunnon tai rakennuksen uusi energialuokka ja energiankulutus.
The difference in the energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provides an estimation of the energy saved thanks to the project. 
energiankulutuksen välinen ero mahdollistaa arvion siitä, minkä verran energiaa hankkeen ansiosta säästyy.
47 In Italy (Puglia) the managing authority required projects to install systems to monitor the quantity of energy actually produced and consumed in the buildings. 
47 Italiassa (Apulia) hallintoviranomainen vaati, että hankkeissa otetaan käyttöön järjestelmä, jolla seurataan rakennuksissa tosiasiallisesti tuotetun ja kulutetun energian määrää.
In Lithuania, the grant aid rate, which complements EU co-funded loans, was increased for projects including the installation of individual meters in households (see paragraph 38). 
Liettuassa korotettiin niiden avustusten tasoa, jotka täydentävät EU:n yhteisrahoittamia lainoja, sellaisissa hankkeissa, joihin sisältyi kotitalouskohtaisten mittareiden asentaminen (ks. kohta 38).
48 Despite their limitations, estimates based on the difference in energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provide an easy-to-collect figure of energy saved per project. 
48 Kunnostustöitä edeltävissä ja niiden jälkeisissä todistuksissa ilmoitetun energiankulutuksen väliseen eroon perustuvat arviot tarjoavat rajoitteistaan huolimatta keinon kerätä helposti tietoja siitä, kuinka paljon energiaa kunkin hankkeen avulla säästyy.
This figure can be compared to the project cost to calculate an estimated cost per unit of energy saved. 
Tätä lukua voidaan verrata hankkeen kustannuksiin ja siten laskea arvioidut kustannukset säästettyä energiayksikköä kohti.
In our special report 21/2012 we recommended the Commission to monitor the cost-effectiveness of the operational programmes on the basis of the cost per unit of energy saved26. 
Tilintarkastustuomioistuin suositteli erityiskertomuksessaan 21/2012, että komissio seuraa toimenpideohjelmien kustannustehokkuutta säästettyä energiayksikköä kohti laskettujen kustannusten perusteella26.
However, the Commission did not fully agree to our recommendation and did not implement it. 
Komissio ei kuitenkaan ollut täysin samaa mieltä suosituksesta eikä pannut sitä täytäntöön.
26 See special report 21/2012, recommendation 2. 
29 26 Ks. erityiskertomus 21/2012, suositus 2.
National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost 49 Table 3 provides an overview of the minimum energy efficiency requirements and on the maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for projects under the five operational programmes we examined: Table 3 – Minimum energy efficiency requirements and maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for the five operational programmes we examined 27 Operational programme Minimum energy rating after works Minimum energy savings after works Maximum cost per unit of energy saved? 
Taulukko 3 – Energiatehokkuuden vähimmäisvaatimukset ja enimmäiskustannukset säästettyä energiayksikköä kohden viidessä tarkastetussa toimenpideohjelmassa 30 Toimenpideohjelma Vähimmäisenergialuokitus kunnostustöiden jälkeen Vähimmäisenergiasäästöt kunnostustöiden jälkeen Enimmäiskustannukset säästettyä energiayksikköä kohden?
Bulgaria Regions in Growth C 60 % for deep renovations, no minimum otherwise No, only cost ceilings per square metre Czechia Integrated Regional No 20 % for projects receiving 30 % grant aid rate No, but high private co-financing (60-70 %) reduces risk of gold-plating C 30 % for projects receiving 30 % grant aid rate B 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate Ireland Southern & Eastern Regional Minimum one energy rating improvement No requirement No Italy (Puglia) Regional C 10 % (or 30 % to get best score) No Lithuania Investment for growth and jobs D 20 % for projects receiving 15 % grant aid rate (until 2017) No, but high private co-financing (60-85 %) reduces risk of gold-plating C 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate (until 31/10/2017) and 30 % grant aid rate (from 1/11/2017) Source: ECA based on information received by managing authorities. 
Bulgaria Regions in Growth C 60 % pitkälle menevien perusparannusten osalta, muutoin ei vähimmäisvaatimusta Ei, ainoastaan kustannusten enimmäismäärä neliömetriä kohti Tšekki Integrated Regional Ei 20 % hankkeissa, jotka voivat saada 30 % avustuksen Ei, mutta suuri yksityinen yhteisrahoitusosuus (60–70 %) vähentää ylisääntelyn riskiä C 30 % hankkeissa, jotka voivat saada 30 % avustuksen B 40 % hankkeissa, jotka voivat saada 40 % avustuksen Irlanti Southern & Eastern Regional Energialuokitus paranee vähintään yhden luokan verran Ei vaatimusta Ei Italia (Apulia) Regional C 10 % (tai 30 %, jotta hanke voi saada parhaat pisteet) Ei Liettua Investment for growth and jobs D 20 % hankkeissa, jotka voivat saada 15 % avustuksen (vuoteen 2017 asti) Ei, mutta suuri yksityinen yhteisrahoitusosuus (60–85 %) vähentää ylisääntelyn riskiä C 40 % hankkeissa, jotka voivat saada 40 % avustuksen (31.10.2017 asti) tai 30 % avustuksen (1.11.2017 alkaen) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin hallintoviranomaisilta saatujen tietojen perusteella.
50 In Bulgaria, Czechia, Italy and Lithuania, these minimum energy efficiency requirements after works ensured projects with a minimum level of ambition27. 
50 Bulgariassa, Tšekissä, Italiassa ja Liettuassa kunnostustöiden jälkeistä energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla varmistettiin, että hankkeet ovat ainakin tietyssä määrin kunnianhimoisia27.
This is a positive development compared to the findings of our previous audit. 
Tämä on myönteistä verrattuna tilintarkastustuomioistuimen edellisen tarkastuksen havaintoihin.
51 However, the absence of ceilings for the cost per unit of energy entails a risk of financing projects that generate low energy savings in proportion to their costs. 
51 Energiayksikköä kohti lasketuille kustannuksille ei kuitenkaan ole asetettu enimmäismäärää, joten vaarana on, että rahoitusta saavat hankkeet, jotka tuottavat alhaiset energiasäästöt suhteessa aiheuttamiinsa kustannuksiin.
This implies that the financial savings on energy bills generated by the projects may be insufficient to repay the initial investments within the lifetime of the materials used (typically 30 years28). 
Tämä merkitsee, että hankkeilla aikaansaatu energialaskun pieneneminen ei ehkä johda säästöihin, jotka riittäisivät kattamaan alkuperäiset investoinnit materiaalien elinkaaren aikana (yleensä 30 vuotta28).
28 27 In line with European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
31 27 Euroopan komission asiakirja Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding vuodelta 2014, s. 55.
55, recommending managing authorities to require projects to increase energy rating by at least two or three levels to be eligible, to avoid picking “low-hanging fruit”. 
Siinä suositellaan, että hallintoviranomaiset vaativat, että hankkeet parantavat energialuokitusta vähintään kaksi tai kolme luokkaa ollakseen tukikelpoisia.
28 Based on the provisions of EU Directive 2010/31/EC and European Standard EN 15459:2007. 
28 Perustuu direktiiviin 2010/31/EU ja eurooppalaiseen standardiin EN 15459:2007.
Table 4 – Average simple payback time of supported energy efficiency investments for the five operational programmes we examined Source: ECA based on data provided by visited managing authorities, applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Taulukko 4 – Tuettujen energiatehokkuusinvestointien keskimääräinen yksinkertainen takaisinmaksuaika viidessä tarkastetussa toimenpideohjelmassa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastuskäynnin kohteena olleiden hallintoviranomaisten toimittamien tietojen ja kotitalouskäyttäjiltä vuonna 2018 perittyjä sähkön hintoja koskevien tietojen perusteella (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
53 The average simple payback period for the energy efficiency projects of the operational programmes we examined ranged between 9 and 24 years. 
53 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa toimenpideohjelmissa energiatehokkuusinvestointien keskimääräinen yksinkertainen takaisinmaksuaika oli 9–24 vuotta.
These periods are longer than the simple average of 7 years for the 5 152 projects recorded in the De-risking Energy Efficiency Platform. 
Kyseiset takaisinmaksuajat ovat siis pidempiä kuin niiden 5 152 hankkeen keskimäärin seitsemän vuoden mittainen yksinkertainen takaisinmaksuaika, jotka on tallennettu energiatehokkuusriskien vähentämiseksi perustettuun tietokantaan.
This platform contains data provided by public and private investment funds and financial institutions, national and regional authorities, as well as energy efficiency solution providers across the EU29. 
Tietokanta sisältää julkisten ja yksityisten investointirahastojen ja rahoituslaitosten, kansallisten ja alueellisten viranomaisten sekä eri puolilla EU:ta toimivien energiatehokkuusratkaisujen tarjoajien toimittamia tietoja29.
The Commission created this platform to up-scale energy efficiency investments in the EU through sharing data and analysis of completed projects. 
Komissio perusti tietokannan, jotta energiatehokkuusinvestointeja voitaisiin lisätä EU:ssa jakamalla tietoja ja analysoimalla päätökseen saatuja hankkeita.
54 In Italy (Puglia), the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved led to the financing of several expensive projects, which will save too little energy to repay their high initial investment costs within the lifetime of the materials used or of the buildings themselves. 
54 Italiassa (Apulia) ei asetettu ylärajaa säästettyä energiayksikköä kohti aiheutuneille kustannuksille. Tämän vuoksi rahoitusta saivat useat kalliit hankkeet, joiden tuloksena säästyvä energia ei riitä kattamaan korkeita alkuinvestointikustannuksia materiaalien tai rakennusten elinkaaren aikana.
As shown in the following graph, 35 % of projects are not likely to repay their initial investment cost within 30 years. 
Kuten seuraavasta kaaviosta käy ilmi, 35 prosentissa hankkeista ei todennäköisesti saada alkuinvestointien kustannuksia katettua 30 vuodessa.
Figure 9 – Breakdown of energy efficiency projects under Italy (Puglia) operation programme by payback time 30 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Payback time (years) Source: ECA based on data provided by visited managing authorities and applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Kaavio 9 – Italian (Apulia) toimenpideohjelman energiatehokkuushankkeet jaoteltuina takaisinmaksuajan mukaan Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastuskäynnin kohteena olleiden hallintoviranomaisten toimittamien tietojen sekä kotitalouskäyttäjiltä vuonna 2018 perittyjä sähkön hintoja koskevien tietojen perusteella (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
55 In Bulgaria and Ireland, the lack of monitoring data on energy saved by projects in residential buildings means it is impossible to assess the cost-effectiveness of the investments. 
55 Bulgariassa ja Irlannissa asuinrakennuksissa toteutetuilla hankkeilla säästettyä energiaa koskevat seurantatiedot puuttuvat, joten investointien kustannustehokkuutta on mahdotonta arvioida.
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30. 
56 Eteläisen ja itäisen Irlannin alueellisella toimenpideohjelmalla pyrittiin tukemaan energiatehokkuuden parantamista kattavasti ja kunnianhimoisesti niin, että energiatehokkuusluokitus paranisi ainakin yhden luokan verran30.
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85). 
Käytännössä hankkeissa ei määritelty energiansäästötavoitteita eikä niissä raportoitu aikaansaadusta energiansäästöstä.