natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Performance audit in focus: The integrity and implementation of the EU ETS (6/2015) The European Union emissions trading scheme (EU ETS) is somewhat different from other policies and programmes we audit in that it does not receive significant funding from the EU budget. 
Katsaus tuloksellisuuden tarkastukseen: Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän eheys ja täytäntöönpano (6/2015) Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä (EU ETS) on jossakin määrin erilainen kuin tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat muut toimintapolitiikat ja ohjelmat, sillä se ei saa merkittävää rahoitusta EU:n talousarviosta.
On the other hand, it does have a very strong impact on the policy implementation across the EU and on the quality of life of citizens. 
Sillä on kuitenkin hyvin voimakas vaikutus toimintapolitiikkojen toteuttamiseen ja kansalaisten elämään kaikkialla EU:ssa.
Introduced in 2005, the EU ETS is often cited as the reference model for emerging climate change policy and emissions trading schemes elsewhere in the world. 
Vuonna 2005 käyttöön otettu EU:n päästökauppajärjestelmä mainitaan usein viitemallina, kun muualla maailmassa ollaan käynnistämässä ilmastonmuutospolitiikkaa ja päästökauppajärjestelmiä.
So one would expect there to be a good framework involving market regulation and oversight, legal certainty and systems for dealing with fundamental information. 
Voisi näin ollen olettaa, että olemassa on hyvä toimintakehys, joka käsittää markkinoiden sääntelyn ja valvonnan, oikeusvarmuuden sekä järjestelmät perustietojen käsittelyyn.
Furthermore the ‘nuts and bolts’ of the implementation systems should be sufficiently tight. 
Lisäksi täytäntöönpanojärjestelmien ”ruuvien ja muttereiden” pitäisi olla riittävän tiukalla.
In late 2013, our auditors set out to examine the framework for protecting the integrity of the EU ETS and the systems for actually implementing the scheme in the Commission and the Member States up to phase II (end 2012). 
Vuoden 2013 lopussa tarkastajat ryhtyivät tarkastamaan EU:n päästökauppajärjestelmän eheyden suojaamiseen tarkoitettua toimintakehystä sekä järjestelmiä, joiden avulla ohjelma tosiasiassa pannaan täytäntöön komissiossa ja jäsenvaltioissa vaiheeseen II (vuoden 2012 loppuun) saakka.
This was prompted by the risks in creating a functioning market to achieve the EU’s climate change policy, and the difficulties in controlling such an intangible activity (‘how to measure hot air?’). 
Tarkastuksen toimittamiseen antoivat virikkeen riskit, joita liittyi toimivien markkinoiden perustamiseen EU:n ilmastonmuutospolitiikan toteuttamista silmällä pitäen, sekä vaikeudet valvoa niin epäkonkreet-tista toimintaa (”kuinka mitataan kuumaa ilmaa?”).
Our auditors assessed whether the EU ETS was managed adequately. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat arvioivat, hallinnoitiinko EU:n päästökauppajärjestelmää asianmukaisesti.
Not only did they carry out desk reviews and interviews with the officials involved in managing the EU ETS at the European Commission in Brussels, but they also went to five Member States — Germany, France, Italy, Poland and the United Kingdom — to visit the relevant authorities. 
He suorittivat asiakirjatarkastuksia ja haastattelivat Euroopan komissiossa Brysselissä virkamiehiä, jotka osallistuivat EU:n päästökauppajärjestelmän hallinnointiin. Lisäksi tarkastajat tekivät tarkastuskäyntejä asianomaisten viranomaisten luo viiteen jäsenvaltioon – Saksaan, Ranskaan, Italiaan, Puolaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
In addition, they reviewed the documents for two others — Greece and Spain — and consulted experts in the field. 
He kävivät myös läpi kahta muuta jäsenvaltiota – Kreikkaa ja Espanjaa – koskevia asiakirjoja ja konsultoivat alan asiantuntijoita.
They also obtained evidence by testing the data from the documents at national authorities, which related to 150 installations selected from these seven countries, and an analysis of data from the EU’s transaction log. 
Tarkastajat hankkivat evidenssiä testaamalla kansallisten viranomaisten asiakirjoista peräisin olevaa tietoa. Asiakirja-aineisto koski 150:tä laitosta, jotka oli valittu edellä mainituista seitsemästä maasta. Lisäksi tarkastajat analysoivat Euroopan
Our activities 23 They could not visit the actual installations as these do not get EU money to operate the scheme, so our institution does not have audit access rights. 
Toimintamme 23 unionin tapahtumalokista peräisin olevia tietoja. He eivät voineet tehdä käyntiä itse laitoksiin, sillä laitokset eivät saa järjestelmän toteuttamiseen EU:n rahoitusta eikä tilintarkastustuomioistuimella ole siksi tarkastusvaltuuksia niihin.
The evidence our auditors obtained pointed to a lack of oversight of the emissions market and also of cooperation between regulators. 
Tarkastajien hankkima evidenssi viittasi päästömarkkinoiden puutteelliseen valvontaan ja puutteelliseen yhteistyöhön sääntelyelinten välillä.
By way of illustrating our specific findings, our auditors found that the actual legal definition of allowances should be better clarified and that procedures to open ETS accounts on the EU registry and to monitor transactions were inadequate to provide sufficient controls against abuse. 
Tarkastajat tutkivat havaintojaan ja totesivat, että päästöoikeuksien oikeudellista määritelmää olisi selvennettävä ja että menettelyt, jotka koskivat EU:n päästökauppajärjestelmän tilien avaamista EU:n rekisterissä ja tapahtumien seurantaa, eivät taanneet riittävää valvontaa väärinkäytön torjumiseksi.
This was a ‘catch-22’ situation — Member States could not monitor cross-border transactions effectively because they did not have direct access to the central database, but the Commission could not monitor them either because it had no regulatory basis to do so. 
Tämä oli niin sanottu pattitilanne. Jäsenvaltiot eivät pystyneet vaikuttavalla tavalla kohdistamaan seurantaa rajat ylittäviin tapahtumiin, koska niillä ei ollut suoraa pääsyä keskustietokantaan.
Our auditors also found that the systems for monitoring and reporting emissions were not harmonised and showed control weaknesses, as well as inadequate guidance by the Commission and reporting by both Commission and the Member States. 
Toisaalta komissio ei pystynyt kohdistamaan seurantaa jäsenvaltioihin, koska sillä ei ollut siihen sääntelyperustaa. Tarkastajat havaitsivat lisäksi, että päästöjen tarkkailu-ja raportointijärjestelmiä ei ollut yhdenmukaistettu ja valvonnassa ilmeni puutteita.
As a result of our findings, we concluded that the framework for protecting market integrity was not sufficiently robust and that there were significant implementation weaknesses in the previous phase, some of which also require further action in the current phase. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastushavaintojen perusteella, että markkinoiden eheyttä suojaava toimintakehys ei ollut riittävän varma ja että edellisessä vaiheessa ilmeni merkittäviä täytäntöönpanopuutteita, joista osa vaatii lisätoimia myös nykyisessä vaiheessa.
Despite the above problems, our report makes clear that this innovative scheme has been continually improved. 
Edellä mainituista ongelmista huolimatta erityiskertomuksessa todetaan selvästi, että kyseistä innovatiivista järjestelmää on jatkuvasti parannettu.
The debate and reforms about the ETS, which were ongoing at the time when the report was published, focus on its effectiveness and on how to deal with the surplus. 
Päästökauppajär-jestelmään liittyvät keskustelu ja uudistukset, jotka olivat käynnissä erityiskertomuksen julkaisemisen aikaan, painottuivat järjestelmän vaikuttavuuteen ja päästöoikeuksien ylijäämien käsittelyyn.
This audit did not address these issues. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei käsitelty näitä kysymyksiä.
But with this report we show that attention also has to be given to basic questions of market integrity and implementation, so that the EU can be confident that this flagship policy is better equipped to deliver on emission reductions and low carbon technologies. 
Erityiskertomuksesta kuitenkin ilmenee, että myös peruskysymyksiin eli markkinoiden eheyteen ja täytäntöönpanoon on syytä kiinnittää huomiota, jotta EU voi luottaa siihen, että sen merkittävä toimintalinja sisältää entistä paremmat keinot vähentää päästöjä ja edistää vähähiilisiä teknologioita.
We made a number of practical recommendations to both the Commission and Member State authorities, which can help them improve market integrity and implementation of the system, making it a stronger tool for achieving climate change targets by 2020 and beyond. 
Tilintarkastustuomioistuin esitti sekä komissiolle että jäsenvaltioiden viranomaisille käytännöllisiä suosituksia, jotka voivat auttaa niitä parantamaan markkinoiden eheyttä ja järjestelmän täytäntöönpanoa. Siten järjestelmästä tulisi tehokkaampi väline pyrittäessä saavuttamaan ilmastonmuutostavoitteet vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeenkin.
In response to our report, the Commission agreed that any significant remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed in order to improve market integrity where necessary, with reassurance that many improvements are already in place for phase III (2013-2020) and specifically address our observations. 
Erityiskertomukseen antamassaan vastauksessa komissio myönsi, että kaikkiin jäljellä oleviin merkittäviin ongelmiin, jotka liittyvät päästömarkkinoiden sääntelyyn ja valvontaan, pitäisi puuttua, jotta markkinoiden eheyttä voitaisiin tarvittavilta osin parantaa. Komissio myös vahvisti, että vaiheessa III (2013–2020) on jo toteutettu monia parannuksia, jotka nimenomaan kohdistuvat tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa esiin tuotuihin asioihin.
The report generated significant interest from the media and was presented at a press briefing to EU-accredited journalists in Brussels. 
Erityiskertomus herätti merkittävää kiinnostusta tiedostusvälineissä ja se esiteltiin lehdistötilaisuudessa Brysselissä EU-akkreditoiduille toimittajille.
The media in the EU and across the world reported that the EU ETS requires more oversight to improve the carbon market and more protection from market abuse, including risks of VAT-fraud which were still ongoing. 
Tiedotusvälineet EU:ssa ja ympäri maailmaa raportoivat, että EU:n päästökauppajärjestelmä edellyttää enemmän valvontaa hiilidioksidimarkkinoiden parantamiseksi ja enemmän suojaa markkinoiden väärinkäyttöä vastaan, mukaan lukien alv-petosten riskit, joita esiintyy edelleen.
As is the case for all our special reports, the Member responsible for the report, Kevin Cardiff, presented it to the European Parliament’s Committee on Budgetary Control, and also to the environment committees of the Parliament and the Council, in order to share insights which can be used in future decisions on the relevant rules and regulations. 
Tilintarkastustuomioistuimen muiden erityiskertomusten tapaan myös päästökauppaa koskeva erityiskertomus esiteltiin Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle. Lisäksi se esiteltiin Euroopan parlamentin ympäristövaliokunnalle ja neuvoston ympä-ristökomitealle. Näin eri tahoilla on mahdollisuus jakaa näkemyksiään, joita voidaan myöhemmin hyödyntää päätettäessä relevanteista säännöistä ja säännöksistä.
The Parliament and the Council welcomed our observations and recommendations and will consider any future proposals for possible improvements to the integrity and implementation of the scheme. 
Parlamentti ja neuvosto ottivat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja suositukset vastaan myönteisesti. Ne ottavat tarkasteltavaksi myös kaikki tulevat ehdotukset, joiden avulla pyritään parantamaan järjestelmän eheyttä ja täytäntöönpanoa.
Audit team (left to right): Stefan Den Engelsen, Emese Fésűs, Kevin Cardiff, Colm Friel. 
Tarkastustiimi (vasemmalta oikealle): Stefan Den Engelsen, Emese Fésűs, Kevin Cardiff, Colm Friel.
Our activities 24 • Are the Fisheries Partnership Agreements well managed by the Commission? 
Toimintamme 24 • Hallinnoiko komissio hyvin kalastuskumppanuussopimuksia?
(11/2015) - evaluated whether the agreements are well managed. 
(11/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, hallinnoitiinko sopimuksia hyvin.
The audit assessed the negotiation and the implementation of the agreements, the Commission’s monitoring of catches and the selection and control of the actions funded. 
Tarkastuksessa tutkittiin sopimusten neuvottelua ja täytäntöönpanoa, saaliiden seurantaa komissiossa sekä rahoitettujen toimien valintaa ja valvontaa.
The audit found that although the agreements were generally well managed, the tonnage negotiated was often higher than the catches reported from previous periods. This leads to regular under-use. 
Tarkastajat havaitsivat, että sopimuksia hallinnoitiin yleensä hyvin, mutta neuvotteluissa sovittu tonnimäärä oli usein suurempi kuin edellisiltä kausilta raportoidut saaliit.
Because the EU pays in full regardless of the amount of fishing actually done, the real cost paid was frequently higher than the price negotiated. 
EU maksaa täysimääräisesti riippumatta tosiasiallisesta kalastusmäärästä, ja siksi maksetut tosiasialliset kulut olivat usein suuremmat kuin neuvoteltu hinta.
There was also a lack of reliable, consistent and complete data on actual fish catches made by the EU fleet. 
EU:n laivaston pyytämistä tosiasiallisista kalansaaliista ei myöskään ollut saatavilla luotettavia, yhdenmukaisia ja kattavia tietoja.
The Commission should consider previous levels of use when negotiating new arrangements, link payments more closely to actual catches and ensure that the new catch database is fully used by flag Member States and provides reliable catch data which can be monitored and kept up to date. 
Komission olisi otettava huomioon edelliset käyttöasteet neuvoteltaessa uusista järjestelyistä ja luotava tiiviimpi yhteys pääsyoikeusmaksujen ja tosiasiallisten saaliiden välille sekä varmistettava, että lippujäsenvaltiot käyttävät täysimääräisesti uutta saalistietokantaa, joka sisältää luotettavat saalistiedot, joiden seuranta ja päivittäminen on mahdollista.
The agreements are supposed to ensure the sustainability of the fisheries concerned by allowing the EU vessels to fish only the surplus resources of partner countries. 
Sopimusten avulla on määrä varmistaa kalastuksen kestävyys sallimalla EU:n alusten kalastaa ainoastaan kumppanimaiden ylijäämäisiä kalavaroja.
But the audit doubted that the so-called surplus can be calculated in a reliable manner, due to the lack of reliable information. • The EU priority of promoting a knowledge-based rural economy has been affected by poor management of knowledge-transfer and advisory measures (12/2015) - focused on whether there are management and control systems in place to deliver rural development knowledge-transfer and advisory measures effectively. 
Tarkastajat kuitenkin epäilivät, voidaanko niin sanottu ylijäämä laskea luotettavalla tavalla, sillä saatavilla ei ole luotettavia tietoja. • Tietämyksen siirron ja neuvontatoimien heikko hallinnointi on haitannut maaseudun osaamistalouden edistämistä koskevan EU:n painopisteen toteuttamista (12/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, onko käytössä hallinnointi-ja valvontajärjestelmät, joilla maaseudun kehittämisen tietämyksen siirtoa koskevat ja neuvontatoimet toteutetaan vaikuttavasti.
The audit found that EU-funded vocational training and advice programmes in rural areas cost too much to run, often duplicate existing programmes and favour established training providers. 
Tarkastuksessa havaittiin, että maaseutualueilla toteutettavat, EU:n rahoittamat ammatilliset koulutus-ja neuvontaohjelmat ovat liian kalliita. Ohjelmat ovat lisäksi usein päällekkäisiä jo olemassa olevien ohjelmien kanssa ja niiden yhteydessä suositaan vakiintuneita koulutuksen tarjoajia.
The audit identified poor management procedures by the Member States and insufficient supervision by the Commission. 
Tarkastuksessa tuotiin esille, että jäsenvaltioiden hallinnointimenettelyt ovat heikkoja ja komission suorittama valvonta riittämätöntä.
Member States relied too much on trainers’ proposals and considered any type of training as ‘good’ and eligible for public funding. 
Jäsenvaltiot luottivat liiaksi kouluttajien ehdotuksiin ja pitivät minkä tahansa tyyppistä koulutusta ”hyvänä” ja julkisen rahoituksen kannalta tukikelpoisena.
A lack of fair and transparent selection meant long-standing and well-established providers were recurrently selected and received most of the funding. 
Tasapuolisen ja avoimen valintamenettelyn puuttuessa pitkään toimista vastanneet ja vakiintuneet koulutuksen tarjoajat valittiin toistuvasti uudelleen ja ne saivat suurimman osan rahoituksesta.
Member States should select training activities that respond to skills needs identified through a recurrent analysis, and should avoid the risk of the selection process becoming provider driven. 
Jäsenvaltioiden olisi valittava koulutustoimia, jotka vastaavat tarpeita, jotka yksilöidään analysoimalla tarvittavia taitoja säännöllisesti. Niiden olisi lisäksi vältettävä riskiä, että valintamenettely ohjautuu koulutuksen tarjoajien lähtökohtien mukaan.
The EU supports rural training and advice projects through the EAFRD. 
EU tukee maaseudun koulutus-ja neuvonta-hankkeita Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston avulla.
For the 2007-2013 period, €1.3 billion was set aside for these activities. 
Näihin toimiin varattiin ohjelmakaudella 2007–2013 yhteensä 1,3 miljardia euroa.
Member States’ co-financing brought total public support to €2.2 billion. 
Jäsenvaltioiden suorittaman osarahoituksen myötä julkisen tuen kokonaismäärä nousi 2,2 miljardiin euroon.
For 2014-2020, the amount may exceed €4 billion. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 määrä saattaa ylittää neljä miljardia euroa.
Our activities 25 • The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture (20/2015) - focused on the cost-effectiveness of non-productive investments (NPIs) in contributing to the EAFRD objective of sustainable use of agricultural land in the 2007-2013 programming period. 
Toimintamme 25 • Maatalouden kehittämiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuus ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla (20/2015) – tarkastuksessa tutkittiin ei-tuotannollisten investointien kustannusvaikuttavuutta edistettäessä maatalousmaan kestävää käyttöä koskevaa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tavoitetta ohjelmakaudella 2007–2013.
The audit concluded that NPI support did contribute to the achievement of the objectives, but not in a way that was cost-effective. 
Tarkastuksessa todettiin, että ei-tuotannollinen tuki oli edistänyt tavoitteiden saavuttamista, mutta edistäminen ei tapahtunut kustannusvaikuttavalla tavalla.
This was because the costs of 75 % of the projects visited were unreasonably high. 
Tämä johtui siitä, että 75 prosentissa tarkastetuista hankkeista kulut olivat kohtuuttoman suuret.
Even though many of these projects had obvious remunerative characteristics, they were fully funded with public money. 
Vaikka monilla kyseisistä hankkeista oli aivan ilmeisesti voittoa tuottavia piirteitä, ne rahoitettiin kokonaisuudessaan julkisin varoin.
The auditors visited four Member States which between them spent 80 % of the total EU budget for NPIs — Portugal, Denmark, the United Kingdom (England) and Italy (Puglia). 
Tarkastajat tekivät kävivät neljässä jäsenvaltiossa, joiden yhteisosuus EU:n ei-tuotannollisten investointien kokonaismäärärahoista oli 80 prosenttia. Kyseiset maat olivat Portugali, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) ja Italia (Apulia).
Only five of the 28 audited projects proved to be cost-effective. 
Tarkastetuista 28 hankkeesta ainoastaan viisi osoittautui kustannusvaikuttaviksi.
The report warns that the issue may not be confined to the sample, since the problems stemmed from weaknesses in Member States’ management and control systems. 
Erityiskertomuksessa varoitetaan, että ongelma ei välttämättä rajoitu yksinomaan tähän poimittuun otokseen, sillä ongelmat ovat seurausta jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmien puutteista.
NPIs are investments which do not generate significant return, income or revenue, or increase significantly the value of the beneficiary’s holding, but have a positive environmental impact. • EU support for rural infrastructure: potential to achieve significantly greater value for money (25/2015) - examined whether the European Commission and the Member States had achieved value for money with funding through rural development programmes for infrastructure such as roads, water supply schemes, schools and other facilities. 
Ei-tuotannolliset investoinnit ovat investointeja, joista ei kerry huomattavaa tuottoa tai tuloa tai jotka eivät lisää merkittävästi edunsaajan maatilan arvoa mutta joiden ympäristövaikutus on myönteinen. • Maaseudun infrastruktuuria koskeva EU:n tuki: varoille olisi mahdollista saada huomattavasti parempaa vastinetta (25/2015) – tarkastuksessa tutkittiin, olivatko Euroopan komissio ja jäsenvaltiot saaneet varoille vastinetta rahoittaessaan maaseudun kehittämisohjelmien kautta infrastruktuureita, kuten teitä, vedenjakelujärjestelmiä, kouluja ja muita laitoksia.
Although some of the infrastructure projects have made a positive contribution to the rural areas, the audit found that the Member States and the Commission, acting through shared management, had achieved only limited value for money. 
Tietyistä infrastruktuurihankkeista oli selkeää hyötyä maaseutualueille, mutta tarkastuksessa havaittiin, että jäsenvaltiot ja komissio olivat saaneet yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin avulla vain vähän vastinetta varoille.
Far more could be achieved with the funds available. 
Käytettävissä olevilla varoilla voitaisiin saavuttaa huomattavasti enemmän.
Member States did not always clearly justify the need for using EU rural development funds and focused on avoiding double funding rather than on achieving effective coordination with other funds. 
Jäsenvaltiot eivät aina perustelleet selvästi EU:n maaseudun kehittämiseen osoitettujen varojen käyttötarvetta, ja ne keskittyivät välttämään pääl-lekkäisrahoitusta sen sijaan, että olisivat pyrkineet vaikuttavaan koordinointiin muiden rahastojen kanssa.
The risk that projects would have gone ahead anyway without EU money was not effectively managed, although some good practices were identified. 
Tätä riskiä ei hallinnoitu vaikuttavalla tavalla, vaikka tarkastuksessa yksilöitiin joitakin hyviä käytäntöjä.
Since 2012, the Commission has adopted a more proactive and coordinated approach, according to the audit. 
Tarkastuksessa todettiin, että komissio on vuodesta 2012 alkaen omaksunut ennakoivamman ja paremmin koordinoidun toimintatavan.
If implemented properly, this should lead to better financial management in the 2014-2020 period. 
Jos täytäntöönpano on asianmukaista, varainhoidon pitäisi parantua kaudella 2014–2020.
Between 2007 and 2013, €13 billion of EU funds was allocated to rural infrastructure through rural development programmes. 
Vuosina 2007–2013 maaseudun infrastruktuuriin osoitettiin maaseudun kehittämisohjelmien kautta 13 miljardin euron verran EU-varoja.
National spending brought the total to almost €19 billion. 
Kansalliset varat mukaan laskettuina kokonaismäärä oli lähes 19 miljardia euroa.
Our activities 26 100 80 60 40 20 0 Foreign policy €65 billion 6% Global Europe Global Europe covers the EU’s external relations (the ‘foreign policy’), including enlargement issues and the EU’s development assistance and humanitarian aid. 
Toimintamme 26 100 80 60 40 20 0 Ulkopolitiikka 65 miljardia euroa 6% Globaali Eurooppa Globaali Eurooppa käsittää EU:n ulkosuhteet (”ulkopolitiikan”) laajentumiskysymykset mukaan lukien sekä EU:n antaman kehitysavun ja humanitaarisen avun.
The EU earmarked 6 % of the total budget, or €65 billion, for spending on these objectives in the 2014-2020 programming period. 
EU sitoi näihin tavoitteisiin 65 miljardia euroa ohjelmakaudelle 2014–2020.
The budget for 2015 was €7.5 billion. 
Vuoden 2015 budjetti oli 7,5 miljardia euroa.