natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48 RECOMMENDATION 2 The Commission should ensure, before approving programmes, that: Ū all relevant elements are included in the calculations; Ū the main assumptions and parameters used are appropriate; Ū reference levels always correspond to normal farming practices in the areas where the agri-environment sub-measures are implemented; Ū aid amounts for sub-measures aimed at maintaining existing farming practices are based on realistic costs; Ū aid amounts are differentiated in cases where this is justified. 
48 SUOSITUS NRO 2 Komission olisi varmistettava ennen ohjelmien hyväksymistä, että Ū kaikki relevantit osa-alueet sisältyvät laskelmiin Ū keskeiset oletukset ja muuttujat ovat asianmukaisia Ū viitetasot vastaavat aina niiden alojen tavanomaisia maatalouskäytäntöjä, joilla maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteitä sovelletaan Ū nykyisten maatalouskäytäntöjen säilyttämiseen tähtäävien alatoimenpiteiden tukimäärät perustuvat realistisiin kuluihin Ū tukimäärät eritellään tapauksissa, joissa se on perusteltua.
Member States are required to make support available in accordance with specific needs. 
Jäsenvaltioiden on annettava tukea erityistarpeiden mukaisesti.
They had not considered the desirable degree of targeting to their needs on the basis of an analysis of costs and benefits involved. 
Ne eivät olleet harkinneet kustannushyötyanalyysin perusteella, mikä olisi niiden tarpeita vastaava tuen kohdentamisen tavoite-taso.
Procedures to select projects which provide the best environmental value for money were only applied in a few cases because budget resources were sufficient. 
Menettelyjä, joiden avulla valitaan ympäristöllisesti kustannustehokkaimmat hankkeet, sovellettiin ainoastaan muutamassa tapauksessa, sillä määrärahoja oli riittävästi.
Other procedures, such as differentiated EU contributions, evidence based sub-measures and setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects were applied in only a minority of cases. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Muita menettelyjä sovellettiin ainoastaan pienessä osassa tapauksia; näitä olivat mm. eritellyt EU-rahoitusosuudet, näyttöön perustuvat alatoimenpiteet ja ympäristövaikutuksia koskevien vaatimusten perusteella asetetut määrälliset tavoitteet osallistujamäärille. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
49 RECOMMENDATION 3 The audit identified that most agri-environment expenditure is made for a limited number of sub-measures implemented on the whole programme area. 
49 SUOSITUS NRO 3 Tarkastuksessa havaittiin, että suurin osa maatalouden ympäristömenoista koski vähäistä määrää alatoimenpiteitä, jotka pantiin täytäntöön koko ohjelman kattamalla alueella.
For the next programming period, the Commission should consider whether: Ū expenditure should be more precisely targeted to specific environmental needs; Ū the Commission and the Member States should be more proactive in their management of agri-environment payments, for example by: o requiring Member States to better justify cases when the objective is to maintain environmentally friendly farming practices; o assessing the potential benefits created by improved geographical targeting of agri-environment expenditure versus the increased administrative costs incurred; o setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects and then determining the level of financial resources needed; o examining further the usefulness of farm environmental plans, outcome based measures, calls for tenders and collective contracts; Ū the EU contribution rate for agri-environment sub-measures should be differentiated so that those sub-measures with a higher potential to achieve lasting positive environmental effects receive a higher rate of EU contribution. 
Seuraavaa ohjelmakautta varten komission olisi pohdittava, Ū olisiko menot kohdennettava tarkemmin erityisten ympäristötarpeiden mukaisesti Ū olisiko komission ja jäsenvaltioiden hallinnoitava ennakoivammin maatalouden ympäristötukia, esimerkiksi o vaatimalla jäsenvaltioita perustelemaan paremmin tapaukset silloin, kun tavoitteena on ylläpitää ympäristöystävällisiä maatalouskäytäntöjä o arvioimalla maatalouden ympäristömenojen paremmasta maantieteellisestä kohdentamisesta mahdollisesti saatavat hyödyt suhteessa kasvaviin hallintokustannuksiin o asettamalla ympäristövaikutuksia koskevien vaatimusten perusteella määrälliset tavoitteet osallistumistasoille ja määrittämällä tarvittavien varojen taso o tarkastelemalla perusteellisemmin tilojen ympäristö-suunnitelmien, tulosperusteisten toimenpiteiden, tarjouskilpailumenettelyjen ja kollektiivisten sopimusten hyödyllisyyttä. Ū olisiko maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteisiin tarkoitettu EU-rahoitusosuuden taso eriteltävä siten, että EU-rahoitusosuuden taso olisi korkeampi silloin, kun kyseessä ovat alatoimenpiteet, joiden avulla on suurempi mahdollisuus saada aikaan pysyviä myönteisiä ympäristövaikutuksia.
The large amounts of money spent on entry-level schemes, in contrast to the small amounts spent on higher-level schemes, were insufficiently justified in the rural development programmes concerning their environmental effects. 
Maaseudun kehittämisohjelmissa ei perusteltu järjestelmien ympäristövaikutusten osalta riittävissä määrin, miksi perustason järjestelmiin käytettiin suuria summia ja sitä vastoin korkeamman tasoisiin järjestelmiin pieniä summia.
This distinction is subject of discussions in the context of the Commission’s proposal for the CAP after 2013, that simple, generalised actions could be part of direct payments 28. 
Tästä erottelusta keskustellaan vuoden 2013 jälkeistä YMP:tä28 koskevaa komission ehdotusta käsiteltäessä. Ehdotuksessa esitetään, että yksinkertaiset, yleiset toimet voisivat olla osa suoria tukia.
28 Option2ofthe communication from the Commission ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
28 Komissiontiedonanto: ”Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat haasteet?”, vaihtoehto nro 2. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
50 RECOMMENDATION 4 For the next programming period, the Commission should consider whether agri-environment payments should be split into simple, generalised agri-environmental actions with a relatively low rate of aid and more demanding actions attracting a higher rate of aid and targeted to EU-level priorities areas. 
50 SUOSITUS NRO 4 Komission olisi seuraavaa ohjelmakautta varten harkittava, olisiko maatalouden ympäristötuet jaettava yksinkertaisiksi, yleisiksi maatalouden ympäristötoimiksi, joiden tukitaso on suhteellisen alhainen, ja vaativammiksi toimiksi, joiden tukitaso on korkeampi ja jotka kohdistetaan EU-tason painopistealueisiin.
Support for organic farming would constitute a third measure. 
Kolmannen toimenpiteen muodostaisi luonnonmukaiseen maatalouteen tarkoitettu tuki.
Notwithstanding progress achieved to date, there remains considerable scope for increasing the effectiveness of EU agri-environment policy. 
Tähän mennessä saavutetusta edistyksestä huolimatta EU:n maatalouden ympäristötoiminnan vaikuttavuutta on edelleen mahdollista lisätä huomattavasti.
There is still room for further improving the design of this EU rural development policy, and more information is necessary on the effects obtained. 
EU:n maaseudun kehittämispolitiikan suunnittelua on edelleen varaa parantaa, ja toiminnan vaikutuksista tarvitaan lisää tietoa.
Although the audit identified good practices, the weaknesses found by the Court have hampered optimal achievement of the main objectives of agri-environment, namely contributing to EU-level priority areas (biodiversity, water, climate change) and improving the environment and the countryside. 
Vaikka tarkastuksessa havaittiin hyviä käytäntöjä, tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet ovat tehneet vaikeaksi saavuttaa optimaalisesti keskeisiä maatalouden ympäristötavoitteita, joita ovat toiminnan edistäminen EU:n painopistealueilla (biologinen monimuotoisuus, vesi ja ilmastonmuutos) sekä ympäristön ja maaseudun parantaminen.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Olavi ALA-NISSILÄ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 24 May 2011. 
Tilintarkastustuomioistuimen jaosto I on tilintarkastustuomio istuimen jäsenen Olavi ALA-NISSILÄN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 24. toukokuuta 2011 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
The audit findings in the Member States concerned the timing of on-the-spot checks and the verifiability of certain key sub-measures. 
Jäsenvaltioita koskevat tarkastushavainnot liittyvät paikalla toimitettujen tarkastusten aikatauluihin ja eräiden keskeisten alatoimenpiteiden to-dennettavuuteen.
The audit concluded that the verification of the agri-environment measure posed particular problems and could rarely lead to even reasonable assurance at a reasonable cost. 
Tarkastuksessa todettiin, että maatalouden ympäristötoimien todentamisessa on erityisiä ongelmia ja että todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes kohtuulliseen varmuuteen.
In this context, it was recommended that the Commission, Council and Parliament should consider how to take into account the principle whereby if a measure cannot be adequately checked, it should not receive public funds. 
Tältä osin suositettiin, että komissio, neuvosto ja parlamentti pohtivat, miten otettaisiin huomioon periaate, jonka mukaan toimenpide ei voi saada julkisia varoja, jos sitä ei voida asianmukaisesti tarkastaa.
1 Special Report No 14/2000. 
1 Erityiskertomus nro 14/2000.
2 Special Report No 3/2005. 
2 Erityiskertomus nro 3/2005.
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? ANNEX II DESCRIPTION AND INDICATION OF THE ORIGIN OF THE AUDIT CRITERIA USED TO ANSWER THE AUDIT QUESTIONS 52 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits? 
Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja? LIITE II TARKASTUSKYSYMYKSIEN VASTAAMISEEN SOVELLETUT KRITEERIT JA NIIDEN ALKUPERÄ 52 Tarkastuskysymykset (ks. kohta 13) Tarkastuskriteerit Tarkastuskriteerin selitys Saadaanko maatalouden ympäristötoiminnan suunnittelulla ja seurannalla aikaiseksi näkyviä ympäristöhyötyjä?
The agri-environment measures have precise (SMART) objectives, closely oriented to identified environmental benefits. 
Maatalouden ympäristötoimenpiteillä on täsmälliset (SMART) tavoitteet, jotka on suunnattu yksilöityjen ympäristöhyötyjen mukaisesti.
The nature of the environmental pressures in the territories is clearly identified, justified and prioritised. 
Alueiden ympäristöpaineiden luonne on selkeästi yksilöity, perusteltu ja asetettu tärkeysjärjestykseen.
The location of the environmental pressures in the territories is clearly identified, justified and prioritised. 
Ympäristöpaineiden sijainti alueella on selkeästi yksilöity, perusteltu ja asetettu tärkeysjärjestykseen.
Baseline levels and planned targets have been established which are quantified in line with the needs and within the budget. 
On vahvistettu tarpeiden ja talousarviomäärärahojen mukaiset määrälliset perustasot ja tavoitteet.
The Member State implementation of the common monitoring and evaluation framework makes it possible to assess the environmental effects of the agri-environment schemes. 
Jäsenvaltiot soveltavat yhteisiä seuranta-ja arviointisääntöjä ja tästä syystä maatalouden ympäristöjärjestelmien ympäristövaikutuksia on mahdollista arvioida.
Additional indicators are implemented when necessary. 
Tarvittaessa sovelletaan lisäindikaattoreita.
Information from the control and monitoring systems is used to identify improvements in the design, implementation and monitoring of the agri-environment measures. 
Maatalouden ympäristöohjelman toimenpiteiden suunnittelun, täytäntöönpanon ja seurannan parantuminen havaitaan valvonta-ja seurantajärjestelmistä saatavien tietojen avulla.
Regulation (EC) No 1698/2005 states that each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and that their progress, efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives (Articles 16(c), 81(1)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että jokaiseen maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällyttävä tiedot toimenpiteiden todennettavissa olevista erityistavoitteista ja ohjelmien edistymistä, tehokkuutta ja toimivuutta on mitattava näiden tavoitteiden perusteella (16 artiklan c alakohta ja 81 artiklan 1 kohta).
2. and 3. 
2 ja 3.
Regulation (EC) No 1698/2005 and Regulation (EC) No 1974/2006 state that each rural development programme must describe the current situation of the environment and land management in the geographical area using quantified data, highlighting strengths and weaknesses, disparities, needs and gaps and the potential for rural development (Regulation (EC) No 1698/2005, Article 16(a) and Regulation (EC) No 1974/2006, Annex II). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 ja asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että jokaisessa maaseudun kehittämisohjelmassa on kuvailtava määrällisten tietojen avulla ympäristön ja maankäytön nykytilannetta kyseisellä maantieteellisellä alueella korostaen vahvuuksia ja heikkouksia, kehityseroja, tarpeita ja puutteita sekä maaseudun kehittämisen mahdollisuuksia (asetus (EY) N:o 1698/2005, 16 artiklan a alakohta ja asetus (EY) N:o 1974/2006, liite II).
Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must include a description of and justification for the different types of commitment of agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities (Annex II). 
Asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että jokaiseen maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällyttävä erilaisten maatalouden ympäristötukien sitoumusten kuvaus ja perustelut, jotka pohjautuvat niiden mahdollisiin ympäristövaikutuksiin suhteessa ympäristöön liittyviin tarpeisiin ja tavoitteisiin (liite II).
Regulation (EC) No 1698/2005 states that the progress, efficiency and effectiveness of rural development programmes in relation to their objectives should be measured by means of indicators relating to the baseline situation (Article 81(1)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että maaseudun kehittämisohjelmien edistymistä, tehokkuutta ja toimivuutta niiden tavoitteisiin nähden mitataan indikaattorein, jotka liittyvät perustason tilanteeseen (81 artiklan1 kohta).
Regulation (EC) No 1974/2006 states that, to measure progress in meeting the objectives of the rural development programme, indicative targets for output, result and impact indicators must be set for the period of implementation of the programme (Article 62(2)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että sen mittaamiseksi, kuinka maaseudun kehittämisohjelmien tavoitteiden täyttämisessä edistytään, tuotos-, tulos-ja vaikutusindikaattoreille on vahvistettava ohjeelliset tavoitteet ohjelman täytäntöönpanon ajaksi (62 artiklan 2 kohta).
The CMEF, implemented according to Article 80 of Regulation (EC) No 1698/2005, is drawn up in cooperation between the Commission and the Member States. 
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 80 artiklan mukaisesti täytäntöönpannut yhteiset seuranta-ja arviointisäännöt laadittiin komission ja jäsenvaltioiden välisenä yhteistyönä.
One of the key objectives of this monitoring system is to measure the results of the programmes: the CMEF handbook states that ‘indicators are used as tools to assess how far the expected objectives have been achieved by measures or whole programmes’. 
Yksi kyseisen seurantajärjestelmän päätavoitteista on mitata ohjelmien tuloksia: yhteisiä seuranta-ja arviointisääntöjä koskevassa käsikirjassa todetaan, että indikaattoreita käytetään välineinä arvioitaessa, missä määrin toimenpiteille tai kokonaisille ohjelmille asetetut tavoitteet on saavutettu.
Regulation (EC) No 1698/2005 states that each rural development programme must specify a limited number of additional indicators specific to that programme (Article 81(2)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että kussakin maaseudun kehittämisohjelmassa on määriteltävä rajoitettu määrä juuri kyseistä ohjelmaa varten vahvistettuja lisäindikaattoreita (81 artiklan 2 kohta).
Regulation (EC) No 1698/2005 states that the Monitoring Committee may propose to the Managing Authority any adjustment or review of the programme aimed at achieving the objectives of the EAFRD or improving its management (Article 78(e)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että seurantakomitea voi ehdottaa hallintoviranomaiselle mitä tahansa ohjelman mukautusta tai tarkistusta, jonka tavoitteena on maaseuturahaston tavoitteiden saavuttaminen tai ohjelman hallinnon parantaminen (78 artiklan e alakohta).
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? ANNEX II 53 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Are farmers well supported through appropriate guidance and correct aid amounts? 
Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja? LIITE II 53 Tarkastuskysymykset (ks. kohta 13) Tarkastuskriteerit Tarkastuskriteerin selitys Tuetaanko viljelijöitä hyvin asianmukaisen neuvonnan ja oikeanlaisten tukimäärien avulla?
The Member State can demonstrate progress in the simplification of the system used to manage the agri-environment measures. 
Jäsenvaltio voi osoittaa, että se on edistynyt maatalouden ympäristöohjelman toimenpiteiden hallinnointiin käytettävän järjestelmän yksinkertaistamisessa.
The nature, timing and extent of the commitments and checks are clearly identified. 
Sitoumusten ja tarkastusten luonne, ajoitus ja laajuus on määritetty selkeästi.
The aid amounts are fully justified by data and studies from reliable sources. 
Tukimäärät on kokonaisuudessaan perusteltu luotettavista lähteistä peräisin olevilla tiedoilla ja selvityksillä.
The aid amounts are correctly calculated and the calculation has been checked by an independent body from the Managing Authority. 
Tukimäärät on laskettu oikein ja laskelmat on tarkistanut hallintoviranomaisesta riippumaton elin.
The aid amounts are differentiated according to regional or local site conditions. 
Tukimäärät on eriytetty alueellisten tai paikallisten olosuhteiden mukaisesti.
The aid amounts give the adequate incentive to expect an impact (result in the required uptake rates, avoid over-compensation). 
Tukimäärät kannustavat riittävällä tavalla, jotta vaikutuksia voidaan odottaa (tukimäärillä saataisiin aikaan toivotut tulokset, liiallisen korvaamisen välttäminen).
Because agri-environment payments are voluntary for farmers, the latter need to be aware of environmental issues and how to apply the requirements of sub-measures they can implement. 
Maatalouden ympäristötuet ovat viljelijöille vapaaehtoisia, joten heidän on oltava perehtyneitä ympäristökysymyksiin ja tiedettävä, miten soveltaa täytäntöönpanemiinsa alatoimenpiteisiin sisältyviä vaatimuksia.
Upon signing a contract, farmers need to understand what is expected of them. 
Sopimusta tehdessään viljelijöiden on ymmärrettävä, mitä heiltä odotetaan.
This criterion is based on a sound financial management principle. 
Tämä kriteeri perustuu moitteettoman varainhoidon periaatteeseen.
A common criticism of agri-environment policy is that ‘the rules are complex’. 
Yleisesti maatalouden ympäristötoimintaa kritisoidaan siitä, että ”säännöt ovat monimutkaisia”.
In view of simplification, there is a need to assess whether there is actually evidence of unnecessary complexity. 
Yksinkertaistamisen nimissä on tarpeen arvioida, onko turhasta monimutkaisuudesta tosiasiallista näyttöä.
This criterion considers complexity with regard to the management system rather than at the level of the content of the agri-environment schemes themselves, since complex commitments may result in high environmental benefits. 
Tämä kriteeri koskee monimutkaisuutta hallintojärjestelmien eikä niinkään maatalouden ympäristöjärjestelmien sisällön tasolla, koska monimutkaisista sitoumuksista saatetaan saada suuria ympäristöhyötyjä.
This criterion is based on a sound financial management principle. 
Kriteeri perustuu moitteettoman varainhoidon periaatteeseen.
Regulation (EC) No 1975/2006 (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
Asetuksessa (EY) N:o 1975/2006 (EUVL L 368, 23.12.2006, s.
74) states that the Member States must establish suitable methods and means for verifying the conditions for granting support for each support measure (Article 10(2)). 
74) todetaan, että jäsenvaltioiden on vahvistettava soveltuvat menetelmät ja keinot tuen myöntämisedellytysten noudattamisen tarkastamiseksi kussakin tukitoimenpiteessä (10 artiklan 2 kohta).
On-the-spot checks must be spread over the year and must cover all the beneficiary commitments and obligations that can be checked at the time of the visit (Article 14). 
Paikalla tehtävät tarkastukset on hajautettava ajallisesti ympäri vuotta tehtäviksi ja niiden on koskettava kaikkia tuensaajan sitoumuksia ja velvoitteita, jotka on tarkastuskäynnin aikana mahdollista tarkastaa (14 artikla).
Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States must ensure that the calculations and the corresponding support (a) contain only elements that are verifiable, (b) are based on figures established by appropriate expertise and (c) indicate clearly the source of the figures (Article 53(2)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että jäsenvaltioiden on varmistettava laskelmien ja vastaavan tuen osalta seuraavat seikat: a) kaikki osatekijät ovat todennettavissa, b) perustana olevat luvut on laadittu asianmukaista asiantuntemusta apuna käyttäen ja c) lähde, josta luvut ovat peräisin, ilmoitetaan selkeästi (53 artiklan 2 kohta).
Regulation (EC) No 1974/2006 states that, in order to substantiate and confirm the adequacy and accuracy of the calculations of payments, Member States must ensure that appropriate expertise is provided by bodies or services functionally independent from those responsible for those calculations. 
Asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että maksujen laskennan riittävyyden ja tarkkuuden osoittamiseksi ja vahvistamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että laskelmista vastaavat laitokset tai yksiköt saavat tarkoituksenmukaista asiantuntija-apua yksiköiltä tai laitoksilta, joista ne ovat toiminnallisesti riippumattomia.
The provision of such expertise must be evidenced in the rural development programme (Article 48(2)). 
Tällaisen asiantuntija-avun tarjoaminen on näytettävä toteen maaseudun kehittämisohjelmassa (48 artiklan 2 kohta).
Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States must ensure that the calculations and the corresponding support are differentiated to take into account regional or local site conditions and actual land use as appropriate (Article 53(2)(d)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että jäsenvaltioiden on varmistettava laskelmien ja vastaavan tuen osalta, että tarpeelliset erittelyt on tehty tapauksen mukaan paikallisten tai alueellisten olosuhteiden ja tosiasiallisen maankäytön ottamiseksi huomioon (53 artiklan 2 kohdan d alakohta).
Regulation (EC) No 1698/2005 states that the payments must cover additional costs and income foregone resulting from the commitment made (Article 39(4)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että tukien on katettava tehdystä sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset (39 artiklan 4 kohta).