natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. the audit results shown in this special report are based on an examination of four operational programmes financed through the cohesion fund or the European regional development fund in the czech republic, italy and Lithuania. three of the audited operational programmes are from the 2007–1314 programming period and one is from the 2000–06 programming period15. 
10. Tässä erityiskertomuksessa esitetyt tarkastustulokset perustuvat neljän toimenpideohjelman tutkimiseen. Toimenpideohjelmat olivat saaneet rahoitusta koheesiorahastosta tai Euroopan aluekehitysrahastosta Tšekin tasavallassa, Italiassa ja Liettuassa.
By the end of 2011, these countries had allocated 1 199,3 million euro to energy efficiency projects under their respective operational programmes 33 % of the total amount of projects selected at that time under the cohesion policy funds allocated to energy efficiency in the 2007–13 programming period, see also Annex I). 
Edellä mainitut maat olivat vuoden 2011 loppuun mennessä osoittaneet 1 199,3 miljoonaa euroa energiatehokkuushankkeisiin toimenpideohjelmiensa kautta (33 prosenttia niiden hankkeiden yhteis-arvosta, jotka valittiin rahoitettavaksi koheesiopolitiikan alan rahastojen energiatehokkuuteen ohjelmakaudella 2007–2013 kohdentamista varoista; ks. myös liite I).
11. in order to answer the question on the cost-effectiveness of the public building projects, the audit examined 24 completed investment projects in the public buildings sector. the audit of the projects involved a review of project proposals and an examination of the project outputs and results to verify their cost-effectiveness. 
11. Vastatakseen julkisiin rakennuksiin liittyvien hankkeiden kustannustehokkuutta koskevaan kysymykseen tilintarkastustuomioistuin tutki 24 investointihanketta, jotka koskivat julkisia rakennuksia ja jotka oli saatu päätökseen. Hankkeiden tarkastukseen kuului hanke-ehdotusten läpikäynti sekä hankkeiden tuotosten ja tulosten tutkiminen kustannustehokkuuden selvittämiseksi.
14 op Environment (czech republic), interregional op Energy (italy) and op for promotion of cohesion (Lithuania). 
14 Ympäristön toimenpideohjelma (Tšekin tasavalta), alueiden välinen energian toimenpideohjelma (Italia) ja koheesion edistämisen toimenpideohjelma (Liettua).
15 op Basilicata (italy). Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
15 Basilicatan aluetta koskeva toimenpideohjelma (Italia). Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
13 oBSERvatIoNS plannInG and fInancInG opEratIonal proGrammEs wErE not basEd on propEr nEEds assEssmEnts 12. operational programmes should be based on needs assessments and, for energy efficiency measures, they should consider the national and regional energy efficiency action plans. such needs assessments should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potentials and establish objectives and appropriate methods for evaluating the success of the plan as defined and promoted by the international Energy agency16. the energy savings potentials should be explored to the extent they are cost-effective. 
Toimenpideohjelmien pitäisi perustua tarpeidenarviointiin, ja energiatehokkuustoimenpiteiden kohdalla niissä on otettava huomioon kansalliset ja alueelliset energiatehokkuussuunnitelmat. Tarpeidenarvioinneissa olisi käsiteltävä energiankulutusta loppukäytön näkökulmasta kaikkien alojen osalta, yksilöitävä talouden energiansäästömahdollisuudet sekä määritettävä tavoitteet ja tarkoituksenmukaiset menetelmät, joilla suunnitelman onnistumista voidaan arvioida, kuten Kansainvälinen energiajärjestö on määritellyt ja suositellut16.
13. the commission also encouraged the Member states to ensure that relevant cohesion policy investments were fully integrated into national energy efficiency strategies and, as appropriate, consult the managing authorities on relevant measures, particularly at regional and local level, for inclusion in the national Energy Efficiency action plans17. 
Komissio on myös kannustanut jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että tarkoituksenmukaiset koheesiopoliittiset investoinnit on integroitu täysimääräisesti kansallisiin energiatehokkuusstrategioihin. Komissio on niin ikään kannustanut tarvittaessa kuulemaan hallintoviranomaisia asianmukaisista toimenpiteistä etenkin alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta toimenpiteet voidaan sisällyttää kansallisiin energiatehokkuussuunnitelmiin17.
14. the audited operational programmes included a number of actions which were based on community strategic Guidelines, national strategic reference frameworks and national strategic plans and priorities. the energy efficiency priority axes were in line with both the community strategic Guidelines and the national strategic reference frameworks, but their broad guidelines did not help turn the operational programmes into solid economic development instruments as described below. 
14. Tarkastettuihin toimenpideohjelmiin sisältyi useita toimia, jotka perustuivat yhteisön strategisiin suuntaviivoihin, kansallisiin strategisiin viitekehyk-siin sekä kansallisiin strategisiin suunnitelmiin ja painopisteisiin. Energiatehokkuuteen liittyvät toimintalinjat noudattelivat sekä yhteisön strategisia suuntaviivoja että kansallisia strategisia viitekehyksiä, mutta näiden laajat suuntaviivat eivät auttaneet muuntamaan toimenpideohjelmia vakaiksi talouden kehittämisen välineiksi, kuten seuraavassa kuvataan.
Hence, it was not clear why the various sectors should be funded and to what extent the energy savings potential could be achieved via existing market instruments and public subsidies, including the Erdf and cf. as a consequence, the operational programmes did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
Tarpeidenarviointiin olisi pitänyt kuulua ala-ja aluekohtainen yksityiskohtainen kuvaus ja analyysi siitä, kuinka paljon energiaa talouden on kaikkiaan mahdollista säästää. Arvioinnissa olisi pitänyt myös määrittää tavoitteet ja tarkoituksenmukaiset menetelmät, joilla ohjelman tavoitteiden saavuttamista voidaan seurata. Siksi ei ollut selvää, miksi eri aloille olisi myönnettävä rahoitusta ja miltä osin energiansäästömahdollisuudet voitaisiin saavuttaa olemassa olevien markkinavälineiden ja julkisten tukien (muun muassa EAKR ja koheesiorahasto) avulla.
16 oEcd/iEa (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, paris. 
16 OECD/IEA (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, Pariisi.
17 sEc(2009)889final of 23 June 2009 — synthesis of the complete assessment of all 27 national Energy Efficiency action plans as required by directive 2006/32/Ec on energy end-use efficiency and energy services, p. 
17 SEC(2009) 889 lopullinen, 23. kesäkuuta 2009 – Synthesis of the complete assessment of all 27 National Energy Efficiency Action Plans as required by Directive 2006/32/EC on energy end-use efficiency and energy services, s.
When approving operational programmes, the commission did not require the Member states to support their allocation of funds to energy efficiency measures with the results of needs assessments. tablE 2 plannEd contrIbutIon of cohEsIon polIcy funds to thE EnErGy saVInGs objEctIVEs of sElEctEd mEmbEr statEs 14 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the Member States by 2016 (in GJ) as stated in NEEAP (2007) Energy savings target for the operational programme (in GJ) % Czech Republic Environment 7 143 120 1 550 000 (in 2007, originally 430 000) 21,7 (6) Italy Basilicata 45 477 720 Not set N/A Energy IOP 52 500 0,1 Lithuania Promotion of Cohesion (renovation of public buildings) 13 669 200 360 000 2,6 Source: operational programmes, nEEaps (2007), calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Kun komissio hyväksyi toimenpideohjelmat, se ei vaatinut jäsenvaltioita esittämään tarpeidenarviointien tuloksia perusteluksi sille, miten varat aiottiin kohdentaa energiatehokkuustoimenpiteisiin. taulukko 2 koheeSIopolItIIkan alan rahaStoJen SuunnIteltu oSuuS energIanSääStötaVoItteISta tarkaStukSeen ValItuISSa JäSenValtIoISSa 14 Jäsenvaltio Toimenpideohjelma (energiatehokkuuteen kohdennetut varat) Kansallisen energiansäästö-suunnitelman mukainen tavoite vuoteen 2016 mennessä (GJ) (2007) Toimenpideohjelman energiansäästötavoite (GJ) % Tšekin tasavalta Ympäristö 7 143 120 1 550 000 (vuonna 2007 alun perin 430 000) 21,7 (6) Italia Basilicatan alue 45 477 720 Ei määritetty e.t. Alueiden välinen energian toimenpideohjelma 52 500 0,1 Liettua Yhteenkuuluvuuden edistäminen (julkisten rakennusten kunnostaminen) 13 669 200 360 000 2,6 Lähde: Toimenpideohjelmat, kansalliset energiatehokkuussuunnitelmat (2007) ja tilintarkastustuomioistuimen laskelmat. Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
Member states are required to ensure that energy efficiency improvement measures are taken by the public sector, focusing on cost-effective measures which generate the largest energy savings in the shortest span of time20. 
Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että julkinen sektori toteuttaa energiatehokkuutta parantavia toimia ja keskittyy tällöin kustannustehokkaisiin toimiin, jotka tuottavat lyhyimmällä aikavälillä suurimmat sääs-töt20.
Given the low level of the projected achievement of the 20 % target (see paragraph 4), the allocation of funding and selection of projects should aim at maximising cost-effectiveness (see the Box for actual practice reported in Belgium and denmark). 
Koska 20 prosentin tavoitteesta oletetaan saavutettavan vain pieni osa (ks. kohta 4), rahoitusta kohdennettaessa ja hankkeita valittaessa olisi pyrittävä mahdollisimman suureen kustannustehokkuuteen (raportoidut tosiasialliset käytännöt Belgiassa ja Tanskassa, ks. laatikko).
18 article 27(1) and article 27(2) of the council regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European communities (oJ L 248, 16.9.2002, p. 
18 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
1). 19 sEc(2011) 277 final. 
1), 27 artiklan 1 ja 2 kohta 19 SEC(2011) 277 lopullinen.
20 article 5 of directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council of 5 april 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing council directive 93/76/EEc (oJ L 114, 27.4.2006, p. 
20 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/32/EY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2006, energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista sekä neuvoston direktiivin 93/76/ETY kumoamisesta (EUVL L 114, 27.4.2006, s.
64). 
64), 5 artikla.
15 box Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency ExamplEs of thE usE of thE cost-EffEctIVEnEss concEpt In two mEmbEr statEs in Belgium, under the flemish region’s ‘Energy management in flemish government buildings’ action plan, all regional investments with a payback period of seven years or less must be implemented within three years. the first phase must be assessed within five years to decide whether, and if so how, a second phase of investments with a payback period of 10 years or less can be implemented. in denmark, government institutions are required to implement energy savings measures with payback times of up to five years21. 
15 laatIkko Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus eSImerkkeJä kuStannuStehokkuuden käSItteen käytöStä kahdeSSa JäSenValtIoSSa Belgiassa Flanderin alueen toimintasuunnitelman ”Energianhallinta Flanderin hallituksen rakennuksissa” mukaan kaikki alueelliset investoinnit, joiden takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta, on toteutettava kolmen vuoden kuluessa. Ensimmäinen vaihe on arvioitava viiden vuoden kuluessa, jotta voidaan päättää, voidaanko toinen investointivaihe toteuttaa ja miten se olisi toteutettava. Toisen investointivaiheen takaisinmaksuaika on enintään kymmenen vuotta.
21 flemish Energy Efficiency action plan (2007) and action plan for renewed Energy conservation (2005), denmark (www.ec.europa.eu/ energy). 
21 Flanderin energiatehokkuussuunnitelma Flemish Energy Efficiency Action Plan (2007) ja uudistettu energiansäästöä koskeva toimintasuunnitelma Action Plan for Renewed Energy-Conservation (2005), Tanska, (www.ec.europa.eu/energy).
20. in none of the operational programmes audited was cost-effectiveness a determining factor for the allocation of funds to investments in energy efficiency. the managing authorities explained that the allocation of cohesion policy funds to energy efficiency projects was decided on the basis of the governments’ estimates of energy consumption and its planned reduction made by the government and also, to a certain extent, on the pattern of the absorption of appropriations in the regions in the previous programming period. 
20. Missään tarkastetuista toimenpideohjelmista kustannustehokkuutta ei pidetty ratkaisevana tekijänä, kun varoja kohdennettiin energiatehokkuutta koskeviin investointeihin. Hallintoviranomaiset totesivat, että koheesiopolitiikan alan varojen kohdentamisesta energiatehokkuushankkeisiin päätettiin viranomaisten energiankulutuksesta laatimien arvioiden ja heidän olettamansa energiankulutuksen vähenemisen perusteella.
However, it did not include investment cost projections of such reductions. the audited operational programmes did not provide any analysis which would have clarified how the funds had been allocated to each priority or measure. 
Hallintoviranomaisten perusteluissa ei sen sijaan esitetty oletuksia investointikustannuksista, joita energiankulutuksen vähentäminen edellyttää. Tarkastetuissa toimenpideohjelmissa ei laadittu lainkaan analyysiä, joka olisi tuonut selvästi esiin, miten varat oli kohdennettu eri painopisteisiin ja toimenpiteisiin.
When assessing the operational programmes, the commission did not require the Member states to justify their allocation of funds to energy efficiency measures on the basis of their cost-effectiveness, nor did it take this requirement into consideration in its inter-service consultations and commission’s comments on draft operational programmes submitted by the managing authorities for approval. 
Kun komissio arvioi toimenpideohjelmia, se ei vaatinut, että jäsenvaltiot perustelisivat varojen kohdentamisen energiatehokkuustoimenpiteisiin kustannustehokkuuden näkökulmasta. Komissio ei myöskään ottanut kustannustehokkuutta lukuun yksiköidensä välisten kuulemisten yhteydessä eikä kommentoidessaan hyväksyttäväkseen esitettyjä hallintoviranomaisten toimenpideohjelmaluonnoksia.
22 for comparison, the annual czech state programme for support of Energy savings and use of rEs, now programme EfEKt has operated since 1991. the simple payback period for the investments varied between five years (industry), seven years (tertiary sector) and 21 years (households) with the average cost of 1 GJ saved of 74 euro in the 2005–07period. 
22 Vertailun vuoksi mainittakoon, että energiansäästöä ja uusiutuvien energianlähteiden käyttöä koskevaa Tšekin valtion tukiohjelmaa (nykyisin EFEKT-ohjelma) on toteutettu vuodesta 1991. Investointien yksinkertainen takaisinmaksuaika on vaihdellut viidestä vuodesta (teollisuus) seitsemään vuoteen (palvelusektori) ja aina 21 vuoteen (kotitaloudet).
16 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
16 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
24. the managing authorities did not seek to ensure that the projects selected provided the best ratio between energy consumption reduction and the investment made. the selection criteria used showed a number of weaknesses as explained in the following paragraphs. 
24. Hallintoviranomaiset eivät pyrkineet varmistamaan, että valituilla hankkeilla saadaan aikaan paras mahdollinen suhde energiankulutuksen pienenemisen ja tehtyjen investointien välille.
25. in the Environment op (czech republic), the selection criteria were objective and transparent and helped the potential beneficiaries predict whether they would be successful. 
25. Ympäristön toimenpideohjelmassa (Tšekin tasavalta) valintakriteerit olivat objektiivisia ja avoimia, ja ne auttoivat mahdollisia edunsaajia arvioimaan onnistumismahdollisuuksiaan ennalta.
Each project proposal was checked against two ecological criteria (cost of 1GJ saved and annual cost of co2 emissions reduction) and three technical criteria (percentage of energy saved against the original situation, cost of the renovation and energy standard achieved after project completion). in addition, projected five-year energy savings were deducted from the total eligible project cost. 
Jokaisen hanke-ehdotuksen kohdalla tarkastettiin, täyttyikö kaksi ekologista arviointikriteeriä (yh-destä säästetystä gigajoulesta aiheutuvat kulut ja hiilidioksidipäästöjen vähenemisen vuotuiset kulut) ja kolme teknistä kriteeriä (alkuperäiseen tilanteeseen verrattuna säästetyn energian määrä prosentteina, kunnostuskustannukset ja hankkeen päätyttyä saavutettu energiataso). Lisäksi viiden vuoden ajalta kertyväksi oletettu energiansäästö vähennettiin hankekulujen tukikelpoisesta kokonaismäärästä.
Source: operational programmes, calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Lähde: Toimenpideohjelmat, tilintarkastustuomioistuimen laskelmat. Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
27. in the Energy iop (italy), the managing authority required that, in order to be selected, a project should be of an exemplary nature, consistent with the iop and the objectives of the regional energy plans, ‘ready’ (for the work to start) and innovative in terms of technology and materials, while the amount of energy saved and the cost incurred, and ratio, between these, was not a determining factor for selection. 
Siksi on vaikea päätellä, oliko valituissa hankkeissa kustannustehokkaita ratkaisuja. 27. Alueiden välisessä energian toimenpideohjelmassa (Italia) hallintoviranomainen vaati, että tullakseen valituksi hankkeen piti olla tarkoitettu toimimaan esimerkkinä; sen oli noudateltava alueiden välistä toimenpideohjelmaa ja alueellisten energiasuunnitelmien tavoitteita; sen oli oltava ”valmis” (jotta työ voidaan aloittaa) ja teknologialtaan ja materiaaleiltaan innovatiivinen.
InadEquatE pErformancE IndIcators and monItorInG 29. the management of any spending programme or development project should set rational objectives and establish objectively verifiable indicators for their achievement. in the context of cohesion policy investments in energy efficiency, the managing authorities should establish a system of relevant and measurable performance indicators23. With the commission’s help they should issue relevant guidelines in order to facilitate the monitoring of the achievements of projects, such as the quantity and cost of energy saved and their contribution to the achievement of energy efficiency policy objectives. data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability24. 
Kaikkia meno-ohjelmia ja kehityshankkeita hallinnoitaessa olisi asetettava harkitut tavoitteet ja niiden saavuttamista koskevat objektiivisesti todennettavissa olevat indikaattorit. Hallintoviranomaisten olisi luotava energiatehokkuutta koskevia koheesiopoliittisia investointeja varten asiaan kuuluviin ja mitattavissa oleviin tulosindikaattoreihin perustuva järjestelmä23. Hallintoviranomaisten olisi komission avustuksella annettava aiheesta ohjeet, joilla voidaan helpottaa hankesaavutusten seurantaa (huomioon otettaisiin esimerkiksi säästetyn energian määrä ja säästöstä aiheutuneet investointikulut sekä hankkeiden merkitys energiatehokkuuspolitiikan tavoitteiden saavuttamiselle).
23 article 27(3) of regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 provides that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the Eu budget. achievement of those objectives must be monitored by performance indicators. 
Kerättyjen tietojen olisi oltava laadultaan riittävän merkityksellisiä, vertailukelpoisia ja luotettavia24. 23 Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 27 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet.
24 court of auditors opinion no 7/2011 (oJ 47, 17.2.2012, p. 
24 Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 7/2011 (EUVL C 47, 17.2.2012, s.
18 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
18 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
30. the managing authorities lacked baseline data on energy savings potential in the sectors selected for investment when they were drawing up their operational programmes. 
30. Kun hallintoviranomaiset laativat toimenpideohjelmiaan, niillä ei ollut lähtötietoja energiansäästömahdollisuuksista aloilla, joilla investointeja aiottiin tehdä.
Without these data, the policymakers did not have the information to estimate to what extent a programme could contribute towards the achievement of a policy objective and therefore could not decide whether a programme should be financed or not. 
Ilman lähtötietoja päätöksentekijöillä ei ollut perusteita arvioida, missä määrin ohjelmalla voidaan edistää toimintapoliittisen tavoitteen saavuttamista, eivätkä ne siis voineet päättää, pitäisikö ohjelmalle myöntää varoja.
31. performance indicators for energy efficiency measures were not adequate for the proper monitoring of the programmes. 
31. Energiatehokkuustoimenpiteiden tulosindikaattorit eivät olleet riittävät ohjelmien asianmukaisen seurannan kannalta.
While the use of performance indicators was mandatory for the managing authorities, the type of indicator was not prescribed. as a result, the audited managing authorities used different measurement methodologies and units. therefore, the results of the energy efficiency measures are not comparable across the Eu and cannot be aggregated. 
Hallintoviranomaisten täytyi käyttää tulosindikaattoreita, mutta indikaattorityypistä ei ollut määrätty. Tästä seurasi, että tarkastuksen kohteena olleet hallintoviranomaiset käyttivät erilaisia mittausmenetelmiä ja mittayksiköitä. Siksi energiatehokkuustoimenpiteiden tulokset eivät ole vertailukelpoisia EU:n sisällä eikä niitä voida aggregoida.
However, only technical output objectives (windows and doors replaced, walls and roofs insulated in m2) were binding for the projects, while energy savings targets were not. 
Ainoastaan tekniseen tuotokseen liittyvät tavoitteet (ikkunoiden ja ovien uusiminen, eristettyjen seinien ja kattojen määrä neliömetreinä) olivat hankkeiden kannalta sitovia, päinvastoin kuin energiansäästötavoitteet.
33. in italy, neither the baseline value on energy savings potential nor the measurement methodology had been established. in the Basilicata op, the physical output indicator for energy savings was the number of projects, and the result indicator (energy savings in GJ/year) was based on theoretical estimates. in the Energy iop, the absence of baseline data on energy savings potential was reflected in unreliable impact indicators. the result and physical output indicators lacked a measurement methodology, therefore their target values were not justified. 
33. Italiassa ei määritetty energiansäästömahdollisuuksien lähtötilannetta eikä mittausmenetelmiä. Basilicatan alueen toimenpideohjelmassa energiansäästön fyysiseen tuotokseen liittyvänä indikaattorina pidettiin hankkeiden määrää, ja energiansäästöä koskeva tulosindikaattori (GJ/vuosi) perustui teoreettisiin arvioihin.