natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission addressed most issues in the Common Rules for the Internal Market in Electricity Directive and the Regulation on the Internal Market for Electricity, due to be adopted at the beginning of 2019. 
Komissio käsitteli useimpia ongelmia sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annettavassa direktiivissä ja sähkön sisämarkkinoista annettavassa asetuksessa. Kyseiset säädökset on määrä hyväksyä vuoden 2019 alussa.
For electric mobility, late and inconsistent deployment of charging infrastructure could delay the widespread take-up of electric vehicles. 
Sähköisen liikkumisen alalla latausinfrastruktuurin käyttöönoton viivästyminen ja epäjohdonmukaisuus saattavat viivästyttää sähköajoneuvojen laajamittaista käyttöönottoa.
IX In this Briefing Paper, we identified seven main challenges to the EU support to the development and deployment of energy storage technologies: (1) Ensure a coherent EU strategy; (2) Increase stakeholder support ; (3) Reduce the complexity of EU research funding; (4) Support research and innovation in energy storage technologies; (5) Deploy energy storage technologies; (6) Remove obstacles encountered by investors; and (7) Develop alternative fuels infrastructures. 
4 IX Tässä aihekohtaisessa katsauksessa havaittiin seitsemän päähaastetta, jotka liittyvät energian varastointiteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa koskevaan EU:n tukeen: 1) johdonmukaisen EU:n strategian varmistaminen 2) sidosryhmien tuen lisääminen 3) EU:n tutkimusrahoituksen monimutkaisuuden vähentäminen 4) energian varastointiteknologioihin liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen 5) energian varastointiteknologioiden käyttöönotto 6) sijoittajien kohtaamien esteiden poistaminen 7) vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin kehittäminen.
Introduction Why energy storage matters 01 In 2015, 195 states responsible for 99.75 % of global greenhouse gas emissions signed the Paris Agreement. 
5 Johdanto Energian varastoinnin merkitys 01 Vuonna 2015 Pariisin sopimuksen allekirjoitti 195 valtiota, joiden osuus maailman kasvihuonekaasupäästöistä on 99,75 prosenttia.
They committed to keeping the rise in global average temperature this century to “well below” 2°C above pre-industrial levels, aiming to limit it to 1.5°C1. 
Valtiot sitoutuivat pitämään maapallon keskilämpötilan nousun tällä vuosisadalla ”selvästi alle” kahdessa celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan pyrkien rajoittaman sen 1,5 celsiusasteeseen1.
The EU has set itself targets and objectives to reduce its greenhouse gas emissions (see Figure 1). 
EU on asettanut itselleen tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi (ks. kaavio 1).
Figure 1 – EU greenhouse gas emissions trends and targets 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 -20 % -22 % 5 -40 % -80 % -95 % Year Historic greenhouse gas emissions 2030 target (-40 % vs 1990) 2050 objective (-95 % vs 1990) 2020 target (-20 % vs 1990) 2050 objective (-80 % vs 1990) Source: Trends and projections in Europe 2018, EEA, 2018. 02 Energy and climate change are closely linked: tackling the climate change threat requires a fundamental shift away from the current fossil fuels-dependent energy system. 
Kaavio 1 – EU:n kasvihuonekaasupäästöjen kehitys ja niitä koskevat tavoitteet 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 –20% –22% –40% 6 –80% –95% 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Vuosi 02 Energia-ja ilmastotavoitteet liittyvät tiiviisti toisiinsa: ilmastonmuutosta koskevan uhkan torjuminen edellyttää perustavanlaatuista siirtymistä pois nykyisestä fossiilisista polttoaineista riippuvaisesta energiajärjestelmästä.
Energy production and use account for 79 % of EU greenhouse gas emissions, with the heaviest sectoral emissions coming from energy supply and transport. 
Energian tuotannon ja käytön osuus EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on 79 prosenttia, ja suurimmat alakohtaiset päästöt ovat peräisin energiahuollosta ja liikenteestä.
These sectors must increasingly use renewable energies and new technologies to achieve the greenhouse gas emissions targets and objectives. 
enemmän uusiutuvia energialähteitä ja uusia teknologioita, jotta ne saavuttavat kasvihuonekaasupäästöjä koskevat tavoitteet.
03 For at least two decades, the EU has used a range of instruments to develop low-carbon energy. 
03 EU on jo ainakin kahden vuosikymmenen ajan käyttänyt monenlaisia välineitä kehittääkseen vähähiilistä energiaa.
For example, since 2005, with the EU Emissions Trading System (EU ETS), the EU has set a limit on overall emissions from some sectors of energy supply, 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 1 Paris Agreement, UNFCCC, 2015 (Articles 2 and 4). 
EU on esimerkiksi vuodesta 2005 alkaen asettanut päästökauppajärjestelmällään katon tiettyjen energiahuollon alojen ja energiaintensiivisen teollisuuden kokonaispäästöille sekä vuodesta 2012 alkaen Euroopan talousalueen2 sisäisten lentojen kokonaispäästöille ja luonut päästöoikeuksien markkinat.
It aimed, amongst other things, at encouraging the power sector to use more low-carbon energy. 
Järjestelmän tavoitteena oli muun muassa kannustaa energia-alaa käyttämään enemmän vähähiilistä energiaa.
04 In sectors not covered by the EU ETS, such as the transport sector, since 2009, under “effort-sharing”, the European Parliament and Council have set binding national targets for reductions in greenhouse gas emissions. 
04 Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vuodesta 2009 alkaen määrittäneet taakanjaon puitteissa sitovia kansallisia tavoitteita kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi aloilla, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmään.
05 To support the transition to a low-carbon energy-supply sector, the EU has also set targets for the proportion of renewable energy in final energy consumption: 20 % by 20203 and 32 % by 20304. 
05 Jotta voidaan tukea siirtymistä vähähiiliseen energiahuoltoalaan, EU on myös asettanut tavoitteeksi, että uusiutuvan energian osuus energian loppukulutuksesta on 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä3 ja 32 prosenttia vuoteen 2030 mennessä4.
This includes renewable energy used to produce electricity, for heating and cooling, and for transport. 
Tämä sisältää uusiutuvan energian, jota käytetään sähkön tuottamiseen lämmitystä ja jäähdytystä sekä liikennealaa varten.
The 2009 EU Directive on renewable energy also requires Member States to develop storage facilities to stabilise the electricity system as it accommodates more renewable energy. 
Lisäksi vuonna 2009 annetussa uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevassa EU:n direktiivissä edellytetään, että jäsenvaltiot kehittävät varastointilaitoksia, jotta voidaan vakauttaa sähköjärjestelmää samalla kun siihen liitetään enemmän uusiutuvaa energiaa.
06 Between 2004 and 2017, the share of EU gross final electricity consumption coming from renewable sources grew from 14 % to 31 %5. 
06 Uusiutuvista lähteistä tuotetun EU:n sähkön kokonaisloppukulutuksen osuus kasvoi vuosien 2004 ja 2017 välillä 14 prosentista 31 prosenttiin5.
For transport, new renewable energy sources will The EEA includes all EU Member States and Iceland, Liechtenstein and Norway. 
Osuus oli jopa 2 3 4 5 Euroopan talousalueeseen kuuluvat kaikki EU:n jäsenvaltiot sekä Islanti, Liechtenstein ja Norja.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 05.06.2009, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s.
Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast) (OJ L 328/82, 21.12.2018). 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (uudelleenlaadittu) (EUVL L 328/82, 21.12.2018).
Share of electricity from renewable sources in gross electricity consumption 2004-2017, SHARES, Eurostat, February 2019. 
Share of electricity from renewable sources in gross electricity consumption 2004–2017, SHARES, Eurostat, helmikuu 2019. 7
Czechia, Cyprus, Hungary, Luxembourg, Netherlands, Malta, and Poland (Source: Eurostat). 
8 6 7 8 Tšekki, Kypros, Unkari, Luxemburg, Alankomaat, Malta ja Puola (Lähde: Eurostat).
SHARES 2017 Summary Results, Eurostat, February 2019. 
SHARES 2017 Summary Results, Eurostat, helmikuu 2019.
The Court plans to publish a Special Report on electricity production from wind and solar later this year. 
Tilintarkastustuomioistuin aikoo julkaista tänä vuonna erityiskertomuksen tuuli-ja aurinkoenergialla tuotetusta sähköstä.
Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis. 
Lähde: Euroopan ympäristökeskus, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018; Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.
Figure 3 – Trend in EU greenhouse gas emissions, by sector, 1990-2016 150 140 130 120 110 100 90 80 70 60 50 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Energy supply Buildings Industry Agriculture Transport (including international aviation and shipping) Waste Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis. 
Kaavio 3 – EU:n kasvihuonekaasupäästöjen suuntaukset aloittain vuosina 1990–2016 150 140 130 120 110 100 90 80 70 60 50 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Energiahuolto Kiinteistöt Teollisuus Maatalous Liikenne (sisältää kansainvälisen ilmailun ja merenkulun) Jätehuolto Lähde: Euroopan ympäristökeskus, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018; Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi.
Energy storage technologies 10 An overview of the main energy storage technologies for grid and transport applications is presented in Figure 4. 
Energian varastointiteknologiat 10 Kaavio 4 sisältää yleiskatsauksen tärkeimmistä energian varastointiteknologioista verkon ja liikenteen käyttökohteissa.
Figure 4 – Overview of main energy storage technologies and their uses 9 Source: ECA, informedbyElectricalenergystorageformitigatingclimatechange,ImperialCollege London. 
Kaavio 4 – Yleiskatsaus tärkeimmistä energian varastointiteknologioista ja niiden käyttötavoista9 Varastointiteknologia, jota tarvitaan... ...verkossa käyttötarkoitukseen...
On the grid 11 Transforming the energy system presents significant challenges for integrating variable renewable energy sources into the electricity system, and balancing supply and demand. 
Verkossa 11 Energiajärjestelmän muuttaminen aiheuttaa merkittäviä haasteita, jotka liittyvät vaihtelevien uusiutuvien energialähteiden sähköjärjestelmään liittämiseen sekä tarjonnan ja kysynnän tasapainottamiseen.
Three main methods would need to be deployed: 8 o 9 10 First, grid interconnections make it more likely that supply across the grid will meet demand. 
Käyttöön olisi otettava kolme päämenetelmää: o Ensinnäkin verkkojen yhteenliitännät lisäävät todennäköisyyttä, että koko verkon tarjonta vastaa kysyntään.
However, we have found in our 2015 audit that EU energy infrastructure, within and between Member States, is generally not yet designed for fully integrated markets 10. See Annex II for a description of these technologies. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin vuoden 2015 tarkastuksessa, että EU:n energiainfrastruktuuri ei ole 9 10 Vesipumppu Litiumioni Lyijy Akut Redoksi-virtaus Natrium-rikki Super-konden- saattori Vety/ poltto-kenno Vauhtipyörä Paine-tai nesteilma Lämpövarasto Ks. liite II, jossa on kuvaus näistä teknologioista.
o Second, demand can be managed: factories can adjust their production, and thus their energy use, to times when electricity is more abundant and cheaper. 
11 jäsenvaltioiden sisällä ja välillä yleisesti ottaen vielä valmis markkinoiden täysimääräiseen yhdentymiseen10. o Toiseksi kysyntää voidaan hallita: tehtaat voivat mukauttaa tuotantoaan ja samalla energiankäyttöään siten, että se ajoittuu aikoihin, joina sähköä on saatavilla enemmän ja halvemmalla.
Similarly, in some households, hot water tanks can be remotely switched on and off by the electricity provider to manage the timing of demand. 
Vastaavasti sähkön toimittaja voi etäkytkeä joidenkin kotitalouksien kuumavesisäiliöt päälle ja pois päältä hallitakseen kysynnän ajoitusta.
However, consumption can usually be postponed only for a few hours, not for days. 
Kulutusta voidaan kuitenkin tavallisesti lykätä vain muutamia tunteja, ei päiviä.
Storage solutions can also provide additional grid support services 12. 
Varastointiratkaisut voivat tarjota myös muita verkkotukipalveluja12.
To meet its 2050 climate goals, the Commission has estimated that the EU may need to increase energy storage up to six-fold13. 
Komission arvion mukaan EU voi joutua kuusinkertaistamaan energian varastoinnin saavuttaakseen vuoden 2050 ilmastotavoitteensa13.
12 In the EU, for the power grid, pumped-hydro storage is the most common electricity-storage technology, representing 88 % of installed storage capacity14. 
12 EU:n sähköverkossa yleisin energian varastointiteknologia on vesipumppuvoimalaitos. Vesipumppuvoimalaitosten osuus käytössä olevasta varastointikapasiteetista on 88 prosenttia14.
It is used both for daily storage and seasonal storage. 
Niitä käytetään sekä päivittäiseen että kausittaiseen varastointiin.
Geological restrictions, environmental sustainability and public acceptance present challenges to the construction of new large-scale pumped-hydro storage facilities 15. 
Uusien suuren kokoluokan vesipumppuvoimalaitosten rakentamisessa haasteena ovat maantieteelliset rajoitukset, ympäristön kestävyys ja yleisön hyväksyntä15.
11 The potential of electricity demand response, European Parliament, 2017. 
11 The potential of electricity demand response, Euroopan parlamentti, 2017.
12 For example, mismatch between electricitygeneration and demand can cause variations in frequency; some storage technologies can bring the frequency back to its proper value. 
12 Esimerkiksi sähkön tuotannon ja kysynnän välinen epätasapaino voi aiheuttaa vaihtelua taajuudessa. Joidenkin varastointiteknologioiden avulla taajuus voidaan palauttaa asianmukaiselle tasolle.
This is called “frequency response”. 
Tätä kutsutaan taajuusvasteeksi.
13 A Clean Planet for all, European Commission, COM(2018) 773 final of 28.11.2018, p. 
13 Puhdas maapallo kaikille, Euroopan komissio, COM(2018) 773 final, 28.11.2018, s.
The Commission developed pathways for the transition to a net-zero greenhouse gas emissions economy. 
Komissio on laatinut toimintaväyliä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen siirtymiseksi.
The Commission’s estimation for storage needs is based on pathways that focus on intense electrification in end-use sectors. 
Komission arvio varastointitarpeista perustuu toimintaväyliin, jotka keskittyvät loppukäyttösektoreiden voimakkaaseen sähköistämiseen.
14 Source: Pumped Hydro Storage, European Association for Storage of Energy; Energy Storage: Which Market Designs and Regulatory Incentives Are Needed?, Policy Department A: Economic and Scientific Policy. 
14 Lähde: Pumped Hydro Storage, European Association for Storage of Energy; Energy Storage: Which Market Designs and Regulatory Incentives Are Needed?, politiikkayksikkö A: talous-, tiede-ja elämänlaatuasiat.
European Parliament, 2015. 
Euroopan parlamentti, 2015.
15 Assessment of the European potential for pumped hydropower energy storage, Joint Research Centre, 2013. 
15 Assessment of the European potential for pumped hydropower energy storage, JRC, 2013.
Many types of battery, such as lead-acid and lithium-ion, are in commercial use. 
Kaupallisessa käytössä on useita akkutyyppejä, kuten lyijyakut ja litiumioniakut.
New versions of these technologies are being developed. 
Uusia versioita näistä teknologioista kehitetään jatkuvasti.
Researchers are working on alternatives, such as solid-state lithium batteries. 
Tutkijat kehittävät vaihtoehtoja, kuten solid-state-litiumakkuja.
In transport 14 In addition to biofuels, renewable fuels such as renewable electricity, renewable hydrogen and synthetic natural gas can reduce greenhouse gas emissions in the transport sector. 
Liikennealalla 14 Liikennealan kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää biopolttoaineiden lisäksi uusiutuvilla polttoaineilla, kuten uusiutuvista lähteistä tuotetulla sähköllä ja vedyllä sekä synteettisellä maakaasulla.
The expansion of the fleet of vehicles using such fuels is currently constrained by, for example, their range, cost, and the lack of refuelling infrastructure. 
Tällaisia polttoaineita käyttävän ajoneuvokannan laajentamista rajoittavat tällä hetkellä esimerkiksi kyseisten ajoneuvojen käyttöetäisyys, hinta ja tankkausinfrastruktuurin puute.
15 Electric and hybrid road vehicles usually store energy in lithium-ion batteries. 
15 Sähkö-ja hybridiajoneuvoissa energia varastoidaan yleensä litiumioniakkuihin.
They represented 0.4 % of all EU road vehicles at the end of 201816. 
Sähkö-ja hybridiajoneuvojen osuus EU:n kaikista tieliikenteen ajoneuvoista oli 0,4 prosenttia vuoden 2018 lopussa16.
Electric vehicles currently make up roughly 1 % of all vehicles globally; according to private companies’ projections, this figure could reach 20 % by 203017. 
Sähköajoneuvojen osuus kaikista ajoneuvoista on maailmanlaajuisesti noin yksi prosentti, ja yksityisten yritysten ennusteiden mukaan osuus voi kasvaa 20 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä17.
16 Hydrogen produced from renewable sources can also power fuel cells in cars and other vehicles. 
16 Uusiutuvista lähteistä tuotettu vety voi myös toimia autojen ja muiden ajoneuvojen polttokennojen voimanlähteenä.
These vehicles can be refuelled in a few minutes. 
Tällaiset ajoneuvot on mahdollista tankata muutamassa minuutissa.
Hydrogen can be converted into synthetic natural gas, which could also power planes and ships. 
Vety voidaan muuntaa synteettiseksi maakaasuksi, joka voisi toimia myös lentokoneiden ja laivojen voimanlähteenä.
However, hydrogen production currently has cost challenges to overcome. 
Vedyn tuotantoon liittyy kuitenkin vielä kustannushaasteita.
Objective and approach of this Briefing Paper 17 In September 2017, we published our landscape review on EU action on energy and climate change, which identified seven major challenges in the field of energy and climate change. 
Aihekohtaisen katsauksen tavoite ja lähestymistapa 17 Tilintarkastustuomioistuin julkaisi syyskuussa 2017 EU:n energia-ja ilmastotoimia koskevan yleiskatsauksen, jossa tuotiin esiin seitsemän merkittävää haastetta energian ja ilmastonmuutoksen alalla.
These included the energy transition and using research and innovation effectively. 
Haasteisiin kuuluivat energia-alan muutos sekä tutkimuksen ja innovoinnin tehokas hyödyntäminen.
18 In the light of these challenges and the fundamental role of energy storage in achieving a low-carbon, mainly renewables-based energy system, this Briefing Paper describes the EU support for energy storage since 2014, focusing on: o the strategic framework for the development of energy storage technologies, since the revision of the SET Plan in 2015; 16 ECA estimation based on data from the European Alternative Fuels Observatory, the European Automobile Manufacturers Association and Eurostat. 
18 Kun otetaan huomioon nämä haasteet ja energian varastoinnin merkittävä rooli vähähiilisen, enimmäkseen uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiajärjestelmän saavuttamisessa, tässä aihekohtaisessa katsauksessa käsitellään toimia, joilla EU on tukenut energian varastointia vuodesta 2014 alkaen.
10 11 o the EU research and innovation funding instruments for energy storage technologies in the current programming period (2014-2020)18; o the EU legislative framework supporting the deployment of energy storage technologies from 2014 onwards. 
Painopisteenä ovat o energian varastointiteknologioita koskeva strategiakehys vuonna 2015 toteutetun SET-suunnitelman tarkistuksen jälkeen o tutkimukseen ja innovointiin liittyvät EU:n rahoitusvälineet, joista rahoitetaan energian varastointiteknologioita nykyisellä ohjelmakaudella (2014–2020)18; o EU:n lainsäädäntökehys, jolla on tuettu energian varastointiteknologioiden käyttöönottoa vuodesta 2014 alkaen.
19 This paper, which is not an audit report, highlights specific challenges that the EU faces in seeking to ensure that its support for energy storage contributes effectively to the EU’s energy and climate goals. 
19 Tämä aihekohtainen katsaus ei ole tarkastuskertomus, vaan katsauksessa käsitellään erityishaasteita, jotka EU kohtaa pyrkiessään varmistamaan, että energian varastointia koskevalla EU:n tuella edistetään vaikuttavalla tavalla EU:n energia-ja ilmastotavoitteita.
Twenty-eight of the stakeholders also replied to a questionnaire22. Fourteen of the stakeholders had participated in EU-funded research projects for energy storage; o our previous audits and reviews; and 18 Some of the research projects we looked at had been initiated under the previous programming period (2007-2013). 
20 Katsauksessa esitettävät tosiseikat perustuvat seuraaviin lähteisiin: o asiakirjoihin perehtyminen ja haastattelut Euroopan komission kahdeksan pääosaston19 ja viiden muun EU:n elimen20 henkilöstön kanssa 18 Osa tilintarkastustuomioistuimen tutkimista tutkimushankkeista oli käynnistetty edellisellä ohjelmakaudella (2007–2013).
19 Directorates-General for Research and Innovation; Climate Action; Environment; Energy; Mobility and Transport; Communications Networks, Content and Technology; Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs; and the Joint Research Centre (JRC). 
19 Tutkimuksen ja innovoinnin, ilmastotoimien, ympäristöasioiden, energian, liikenteen ja liikkumisen, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastot ja yhteinen tutkimuskeskus (JRC).
20 The Innovation and Networks Executive Agency (INEA); the Fuel Cells and Hydrogen JU; the European Green Vehicles Initiative; the EIT InnoEnergy KIC; the EIT RawMaterials. 
20 Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA), polttokenno-ja vety-yhteisyritys (FCH-yhteisyritys), vähäpäästöisiä autoja koskeva eurooppalainen aloite sekä Euroopan 13
21 This Briefing Paper covers the EU support for storage of electricity, either for the grid or for vehicles, and for synthetic gas production. 
21 Tämä aihekohtainen katsaus kattaa EU:n tuen, joka liittyy sähkön varastointiin niin sähköverkon kuin ajoneuvojen tarpeisiin sekä synteettisen kaasun tuotantoon.
We excluded storage of fossil fuels from the scope of this paper. 
Katsaukseen ei sisällytetty fossiilisten polttoaineiden varastointia.
22 It takes into account developments in the EU energy storage sector until the end of January 2019. 12 
22 Katsauksessa otetaan huomioon EU:n energian varastointialan kehitys tammikuun 2019 loppuun saakka.
Review of EU support to energy storage Strategic framework for energy storage 23 The main milestones in EU support, since 2007, for stationary storage, mobile storage, and research and innovation in energy storage are summarised in Annex I. The Strategic Energy Technology plan 24 The Commission presented the Integrated Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan) in 2007 and revised it in 201523. 
Esimerkiksi energia-alan sääntelyviranomaiset vastasivat EU:n strategiaa ja lainsäädäntöä koskeviin osiin mutta eivät tutkimusta ja innovointia koskeviin kysymyksiin. Energian varastointia koskevan EU:n tuen arviointi Energian varastointia koskeva strategiakehys 23 Liite I sisältää yhteenvedon kiinteän varastoinnin, liikkuvan varastoinnin ja energian varastointiteknologioihin liittyvään tutkimukseen ja innovointiin myönnetyn EU:n tuen päävaiheista vuodesta 2007 alkaen.