natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has set up a working group to assess the data requirements and assessment principles with a view to updating them to facilitate the approval of such active substances. 
Komissio on perustanut työryhmän arvioimaan tietovaatimuksia ja arviointiperiaatteita niiden ajan tasalle saattamista varten, jotta voitaisiin helpottaa tällaisten tehoaineiden hyväksymistä.
A further reason is that such PPPs include co-formulants that meet the definition of a substance of concern, which excludes the PPP from being considered low-risk. 
Lisäsyynä on se, että tällaiset kasvinsuojeluaineet sisältävät apuaineita, jotka vastaavat huolta aiheuttavan aineen määritelmää, mikä estää luokittelemasta kasvinsuojeluainetta vähäriskiseksi.
The Commission notes that figure 7 indicates that in the Netherlands and France the deadlines specified in the PPP Regulation are not respected. 
Komissio huomauttaa, että kaavion7 mukaan Alankomaissa ja Ranskassa ei noudateta kasvinsuojeluaineita koskevassa asetuksessa vahvistettuja määräaikoja.
There are significant differences between the Member States and the Commission has actually delivered on all actions attributed to it in the Implementation Plan. 
Jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja. Komissio on itse asiassa toteuttanut kaikki sille kuuluvat täytäntöönpanosuunnitelmaan sisältyvät toimet.
This is demonstrated in the progress report presented to the AGRIFISH Council in July 2019. 
Tämä käy ilmi maatalous-ja kalastusneuvostolle heinäkuussa 2019 esitellystä edistymiskertomuksesta.
Several of the substances no longer approved for use in PPPs that are still monitored in surface waters have only recently been disallowed and/or are still found there because of their persistence, illegal use, deposition from the atmosphere or leaching from landfills/dumps. 
Useat niistä aineista, joiden käyttöä kasvinsuojeluaineissa ei enää hyväksytä ja joita seurataan pintavesissä, on kielletty vasta äskettäin ja/tai niitä löytyy yhä pintavesistä niiden pysyvyyden, laittoman käytön, ilmakehästä tapahtuvan laskeutumisen tai kaatopaikoilta liukenemisen vuoksi.
A few are still produced in, or used for, other, e.g. industrial, processes. 
Jotkin niistä ovat yhä tuotannossa, tai niitä käytetään muissa prosesseissa, kuten teollisuudessa. 4
In groundwater, Member States are obliged to monitor all relevant active substances in pesticides, including their metabolites, degradation and reaction products, and the concentrations have to be compared with quality standards for individual and total pesticides. 
FI FI Pohjaveden osalta jäsenvaltioiden velvollisuutena on seurata kaikkia asiaankuuluvia torjunta-aineiden tehoaineita ja niiden metaboliitteja sekä hajoamis-ja reaktiotuotteita.
The individual and total pesticide quality standards in the Groundwater Directive are also found in the Drinking Water Directive. 
Pohjavesidirektiivissä säädetyt yksittäisten torjunta-aineiden ja torjunta-aineiden yhteismäärän laatunormit löytyvät myös juomavesidirektiivistä.
Monitoring under that Directive can also provide information on the environmental impact of PPP use. 
Kyseisen direktiivin mukainen seuranta voi tarjota tietoja myös kasvinsuojeluaineiden käytön ympäristövaikutuksista.
The Commission communicated the weaknesses linked the availability of statistics in its report to the European Parliament and the Council6 in 2017. 
Komissio tiedotti tilastotietojen saatavuuteen liittyvistä puutteista vuonna 2017 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassaan kertomuksessa6.
Immediately after the adoption of the Directive in 2009, efforts were undertaken to develop different indicators. 
Erilaisten indikaattoreiden kehittäminen aloitettiin välittömästi sen jälkeen, kun direktiivi hyväksyttiin vuonna 2009.
For example, EU-funded projects such as the project on harmonised environmental indicators for pesticide risk (HAIR) aimed at developing EU-wide indicators to measure the risk and impact of PPP use. 
Esimerkiksi EU:n rahoittamissa hankkeissa, kuten torjunta-aineiden riskiä mittaavia yhdenmukaistettuja ympäristöindikaattoreita koskevassa hankkeessa, pyrittiin kehittämään EU:n laajuisia indikaattoreita, joilla oli tarkoitus mitata kasvinsuojeluaineiden käytön riskiä ja vaikutusta.
However, these efforts were unsuccessful due to the lack of availability of the required data. 
Nämä ponnistelut kuitenkin epäonnistuivat, koska tarvittavat tiedot eivät olleet saatavilla.
At the early stages of the consultations with the Member States (in a specific Working Group and in the SUD Working Group) some Member States raised concerns regarding the weightings. 
Jotkin jäsenvaltiot totesivat jäsenvaltioiden kuulemisten varhaisessa vaiheessa (erityisessä työryhmässä ja kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä käsittelevässä työryhmässä) olevansa huolissaan painotuksista.
However, during the broader consultation through the feedback mechanism no substantive objections were raised and at the moment of voting there was a clear qualified majority for the proposed weightings, with only two Member States voting against. 
Palautemekanismin välityksellä toteutetussa laajemmassa kuulemisessa ei kuitenkaan esitetty merkittäviä vastalauseita. Äänestyshetkellä selkeä määräenemmistö puolsi ehdotettuja painotuksia ja vain kaksi jäsenvaltiota äänesti niitä vastaan.
In the subsequent scrutiny period Council and Parliament did not submit any objections to the proposed weightings. 
Neuvosto ja parlamentti eivät esittäneet vastalauseita ehdotetuille painotuksille myöhemmän tarkastuskauden aikana.
Substances are no longer approved due to risks to health and/or the environment as identified in a scientific assessment (Member States and EFSA). 
Aineita ei enää hyväksytä terveydelle ja/tai ympäristölle aiheutuvien riskien vuoksi, kuten on määritelty tieteellisessä arvioinnissa (jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen).
The non-approval and subsequent discontinuation of their use contributes objectively to a reduction in risks. 
Hyväksymättä jättäminen ja aineiden käytön lopettaminen edistävät objektiivisesti riskien vähentämistä.
Therefore, a conscious policy decision was made to attribute a high weighting to these substances. 
Tämän perusteella tehtiin tietoinen poliittinen päätös näiden aineiden suuresta painotuksesta.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 64. 
JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 64.
The Commission has also calculated a 20 % reduction between 2011 and 2017 in the Harmonised Risk Indicator I. 66. 
Komissio on myös laskenut, että yhdenmukaistettu riski-indikaattori I laski 20 prosenttia vuosina 2011–2017. 66.
Member State authorities shall ensure that professional users comply with this requirement. 
Jäsenvaltioiden viranomaisten on varmistettava, että ammattimaiset käyttäjät noudattavat tätä vaatimusta.
In order to decide on compliance or non-compliance, Member State authorities should have clear assessment criteria. 
Jäsenvaltioiden viranomaisilla olisi oltava selvät arviointiperusteet, kun ne ratkaisevat, onko vaatimusta noudatettu.
In line with the subsidiarity principle, converting general principles of IPM into practical criteria is the responsibility of Member States, and the Commission will continue to support Member States in this regard. 
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti integroidun tuholaistorjunnan yleisten periaatteiden muuntaminen käytännön perusteiksi kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Komissio tukee jatkossakin jäsenvaltioita tässä asiassa.
The current CAP contributes to the implementation of the Directive. 
Nykyinen YMP edistää direktiivin täytäntöönpanoa.
As proposed by the Commission, the future CAP will further strengthen this contribution. 
Komission ehdotuksen mukaisesti tätä panosta vahvistetaan edelleen tulevassa YMP:ssä.
The future conditionality will newly cover the relevant provisions of the Directive, including the general principles of IPM, which were identified as fit for this instrument. 
Tuleva ehdollisuus kattaa direktiivin asiaankuuluvat säännökset, mukaan lukien integroidun tuholaistorjunnan yleiset periaatteet, jotka on katsottu soveltuviksi tätä välinettä varten.
Conditionality will raise awareness of farmers to adopt these practices through a risk of reduction of CAP payments. 
Ehdollisuus kannustaa viljelijöitä ottamaan nämä käytännöt käyttöön välttääkseen MP:n tukien vähenemisen.
This will be complemented by supported interventions voluntary for farmers (e.g. eco-schemes, management commitments, etc.), which will be developed by Member States in a consistent way in CAP Plans that will be approved by the Commission. 
Tätä täydennetään viljelijöille vapaaehtoisilla tuetuilla toimilla (kuten ekojärjestelmät ja hoitositoumukset), joita jäsenvaltiot kehittävät johdonmukaisesti YMP-suunnitelmien yhteydessä. Suunnitelmat hyväksytetään komissiolla.
This has the potential to, where Member States see the need , develop CAP schemes supporting sustainable use of pesticides going beyond the mere legal framework. Recommendation 1 - Enable IPM enforcement The Commission accepts recommendation 1 (a). 
Näin voidaan, jos jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, kehittää pelkkää oikeudellista kehystä pidemmälle meneviä YMP-järjestelmiä, joilla tuetaan torjunta-aineiden kestävää käyttöä. Suositus 1 – Mahdollistetaan integroidun tuholaistorjunnan täytäntöönpanon valvonta Komissio hyväksyy suosituksen 1 a.
The Commission partially accepts recommendation 1 (b). 
Komissio hyväksyy suosituksen 1 b osittain.
The Commission’s legal proposal for a future CAP includes those general IPM principles corresponding to requirements that are measurable and which can be checked at farm level (see reply to paragraph 34). 
Komission lainsäädäntöehdotus tulevasta YMP:stä sisältää nämä integroidun tuholaistorjunnan yleiset periaatteet, jotka vastaavat vaatimuksia, jotka ovat mitattavissa ja tarkastettavissa maatilojen tasolla (ks. vastaus kohtaan 34).
The extent to which the Commission will verify the implementation by farmers of these criteria will be further specified in the context of the future CAP. 
Se, missä määrin komissio tarkistaa sen, ovatko viljelijät panneet nämä perusteet täytäntöön, täsmennetään tarkemmin tulevan YMP:n yhteydessä.
Recommendation 2 – Improve access to PPP statistics The Commission accepts recommendations 2a and 2b. EN EN 5 
Suositus 2 – Parannetaan kasvinsuojeluaineita koskevien tilastotietojen saatavuutta Komissio hyväksyy suositukset 2 a ja 2 b.
EN EN The Commission is exploring the possibilities of improving legislation in this respect. 
Komissio tutkii mahdollisuuksia parantaa lainsäädäntöä tältä osin.
The published Harmonised Risk Indicator I shows a 20 % reduction between 2011 and 2017. 
Julkaistu yhdenmukaistettu riski-indikaattoriI osoittaa, että vähennystä on tapahtunut 20 prosenttia vuosina 2011–2017.
The Commission considers that other relevant data than statistics are needed in order to take into account detailed information about “how, when and where” pesticides are used. 
Komissio katsoo, että muita asiaankuuluvia tietoja kuin tilastotietoja tarvitaan, jotta voidaan ottaa huomioon tarkat tiedot siitä, miten, milloin ja missä torjunta-aineita käytetään.
Only data from more targeted monitoring, or research studies, can give these kind of details. 
Nämä tiedot voidaan saada vain kohdennetun seurannan avulla tai tutkimuksista saatavista tiedoista.
Recommendation 3 – Develop better risk indicators The Commission partially accepts recommendation3. 
Suositus 3 – Kehitetään parempia riski-indikaattoreita Komissio hyväksyy suosituksen3.
However, it considers that achieving the timeline proposed will require Member State agreement to provide the relevant data. 6 
Komissio katsoo kuitenkin, että ehdotetussa aikataulussa pysyminen edellyttää sitä, että jäsenvaltiot suostuvat toimittamaan asiaankuuluvat tiedot. FI FI 6
The audit was led by ECA Member Samo Jereb, supported by Kathrine Henderson, Head of Private Office; Robert Markus, Principal Manager; Charlotta Törneling, Head of Task; Päivi Piki, Deputy Head of Task; Greta Kapustaitė, Antonella Stasia, Paulo Oliveira and Dainora Venckevičienė, Auditors. 
Tarkastus toimitettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Samo Jerebin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Kathrine Henderson, toimialapäällikkö Robert Markus, tehtävävastaava Charlotta Törneling, apulaistehtävävastaava Päivi Piki sekä tarkastajat Greta Kapustaitė, Antonella Stasia, Paulo Oliveira ja Dainora Venckevičienė.
From left to right: Antonella Stasia, Michael Pyper, Kathrine Henderson, Samo Jereb, Charlotta Törneling, Paulo Oliveira, Päivi Piki, Dainora Venckevičienė. 
Vasemmalta oikealle: Antonella Stasia, Michael Pyper, Kathrine Henderson, Samo Jereb, Charlotta Törneling, Paulo Oliveira, Päivi Piki, Dainora Venckevičienė.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 23.1.2019 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 11.10.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 4.12.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 21.1.2020 
Tarkastuksen eteneminen Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 23.1.2019 Kertomusluonnos lähetetty virallisesti komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 11.10.2019 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 4.12.2019 Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 21.1.2020
To use or reproduce content that is not owned by the EU, you may need to seek permission directly from the copyright holders: Figure 1: © Agriculture and Agri Food Canada (AAFC), Open Government Licence-Canada (OGL-Canada). Software or documents covered by industrial property rights, such as patents, trade marks, registered designs, logos and names, are excluded from the ECA’s reuse policy and are not licensed to you. 
Jos sisällöt eivät ole EU:n omaisuutta, voi olla, että lupa niiden käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä suoraan asianomaisilta tekijänoikeuksien haltijoilta: Kaavio 1: © Agriculture and Agri Food Canada (AAFC), Open Government Licence-Canada (OGL-Canada) Tietokoneohjelmistot tai asiakirjat, joihin kohdistuu teollisoikeuksia, kuten patentteja, tavaramerkkejä, rekisteröityjä malleja, logoja ja nimiä, eivät kuulu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen uudelleenkäyttöperiaatteiden piiriin, eikä niiden käyttöön anneta lupaa.
PDF ISBN: 978-92-847-4206-6 ISSN:1977-5679 doi:10.2865/349084 QJ-AB-19-026-EN-N HTML ISBN: 978-92-847-4210-3 ISSN:1977-5679 doi:10.2865/35945 QJ-AB-19-026-EN-Q 
PDF ISBN: 978-92-847-4198-4 ISSN:1977-5792 doi:10.2865/640827 QJ-AB-19-026-FI-N HTML ISBN: 978-92-847-4204-2 ISSN:1977-5792 doi:10.2865/544374 QJ-AB-19-026-FI-Q
Plant protection products (PPPs) are pesticides used to protect crops. 
Kasvinsuojeluaineet ovat torjunta-aineita, joilla suojellaan viljelykasveja.
The EU framework aims to achieve sustainable use of PPPs by reducing risks and impacts on human health and environment and promoting integrated pest management. 
EU:n lainsäädäntökehyksen tarkoituksena on käyttää torjunta-aineita kestävällä tavalla siten, että vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia ja edistetään integroitua tuholaistorjuntaa.
We found that the Commission and Member States have taken action to promote the sustainable use of PPPs but there has been limited progress in measuring and reducing the associated risks. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että niin komissio kuin jäsenvaltiot ovat kannustaneet kasvinsuojeluaineiden kestävään käyttöön. Kasvinsuojeluaineisiin liittyvien riskien mittaamisessa ja pienentämisessä on kuitenkin edistytty vain vähän.
Applying integrated pest management is compulsory for farmers, but not a requirement for receiving payments under the common agricultural policy and enforcement is weak. 
Integroidun tuholaistorjunnan täytäntöönpano on viljelijöille pakollista, mutta se ei ole yhteisen maatalouspolitiikan tukien edellytyksenä.
Available EU statistics and new risk indicators do not show how successful the policy has been in achieving a sustainable use of PPPs. 
Käytettävissä olevien EU:n tilastojen ja uusien riski-indikaattoreiden avulla ei voida selvittää, kuinka hyvin toimintapolitiikalla on onnistuttu lisäämään kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä.
We make recommendations related to verifying integrated pest management at farm level, improving PPP statistics and developing better risk indicators. 
Tilintarkastustuomioistuimen suositukset liittyvät integroidun tuholaistorjunnan maatilakohtaiseen tarkastamiseen, kasvinsuojeluaineita koskevien tilastojen parantamiseen ja parempien riski-indikaattoreiden kehittämiseen.
EN 2020 06 Sustainable Urban Mobility in the EU: No substantial improvement is possible without Member States’ commitment Special Report 
FI 2020 06 Kestävä kaupunkiliikenne EU:ssa: tilanteen merkittävä parannus edellyttää jäsenvaltioiden sitoutumista Erityiskertomus
Conclusions and recommendations Annexes Annex I List of projects assessed Annex II Maps of the visited cities Annex III ESIF Allocations 2014-20 by field of intervention Annex IV Average age of buses in the visited cities Glossary, acronyms and abbreviations Replies of the Commission Audit team Timeline 70-75 3 
Johtopäätökset ja suositukset Liitteet Liite I – Tarkastetut hankkeet Liite II – Tarkastuskäynnin kohteena olleiden kaupunkien kartat Liite III – ERI-rahastojen määrärahat vuosina 2014–2020 toiminta-aloittain Liite IV – Linja-autojen keski-ikä tarkastuskäynnin kohteena olleissa kaupungeissa Sanasto ja lyhenteet Komission vastaukset Tarkastustiimi Tarkastuksen eteneminen 70–75 3
Executive summary I Sustainable urban mobility is one of the main challenges facing cities in the EU and a matter of concern for many EU citizens. 
Tiivistelmä I Kestävä kaupunkiliikenne on yksi EU:n kaupunkien suurimmista haasteista, ja kaupunkiliikenteen kestävyys on monen EU:n kansalaisen huolenaiheena.
There are strong links between more sustainable urban mobility and both economic growth and reduced environmental pollution. 
Kestävämmän kaupunkiliikenteen ja talouskasvun sekä ympäristön saastumisen vähenemisen välillä on vahva yhteys.
II The main source of EU funding for urban mobility is the European structural and investment fund (ESIF), €16.3 billion in 2014-2020. 
II Kaupunkiliikenteeseen kohdistettavan EU-rahoituksen keskeisenä lähteenä ovat Euroopan rakenne-ja investointirahastot (ERI-rahastot), joista maksettiin vuosina 2014–2020 rahoitusta 16,3 miljardia euroa.
In addition, the Connecting Europe Facility (CEF) for transport has provided over €200 million to a number of larger EU cities. 
Lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiosta on myönnetty yli 200 miljoonaa euroa useille suurille kaupungeille EU:ssa.
III Urban mobility is a topic that affects many EU citizens, who are sensitive to the time and money spent on travelling. 
III Kaupunkiliikenne on aihe, joka vaikuttaa moniin EU:n kansalaisiin, jotka suhtautuvat tiedostavasti matkustamiseen käytettyyn aikaan ja rahaan.
The EU is investing substantial amounts to help cities improve their mobility and make it more sustainable. 
EU investoi huomattavia summia auttaakseen kaupunkeja parantamaan liikennettään ja tekemään siitä kestävämpää.
Our report should help the Commission, Member States and cities to use funds more effectively and efficiently in addressing the challenges involved, particularly in the context of the December 2019 ‘Green Deal’ Communication of the Commission, issued after our audit. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen tarkoituksena on auttaa komissiota, jäsenvaltioita ja kaupunkeja käyttämään varoja vaikuttavammin ja tehokkaammin, kun ne pyrkivät vastaamaan alaan liittyviin haasteisiin erityisesti vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan komission tiedonannon puitteissa.
IV Member States and their cities are responsible for managing urban mobility in a sustainable way. 
IV Jäsenvaltiot ja niiden kaupungit ovat vastuussa kaupunkiliikenteen kestävästä hallinnasta.
The Commission’s role is limited, but in response to the importance of the issue, following its 2013 Urban Mobility package, the Commission has issued a range of policy documents and guidance, and has increased the funding it provides to projects in this area. 
Komission vaikutus kaupunkiliikenteeseen on rajallinen, mutta koska asia on tärkeä, komissio on vuoden 2013 kaupunkiliikennepakettinsa jälkeen antanut useita toimintapoliittisia asiakirjoja ja ohjeita ja lisännyt alan hankkeille myöntämäänsä rahoitusta.
V We examined the extent to which the EU support was effective in contributing to improving urban mobility in a sustainable way. 
V Tilintarkastustuomioistuin tutki, kuinka vaikuttavaa EU:n tuki oli kaupunkiliikenteen kestävän parantamisen kannalta.
In particular, we assessed whether: EU cities have made progress towards improving sustainable urban mobility since the 2013 Urban Mobility Package; cities followed EU guidelines and targeted EU funding to achieve more sustainable urban mobility; and the projects we examined were based on sound strategies and proved effective. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti seuraavia kysymyksiä: ovatko EU:n kaupungit edistyneet kaupunkiliikenteen kestävyyden parantamisessa vuoden 2013 kaupunkiliikennepaketin jälkeen; noudattivatko kaupungit EU:n suuntaviivoja ja kohdensivatko ne EU-rahoitusta kestävämmän kaupunkiliikenteen tavoitteluun; perustuivatko tilintarkastustuomioistuimen tutkimat hankkeet toimiviin strategioihin ja osoittautuivatko ne vaikuttaviksi.
VI We recognise that significant improvements in sustainable urban mobility may require more time to materialise. 
VI Tilintarkastustuomioistuin tiedostaa, että kaupunkiliikenteen kestävyyden huomattavat parannukset saattavat vaatia enemmän aikaa toteutuakseen.
However, six years after the Commission called for a step-change, there is no clear indication that cities are fundamentally changing their approaches. 
Kuusi vuotta sen jälkeen, kun komissio oli vaatinut muutosta, ei kuitenkaan ole vielä havaittavissa selviä merkkejä siitä, että kaupungit muuttaisivat perustavanlaatuisesti lähestymistapaansa.
In particular, there is no clear trend towards more sustainable modes of transport. 
Havaittavissa ei siis ole selkeää suuntausta kohti kestävämpiä liikennemuotoja.
Although cities have put in place a range of initiatives to expand the quality and quantity of public transport, there has been no significant reduction in private car usage. 
Vaikka kaupungit ovat toteuttaneet useita aloitteita julkisen liikenteen laadun ja määrän lisäämiseksi, yksityisautojen käyttö ei ole vähentynyt merkittävästi.
Some air quality indicators have slightly improved, but greenhouse gas 4 emissions due to road transport have been steadily increasing and there are still many cities exceeding EU safety thresholds. 
Jotkin ilmanlaatuindikaattorit ovat osoittaneet hienoista parantumista, mutta tieliikenteestä johtuvat kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet tasaisesti ja monet kaupungit ylittävät edelleen EU:n asettamat turvarajat.
VII In the absence of legislative compulsion, there was limited take-up of the Commission’s guidance on the part of many Member States and cities – notably in terms of preparing ‘Sustainable Urban Mobility Plans’. 
VII Koska lainsäädäntöön perustuvaa pakkoa ei ole, monet jäsenvaltiot ja kaupungit ovat hyödyntäneet vain vähän komission ohjeita esimerkiksi kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien valmisteluun.
Neither is there a requirement for access to EU funding to be conditional on having these plans in place, although two of the Member States we visited have imposed this condition at the national level. 
EU:n rahoituksen saamisen ehdoksi ei myöskään ole asetettu tällaisten suunnitelmien olemassaoloa, joskin kaksi tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota on asettanut tämän ehdon kansallisella tasolla.