natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, there remain a number of weaknesses in the performance indicators used in Horizon 2020, such as in relation to the balance of indicators which measure only inputs or outputs as opposed to results and impact, the absence of baselines or a lack of ambition in targets. 
Horisontti 2020 -ohjelman tulosindikaattoreissa esiintyy kuitenkin useita puutteita: indikaattorit eivät ole tasapainossa, koska niillä mitataan tulosten ja vaikutuksen sijaan ainoastaan panoksia tai tuotoksia, lähtötasoja ei ole määritetty tai tavoitearvot eivät ole kunnianhimoisia.
The Horizon 2020 legislation requires that the work programmes set out the objectives being pursued and the expected results. 
Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa lainsäädännössä vaaditaan, että työohjelmissa asetetaan tavoitteet ja määritetään odotetut tulokset.
In this way, high-level objectives defined in the legislation can be translated into lower-level objectives useful for managing performance. 
Tällä tavoin lainsäädännössä määritetyt ylätason tavoitteet voidaan muuntaa tuloksellisuuden hallinnan kannalta hyödyllisiksi alemman tason tavoitteiksi.
We, however, found that the Commission is not using its Horizon 2020 work programmes and associated calls to increase the required targeted focus on performance. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että komissio ei käyttänyt Horisontti 2020 -työohjelmia ja niihin liittyviä ehdotuspyyntöjä lisätäkseen vaadittua keskittymistä tuloksellisuuteen.
For the proposals and grant agreements that we examined, we found sufficient emphasis on performance in the objectives, when this is required by the Commission. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien ehdotusten ja avustussopimusten tavoitteissa painotettiin riittävästi tuloksellisuutta niissä tapauksissa, joissa komissio niin edellytti.
The same applies for the evaluation process of these proposals. 
Tämä pätee myös ehdotusten arviointiprosessiin.
Grant agreements require beneficiaries to report information for the aggregation of the Horizon 2020 key performance indicators. 
Avustussopimuksissa vaaditaan, että edunsaajat toimittavat tietoja Horisontti 2020 -ohjelman keskeisten tulosindikaattoreiden kokoamista varten. ”Odotetut vaikutukset” ovat ”odotettuja tuloksia” laajempi käsite.
However, the use of the wider concept of ‘expected impact’ rather than ‘expected result’ increases the risk that information provided for this part is too broad and the performance assessment of Horizon 2020 will be difficult to aggregate. 
Laajemman käsitteen käyttö lisää riskiä, että tältä osin annetut tiedot ovat liian yleisluontoisia ja että Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuuden arviointia koskevien tietojen yhteenkokoaminen on vaikeaa.
The Commission does not always use key performance concepts (for example, ‘output’, ‘results’ and ‘impact’) consistently. 
Komissio ei aina käytä johdonmukaisesti keskeisiä tuloksellisuuden käsitteitä (esim. tuotos, tulokset ja vaikutus).
Even though the institution has defined how such terms should be commonly used, it does not always abide by these definitions. 
Komissio on määrittänyt, kuinka mainittuja käsitteitä olisi yleisesti käytettävä, mutta siitä huolimatta se ei aina noudata näitä määritelmiä.
Overall results 26 Commission is limited in its ability to monitor and report on the performance of Horizon 2020 We found that that the current setup does not enable the Commission to monitor and report separately the spending and performance of research and development (R&D) and innovation within Horizon 2020. 
Kokonaistulokset 26 Komissiolla ei ole kunnon valmiuksia Horisontti 2020 -ohjelman tuloksellisuutta koskevaan seurantaan ja raportointiin Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ei pysty nykyjärjestelmän avulla toteuttamaan erillistä seurantaa ja raportointia toisaalta Horisontti 2020 -ohjelman tutkimuksen/kehittämisen ja toisaalta innovoinnin alan varainkäytön ja tuloksellisuuden osalta.
In addition, while the financial contribution of Horizon 2020 within Europe 2020 is well established in the budgetary process through the published programme statements, the Commission has not yet reported on the implementation of Horizon 2020 and its contribution to Europe 2020 in a meaningful way. 
Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman rahoitusosuus Eurooppa 2020 -strategiassa on talousarvioprosessissa hyvin määritetty julkaistujen ohjelmaselvitysten kautta, komissio ei ole kuitenkaan vielä raportoinut mielekkäällä tavalla Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategiaan.
Objectives not fit for management purposes also noted at the level of directorates-general As a separate theme of our chapter, we reviewed the management plans and the annual activity reports of four directorates-general responsible for expenditure under ‘Natural resources’. 
Hallinnollisiin tarkoituksiin sopimattomia tavoitteita havaittiin myös pääosastojen tasolla Tilintarkastustuomioistuin arvioi kyseisessä luvussa erillisenä aihealueena luonnonvaroihin liittyvistä menoista vastaavien neljän pääosaston hallintosuunnitelmat ja vuotuiset toimintakertomukset.
We noted that many of the objectives used in management plans and annual activity reports were taken directly from policy or legislative documents and lacked the level of detail necessary for management and monitoring purposes. 
Arvioinnissa pantiin merkille, että useat hallintosuunnitelmien ja vuotuisten toimintakertomusten tavoitteista oli otettu suoraan toimintapoliittisista tai lainsäädännöllisistä asiakirjoista ja että ne eivät olleet tarpeeksi yksityiskohtaisia hallinnoinnin ja seurannan tarkoituksiin.
We make three recommendations on performance-related issues, which the Commission has accepted We recommend that the Commission: ο assesses the performance of work programmes and calls, by translating high-level objectives set out in the Horizon 2020 legislation into operational objectives at work programme level; ο further clarifies the links between the Europe 2020 strategy (2010-2020), the multiannual financial framework (2014-2020) and the Commission priorities (2015-2019). The strategic planning process (2016-2020) could provide this opportunity; ο ensures consistent use of the terms ‘input’, ‘output’, ‘result’, and ‘impact’, in line with its better regulation guidelines. 
Tilintarkastustuomioistuimen esittämät ja komission hyväksymät kolme tuloksellisuutta koskevaa suositusta Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο arvioi työohjelmien ja ehdotuspyyntöjen tuloksellisuutta muuntamalla Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa lainsäädännössä asetetut ylätason tavoitteet operatiivisiksi tavoitteiksi työohjelman tasolla ο selkiyttää Eurooppa 2020 -strategian (2010–2020), monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) ja komission painopisteiden (2015–2019) välisiä yhteyksiä; tähän voisi tarjoutua mahdollisuus strategisessa suunnitteluprosessissa (2016–2020) ο varmistaa, että ”panoksen”, ”tuotoksen”, ”tuloksen” ja ”vaikutuksen” käsitteitä käytetään johdonmukaisesti ja parempaa sääntelyä koskevien ohjeiden mukaisesti.
Overall results 27 Issues affecting best value for money and results in the EU In 2015, we published 25 special reports covering a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Kokonaistulokset 27 Kysymyksenä parhaan vastineen saaminen rahalle ja EU:n saavuttamat tulokset Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2015 julkaisemissa 25 erityiskertomuksessa käsitellään monentyyppisiä tuloksellisuustarkastusten kohteena olleita aihealueita. Kertomuksissa arvioidaan, onko EU:n tukitoimenpiteitä hallinnoitu moitteettoman varainhoidon periaatteiden (taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus) mukaisesti.
A complete list of these reports is presented on pages 55 and 56. 
Täydellinen luettelo näistä kertomuksista esitetään sivuilla 55 ja 56.
Follow-up of special report recommendations This year, we investigated the extent to which Member State authorities are aware of and can follow up on our special report recommendations, because even though the Commission is our principal auditee, some of our recommendations do affect them. 
Erityiskertomusten suosituksiin perustuvat toimet Tänä vuonna tilintarkastustuomioistuin tutki, missä määrin jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tietoisia erityiskertomusten suosituksista ja voivat toteuttaa niiden johdosta jatkotoimia.
In a survey that we carried out, we found that there is a reasonable level of awareness of our performance audit recommendations at Member State level and our messages do indeed get through to Member States through one or more of our targeted communication channels. 
Tilintarkastustuomioistuin toteutti kyselyn, jonka perusteella havaittiin, että jäsenvaltiot tuntevat kohtalaisesti tuloksellisuuden tarkastusten perusteella esitetyt suositukset ja että tilintarkastustuomioistuimen viestit menevät todellakin perille jäsenvaltioihin yhden tai useamman jäsenvaltioihin kohdistetun viestintäkanavan kautta.
However, there is a wide variation in the level of formal follow-up and only moderate evidence of changes in national policy and practice as a result. 
Virallisissa suosituksiin perustuvissa toimissa on kuitenkin havaittavissa huomattavaa vaihtelua ja saatavilla on ainoastaan vaatimatonta evidenssiä kansalliseen toimintapolitiikkaan ja käytäntöihin tehdyistä muutoksista.
It is clear that there is scope for improvement and this is something we will consider further in the coming months, in conjunction with relevant authorities and stakeholders. 
On selvää, että tässä kohdin on parantamisen varaa. Asiaan palataan seuraavien kuukausien aikana yhdessä asianomaisten viranomaisten ja sidosryhmien kanssa.
Full information on our assessment on performance can be found in Chapter 3 of the 2015 annual report on the EU budget. 
Tiedot tuloksellisuuden arvioinnista esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2015 vuosikertomuksen kolmannessa luvussa.
Our special reports —-which are mainly performance audits — are available in all EU languages on our website (http://www.eca. europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx). 
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset — jotka koskevat lähinnä tuloksellisuustarkastuksia — ovat saatavilla kaikilla EU-kielillä sivustolla (http://www.eca.europa.eu/fi/Pages/AuditReportsOpinions.aspx).
A closer look at revenue 28 and spending areas Note on the naming of Member States in examples Due to our sampling approach we do not audit transactions in every Member State, beneficiary state and/ or region each year. 
Tulot ja menoalat lähemmin 28 tarkasteltuna Jäsenvaltioiden mainitseminen esimerkeissä Tilintarkastustuomioistuin ei otantamenetelmästään johtuen tarkasta tapahtumia jokaisen jäsenvaltion, edunsaajavaltion ja/tai edunsaaja-alueen osalta joka vuosi.
The examples of errors given in this document are provided in order to illustrate the most frequent error types. 
Tässä yhteenvedossa esitetyt esimerkit virheistä havainnollistavat useimmin esiintyviä virhetyyppejä.
They do not form a basis for drawing conclusions on the individual Member States, beneficiary states and/or regions concerned. 
Niiden pohjalta ei voi tehdä johtopäätöksiä yksittäisistä jäsenvaltioista, edunsaajavaltioista ja/tai edunsaaja-alueista.
A closer look at revenue and spending areas 29 Revenue €153.8 billion What we audited Our audit covered the EU’s revenue, through which it finances its budget. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 29 Tulot 153,8 miljardia euroa Tarkastuskohteet Tarkastus kattoi EU:n tulot, joiden avulla se rahoittaa talousarvionsa.
In 2015, revenue contributions calculated on the basis of Member States’ gross national income (GNI) and the value added tax (VAT) collected by them, provided 64 % and 13 % of the total respectively. 
Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lasketaan jäsenvaltioiden bruttokansantulon (BKTL) ja jäsenvaltioiden keräämän arvonlisäveron (alv) perusteella. Vuonna 2015 BKTL:oon perustuvien tulojen osuus oli 64 prosenttia ja alv:oon perustuvien tulojen osuus oli 13 prosenttia kokonaismäärästä.
Traditional own resources, mainly customs duties collected on imports and the sugar production charge collected by Member State administrations on behalf of the EU, provided a further 13 % of the revenue, with the remaining 10 % being from other sources. 
Perinteiset omat varat koostuvat lähinnä tuontitulleista ja sokerin tuotantomaksuista, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset kantavat EU:n puolesta. Niiden osuus tuloista oli 13 prosenttia. Loput 10 prosenttia ovat peräisin muista tulolähteistä.
Estimated level of error: No 0.0 % (2014: 0.0 %) Our audit of EU revenue GNI-and VAT-based EU revenue is calculated on the basis of macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Arvioitu virhetaso: Ei 0,0 % (2014: 0,0 %) EU:n tulojen tarkastus BKTL:oon ja alv:oon perustuvat EU:n tulot lasketaan jäsenvaltioiden toimittamien makrotaloudellisten tilastotietojen ja arvioiden perusteella.
Our audit of the regularity of the underlying transactions covers the Commission’s systems for the processing of the data it receives, but not the initial generation by the authorities in the Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksissa järjestelmät, joilla komissio on käsitellyt saamansa tiedot. Tarkastus ei koske sitä, miten jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tiedot alun perin tuottaneet.
As a consequence, our audit conclusion addresses the impact of any errors by the Commission on overall revenue. 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen johtopäätös koskee komission virheiden vaikutusta tulojen kokonaismäärään.
For customs duties and sugar levies, we examine the Commission’s treatment of the statements submitted by the Member States and the controls in selected Member States, the receipts of the amounts by the Commission and their recording in the accounts. 
Tullimaksujen ja sokerin tuotantomaksujen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii, miten komissio käsittelee jäsenvaltioiden toimittamat selvitykset ja miten kontrollit tehdään valituissa jäsenvaltioissa sekä miten komissio ottaa varat vastaan ja kirjaa ne tileihin.
On 26 May 2014, a new own resources legislative package was formally approved by the Council. 
Neuvosto hyväksyi 26. toukokuuta 2014 virallisesti uuden omia varoja koskevan lakipaketin.
In 2015 the Commission lifted most of the reservations after significant corrections in 2014. 
Vuonna 2015 komissio poisti suurimman osan asianomaisista varaumista vuonna 2014 tehtyjen merkittävien oikaisujen jälkeen.
We did not identify serious problems in the lifted reservations that we reviewed. 
Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut vakavia ongelmia arvioimissaan poistetuissa varaumissa.
We also draw attention to the only outstanding general reservations at the end of 2015, which were for the Greek GNI data covering 2008 and 2009. 
Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää myös huomiota siihen, että ainoat vuoden 2015 lopussa voimassa olevat yleiset varaumat koskivat Kreikan BKTL-tietoja vuosilta 2008 ja 2009.
Although progress has been made to improve the reliability of the Greek GNI data, these reservations have not been lifted. 
Varaumia ei ole poistettu, vaikka Kreikan BKTL-tietojen luotettavuuden parantamisessa on edistytty.
Regarding customs duties, the Member States’ authorities perform checks to verify whether tariff and import regulations are respected by importers. 
Tullimaksujen osalta jäsenvaltioiden viranomaiset tarkistavat, ovatko maahantuojat noudattaneet tullitariffi-ja tuontimääräyksiä.
We found, as in previous years, that the methodology used for these checks (which include ‘post-clearance’ audits), the quality and the results they produced varied across the Member States we audited. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edellisten vuosien tapaan, että näissä tarkastuksissa käytetyt menetelmät (mm. jälkitarkastukset) sekä tarkastusten laatu ja tarkastustulokset vaihtelivat tarkastettujen jäsenvaltioiden välillä.
We also highlight the interruption of the 3-year time-barring in France for debt notifications, a practice which differs from those in other Member States and leads to different treatment of economic operators within the EU. 
Tilintarkastustuomioistuin myös korostaa, että velkojen tiedoksi antamiselle asetetun kolmen vuoden vanhentumisajan keskeyttäminen Ranskassa eroaa muiden jäsenvaltioiden käytännöistä ja johtaa talouden toimijoiden erilaiseen kohteluun EU:ssa.
At the end of 2015, the Commission also had a list of 325 open points concerning non-compliance with EU customs rules that they had identified through inspections in Member States. 
Komissiolla oli vuoden 2015 lopussa myös luettelo 325 avoimesta kohdasta, jotka koskivat jäsenvaltioissa toimitetuissa tarkastuksissa havaittuja tapauksia, joissa ei ollut noudatettu EU:n tullisääntöjä.
These pending issues require Member States to take measures to rectify their position and can have a financial impact. 
Nämä ratkaisemattomat tapaukset edellyttävät jäsenvaltioilta korjaavia toimia, ja niillä voi myös olla taloudellista vaikutusta.
We found inefficiencies in the management of the amounts receivable (known as the B accounts) in the Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että saamisten (B-kirjanpidon) hallinnointi oli jäsenvaltioissa tehotonta.
The Commission identified similar shortcomings in 17 of the 22 Member States they visited. 
Komissio teki tarkastuskäynnin 22 jäsenvaltioon ja havaitsi samanlaisia puutteita 17 jäsenvaltiossa.
We identified risks related to customs debt recovery from companies registered outside the EU or from citizens of non-EU countries. 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin riskejä, jotka liittyvät velkojen perintään yrityksiltä, jotka on rekisteröity EU:n ulkopuolelle, tai yksityishenkilöiltä, jotka ovat EU:n ulkopuolella sijaitsevien maiden kansalaisia.
We found a number of cases from different Member States that were unable to collect debts from citizens or companies based, for example, in Belarus, the British Virgin Islands, Russia, Switzerland, Turkey and Ukraine. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita tapauksia eri jäsenvaltioissa, jotka eivät pystyneet perimään velkoja kansalaisilta tai yrityksiltä, sillä nämä olivat sijoittuneet mm. Brittiläisille Neitsytsaarille, Sveitsiin, Turkkiin, Ukrainaan, Venäjälle tai Valko-Venäjälle.
A closer look at revenue and spending areas 31 What we recommend We recommend that the Commission: ο takes the necessary steps to harmonise the time limits of debt notifications to economic operators across Member States; ο ensures that Member States provide correct declarations of the amounts collected from customs duties in the quarterly statements, and provides guidance on what should be recorded; ο facilitates to the extent possible the recovery of customs debts by the Member States, where the debtors are not based in an EU Member State; and ο improves checks on the calculations of the contributions from the European Economic Area and the European Free Trade Association and the calculation of correction mechanisms. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 31 Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο ryhtyy tarvittaviin toimiin yhdenmukaistaakseen kaikissa jäsenvaltioissa määräaikoja, jotka koskevat velkojen tiedoksi antamista talouden toimijoille ο varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat tullimaksuista kannetut määrät oikein neljännesvuosittaisissa otteissa, ja antaa kirjausohjeita ο helpottaa mahdollisimman paljon tullivelkojen perintää jäsenvaltioissa tapauksissa, joissa velalliset eivät ole EU:n jäsenvaltioista ο parantaa Euroopan talousalueen ja Euroopan vapaakauppaliiton rahoitusosuuksien ja oikaisumekanismien laskennan tarkastuksia. Haluatko lisätietoja?
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of the 2015 annual report on the EU budget. 
Tiedot EU:n tuloja koskevasta tarkastuksesta esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2015 vuosikertomuksen neljännessä luvussa.
A closer look at revenue and spending areas 32 Competitiveness for growth and jobs €14.5 billion What we audited The objectives of this spending include improving research and innovation, enhancing education systems and promoting employment, ensuring a digital single market, promoting renewable energy and energy efficiency, modernising the transport sector and improving the business environment, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 32 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 14,5 miljardia euroa Tarkastuskohteet Alan menojen avulla pyritään esimerkiksi parantamaan tutkimusta ja innovointia, edistämään koulutusjärjestelmiä ja työllisyyttä, varmistamaan digitaaliset sisämarkkinat, edistämään uusiutuvan energian käyttöä ja energiatehokkuutta, nykyaikaistamaan liikennealaa sekä parantamaan liiketoimintaympäristöä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta.
Research and innovation, which accounts for 62 % of spending, is made through the Seventh Framework Programme for Research and Development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the new framework programme covering the 2014-2020 period. 
Tutkimuksen ja innovoinnin ala kattaa 62 prosenttia menoista. Menot toteutetaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevan tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman (tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma) sekä ohjelmakautta 2014–2020 koskevan uuden Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta.
Other major spending instruments, support education, training, youth and sport (the Lifelong Learning Programme and Erasmus+); the development of transport infrastructure (the Trans-European Networks Transport Programme and Connecting Europe Facility); the energy sector (the European Energy Programme for Recovery); and space programmes (satellite navigation programmes such as Galileo and the European Geostationary Navigation Overlay Service, and Copernicus which is an earth observation programme). 
Eräillä muilla keskeisillä varainkäytön välineillä tuetaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa ja urheilua (elinikäisen oppimisen ohjelma ja Erasmus+), liikenneinfrastruktuurien kehittämistä (Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva ohjelma TEN-T ja Verkkojen Eurooppa -väline), energia-alan hankkeita (Euroopan energia-alan elvytysohjelma) sekä avaruusohjelmia (satelliittinavigointiohjelmat, kuten Galileo ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä, ja maaseurantaohjelma Copernicus).
Almost 90 % of expenditure is in the form of grants to private and public beneficiaries, with the Commission reimbursing costs declared by the beneficiaries in project cost statements. 
Lähes 90 prosenttia menoista muodostuu avustuksista, joita myönnetään yksityisille tai julkisille edunsaajille. Komissio korvaa edunsaajien kuluilmoituksissa ilmoittamat hankekulut.
In contrast, we found fewer errors in payments for other spending instruments in comparison to previous years. 
Muiden varainkäytön välineiden maksuissa havaittiin sitä vastoin vähemmän virheitä kuin aiempina vuosina.
Most of the errors are related to the reimbursement of ineligible personnel and indirect costs declared by beneficiaries. 
Useimmat virheistä liittyivät tapauksiin, joissa oli korvattu edunsaajien ilmoittamia henkilöstökuluja tai välillisiä kustannuksia, jotka eivät oikeuttaneet tukeen.
For personnel costs, beneficiaries often incorrectly calculated the hourly rates for their staff assigned to the project, or were unable to provide adequate supporting evidence of the actual time spent on the project. 
Henkilöstökulujen kohdalla edunsaajat olivat usein laskeneet hankkeeseen osoitetun henkilöstönsä tuntipalkan väärin tai ne eivät kyenneet esittämään riittävästi todisteaineistoa siitä, kuinka paljon aikaa hankkeeseen tosiasiassa oli käytetty.
In the case of indirect costs, errors were linked to incorrect overhead rates or the inclusion of costs not linked to the project. 
Välillisten kustannusten tapauksessa virheet johtuivat virheellisesti lasketuista yleiskustannuksista tai kuluilmoituksiin sisältyvistä kuluista, jotka eivät liittyneet hankkeeseen.