natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. this situation is expected to continue in the period up to 2020 with recent predictions suggesting that growth in freight transport will be borne mostly by road and sea transportation (see Figure 2) whilst the passenger car will account for the vast majority of growth in passenger transport (see Figure 3). europe’s railways stand to account for only a small part of the expected growth; indeed, its relative share of the transport market as a whole is predicted to fall. fIGUrE 1 GroWTh IN TraNsPorT EU-27 (1995-2007) 140 % 135 % 130 % 125 % 120 % 115 % 110 % 105 % 100 % 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 GDP Freight tonne km Passenger km S o u r c e : eu energy and transport in figures: statistical pocketbook 2009, european commission (dg energy and transport). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
2. tilanteen odotetaan jatkuvan vuoteen 2020 saakka ulottuvalla ajanjaksolla. viimeaikaisten ennusteiden mukaan tavaralii-kennemäärän kasvu näkyy tulevaisuudessa lähinnä maantie-ja merikuljetuksissa (ks. kaavio 2); henkilöliikenteen kasvu näkyy tulevaisuudessa ensisijaisesti henkilöautoliikenteessä (ks. kaavio 3).
3. the commission has identifed three important obstacles to developing a strong and competitive european rail transport industry: ο rail infrastructure is not well adapted to cater for trans-european services, in particular, there are missing links between national rail networks (especially at cross-border locations), there are bottlenecks on important axes and much of the rail infrastructure in use today in europe is several decades old (some as old as a century) and in need of replacement or upgrade; ο the european rail network is made up of a patchwork of national rail networks that have historically developed to meet national needs, each developing similar, but not identical, national technical and operational characteristics and administrative procedures; interoperability problems need to be addressed; and ο rail services in europe have historically been provided within national markets only; a competitive market for trans-european services needs to emerge. 
Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? 3. komissio on yksilöinyt kolme keskeistä estettä vahvan ja kilpailukykyisen rautatieliikennealan kehittämiselle Euroopassa: ο rautateiden infrastruktuuri ei sovellu hyvin Euroopan laajuisiin palveluihin esimerkiksi seuraavista syistä: kansallisten rautatieverkostojen välisiä yhteyksiä puuttuu (etenkin raja-alueilla), keskeisillä rautatiereiteillä on pullonkauloja ja suuri osa tällä hetkellä Euroopassa käytössä olevista rautateiden infrastruktuureista on useita vuosikymmeniä vanhoja (osa jopa vuosisadan takaa) ja kaipaa korvaamista tai kunnostamista ο Euroopan rautatieverkosto koostuu kansallisista verkostoista, jotka on alun perin kehitetty kansallisia tarpeita varten – eri maat ovat kehittäneet omat, keskenään samankaltaiset muttei kuitenkaan identtiset, kansalliset tekniset ja operatiiviset ominaispiirteensä ja hallintomenettelynsä; yhteentoimivuusongelmiin on näin ollen puututtava ο rautatiepalvelut ovat perinteisesti perustuneet Euroopassa yksinomaan kansallisiin markkinoihin; Euroopan laajuisille palveluille on luotava kilpailumarkkinat.
9 fIGUrE 2 forECasT frEIGhT TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Road Rail 2010 Inland Waterways 2020 Pipelines Sea S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
9 KaavIo 2 tavaralIIKennemäärIen KaSvuennuSte: eu-25 (1998–2020) 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Maantie Rautatie 2010 Sisävesiliikenneväylät Putket 2020 Meriväylät L ä h d e : Keep Europe Moving. ASSESS, energian ja liikenteen pääosasto, liite ii, sivut 35–36. Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
Billion tonnes km 
Miljardia tonnia/km
EU INTErVENTIoNs rEGarDING raIlWays 4. eu interventions in respect of europe’s railways entail two policy instruments, on the one hand, legislative measures aimed at opening the european rail market and promoting interoperability (as well as rail safety and passenger rights), and on the other, co-financing of new and upgraded rail infrastructure (see Figure 4). overall progress depends on making the most of the synergies between these instruments; for example, newly constructed cross-border rail infrastructure may not be fully used if the market for trans-european services thereon is not properly developed. 
eu:n tuKItoImenpIteet rautatIealalla 4. Euroopan rautatiealaa koskevat Eu:n tukitoimenpiteet käsittävät kaksi toimintapolitiikan välinettä: yhtäältä lainsäädäntö-toimet, joiden tavoitteena on avata Euroopan rautatieliiken-nemarkkinat ja edistää yhteentoimivuutta (sekä rautateiden turvallisuutta ja matkustajien oikeuksia), sekä toisaalta uusien ja kunnostettavien infrastruktuurien osarahoittamisen (ks. kaavio 4).
10 fIGUrE 3 forECasT PassENGEr TraNsPorT GroWTh EU-25 (1998-2020) 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 1998 Bus and Coach 2010 2020 Railway Tram and metro Air Passenger car S o u r c e : keep europe moving, assess, dg transport and energy, annex II, pp. 35-36. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Yleinen edistyminen riippuu siitä, kyetäänkö välineiden keskinäinen synergia hyödyntämään optimaalisesti; esimerkiksi uudelleen rakennettuja rajojen välisiä rautatieinf-rastruktuureja ei välttämättä hyödynnetä täysimääräisesti, mikäli niihin liittyviä Euroopan laajuisia palveluita ei ole kehitetty asianmukaisesti. 10 KaavIo 3 henKIlölIIKenteen KaSvuennuSte: eu-25 (1998–2020) 9000 8000 7000 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 1998 Linja-autoliikenne Junaliikenne 2010 Raitiovaunu-ja metroliikenne Lentoliikenne 2020 Henkilöautoliikenne L ä h d e : Keep Europe Moving, ASSESS, energian ja liikenteen pääosasto, liite ii, sivut 35–36.
11 fIGUrE 4 policy goals opening the rail transport market to competition Improving interoperability and safety developing rail infrastructure eu legislative instruments council directive on the development of the community’s railways (1991) o separation of formerly integrated railway companies into national railway infrastructure managers and railway undertakings o establishement of rail industry regulatory bodies first railway package (2001) o opening the international freight market o clarification of the formal relationship between the state, infrastructure manager and railway undertakings o licensing of freight operators o capacity allocation and infrastructure charging second railway package (2004) o common approach to rail safety o interoperability of the high-speed and conventional rail systems o opening of international freight services on the entire network from 1 january 2007 o establishment of the european railway agency third railway package (2007) o opening of international rail passenger services market from january 2010 o certification of train crews o rail passengers’ rights and obligations eu co-financing instruments o provided under ten-t policy and cohesion policy o ten-t priotity projects are the main targeting mechanism: • 14 essen projects defined in 1993 • revised list of 30 priority projects defined in 2004 EU PolICy Goals aND INsTrUMENTs IN rEsPECT of raIlWays special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? Miljardia henkilöliikenteen kilometriä
12 lEGIslaTIVE MEasUrEs aT EU lEVEl Market, interoperability and safety 5. eu legislation in 19911 required integrated railway companies to be separated into national rail infrastructure managers (‘Ims’) and railway undertakings (‘rus’). 
12 laInSäädäntötoImet eu:n taSolla Markkinat, yhteentoiMivuus ja turvallisuus 5. Eu-lainsäädännössä vuodelta 19911 edellytettiin yhdistettyjen rautatieyhtiöiden jakamista kansallisiin rataverkon infrastruktuurin haltijoihin ja rautatieyrityksiin. lainsäädännössä edellytettiin niin ikään, että kansallisten rautatieliikennemarkkinoiden valvontaa varten on perustettava kansallisia rautatiealan sääntelyelimiä.
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto). 
6. vuodesta 2001 alkaen Eu-direktiivit on koottu niin kutsuttuihin rautatiealan ”paketteihin”, jotka koskevat markkinoiden avaamiseen, yhteentoimivuuteen ja turvallisuuteen liittyviä näkökohtia (ks. kaavio 4, jossa esitetään yhteenveto Eu:n lain-säädäntövälineistä ja liite I, joka sisältää yksityiskohtaiset viittaukset säädöksiin). direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla. 7.
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs). 
Eu:n tasolla on vahvistettu virallisesti yhteiset yhteentoimivuuden tekniset eritelmät, joihin kuuluvat esimerkiksi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää (Ertms) koskevat standardit (ks. laatikko 1). komissio on siirtänyt yhteentoimivuutta koskevien teknisten standardien kehittämisen Euroopan rautatieviraston tehtäväksi (ks. liite II, joka sisältää yhteenvedon julkaistuista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä).
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 
1 neuvoston direktiivi 91/440/EtY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991, yhteisön rautateiden kehittämisestä (EYvl l 237, 24.8.1991, s.
25). BoX 1 EUroPEaN raIl TraffIC MaNaGEMENT sysTEM (‘ErTMs’) ertms seeks to contribute to the creation of a seamless european railway system by replacing the different national train control systems in europe. 
25). laatIKKo 1 euroopan rautatIelIIKenteen hallIntaJärJeStelmä (ertmS) järjestelmän tarkoituksena on edesauttaa saumattomasti toimivan Euroopan rautatieliikennejärjestel-män luomista korvaamalla erilaiset kansalliset junanhallintajärjestelmät Euroopassa. järjestelmä myös helpottaa suurnopeusjunaliikennettä, mahdollistaa rautatieliikennekapasiteetin lisäämisen ja parantaa turvallisuutta. useissa, esimerkiksi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönottosuun-nitelmasta2 annetuissa komission päätöksissä edellytetään, että uudelleen rakennetuilla rautatielinjoilla sovelletaan Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää ja että tietyillä liikennekäytävillä järjestelmä on käytössä tietystä päivämäärästä lähtien.
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers. 
Euroopan laajuisen liikenneverkon kokonaismäärärahat kaudella 2007–2013 olivat 8 miljardia euroa, joista 500 miljoonaa euroa sidottiin tukeen, jota suunnattiin rautatieyrityksille ja rataverkon haltijoille niiden ottaessa käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää.
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p. 
2 komission päätös 2009/561/EY), tehty 22 päivänä heinäkuuta 2009, päätöksen 2006/679/EY muuttamisesta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta-ja merkinanto-osajärjestelmään liittyvän yhteentoimivuuden teknisen eritelmän käyttöönoton osalta (Euvl l 194, 25.7.2009, s.
13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed. 
13 euroopan laajuinen liikenneverkko ja ensisijaiset hankkeet 8. perussopimuksen mukaan Eu:n on edistettävä kansallisten verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta3. Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteydessä on määritetty pääasialliset liikennereitit, joiden perusteella rautateiden infrastruktuuriin tarkoitettua Eu:n tukea on kanavoitu.
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects). 
9. Ensisijaiset hankkeet ovat erityisen tärkeitä; ensisijaisten hankkeiden käsite määriteltiin alun perin Essenissä vuonna 1993 järjestetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen perusteella. tavoitteena oli tehostaa Eu-investointien keskittämistä kaikkein tärkeimmille toiminta-aloille. vuodesta 2004 alkaen lista on laajentunut siten, että ensisijaisia hankkeita on nyt 30 (joista 19 liittyy rautatieliikennealaan); hankkeet on kirjattu Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeviin suuntaviivoihin4. listan laadinnassa hyödynnettiin korkean tason työryhmän suosituksia; työryhmää johti entinen komission jäsen karel van miert (ks. kaavio 5, joka sisältää tiivistelmän Euroopan laajuisen liikenneverkon ja ensisijaisten hankkeiden keskeisistä kehitysvaiheista, ja liite III, jossa on luetteloitu ensisijaiset hankkeet).
Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 
Laatikossa 2 esitetään ensisijaisten hankkeiden rahoituslähteet.
10. In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines. 
10. vuonna 2009 komissio käynnisti laaja-alaisen Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan tarkistuksen, jonka yhteydessä arvioitiin esimerkiksi seuraavanlaisia tulevia poliittisia ja taloudellisia haasteita: ilmastonmuutostavoitteiden saavuttaminen, talouskasvun lisääminen, taloudellinen ja sosiaalinen koheesio sekä Euroopan kansainvälisen aseman vah-vistaminen5. komissio esitti Euroopan laajuisen liikenneverkon tulevia kehitysvaihtoehtoja. tavoitteena oli valmistella laaja lainsäädäntöehdotus, jonka yhteydessä tarkistetaan myös Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon sovellettavat suuntaviivat.
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy. 
3 Euroopan yhteisön perustamissopimus (1992), 154 artikla. Euroopan laajuiset verkot ovat olemassa liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla.
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös n:o 884/2004/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyn päätöksen n:o 1692/96/EY muuttamisesta (Euvl l 167, 30.4.2004, s.
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. 
5 vihreä kirja – Euroopan laajuinen liikenneverkko: katsaus politiikkaan – integroidumpi Euroopan laajuinen liikenneverkko yhteisen liikennepolitiikan tueksi, kom(2009) 44 lopullinen, 4.2.2009. laatIKKo 2 enSISIJaISten hanKKeIden rahoItuSlähteet viimeaikaisten arvioiden mukaan ensisijaisiin hankkeisiin oli vuoteen 2007 mennessä investoitu jo 126,35 miljardia euroa; vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana oli määrä investoida 154 miljardia euroa, ja mainitun ajanjakson jälkeen vielä 119 miljardia euroa. jäsenvaltioiden omin talousarviovaroin katetaan 66 prosentin osuus ensisijaisiin hankkeisiin vuosien 1996 ja 2013 välisenä aikana investoitavasta kokonaismäärästä (ks. taulukko 1).
14 fIGUrE 5 1994 agroupofrepresentativesoftheHeadsofstateorgovern-ments proposed a list of 14 ’projects of european interest’ (10 referring to rail infrastructure). the so-called ’essen projects’ were included in the first formal ten-t guidelines. 
14 KaavIo 5 1994 A group of representatives of the Heads of State or 1994 valtion-jahallitustenpäämiestenedustajistakoostunuttyö-governments chaired by Mr Christophersen proposed a list of ryhmä ehdotti listaa 14:stä ”Euroopan edun mukaisesta hankkees-14 ‘projects of European interest’ (10 referring to rail infrastructure). ta“ (10 hanketta liittyi rautateiden infrstruktuuriin). niin kutsutut The so-called ‘Essen Projects’ were included in the first formal TEN-T Essenin hankkeet sisällytettiin ensimmäisiin virallisiin Euroopan guidelines. laajuista liikenneverkkoa koskeviin suuntaviivoihin.
2001 the commission issued a white paper on the european transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways. 
2001 The Commission issued a White Paper on the European 2001 komissio laati valkoisen kirjan Euroopan liikennepolitiikas-transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise ta vuodelle 2010, jossa korostettiin erityisesti tarvetta elvyttää the railways. rautatieliikennettä.
2004 based on proposals from the member states and acceding countries, a High level group recommended ten-t network projects of common interest up to 2020. 
2004 jäsenvaltioidenjajäseneksiliittymässäolevienmaidenehdotuk-2004 Based on proposals from the Member States and acceding sceosutantkroiersk,eaaHnitgahsoLnevteylöGryrohumpärseucosmitmti yehntdeisdeTnEeNd-Tunemtwuokarkisia Euroopan lparaojujeicstsaolifikceonmnmevoenriknktoearekstouskpetvoia20h2a0n.k3k0esitoa-,cjaolltekdaPurliotrittuyvat vuoteen Projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally 2020 saakka. neuvosto hyväksyi sittemmin virallisesti 30 niin kutsuttua agreed upon by the Council. ensisijaista hanketta (joista 19 liittyy rautateiden infrastruktuuriin).
30 so-called priority projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the council. 2005 the revised lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for europe’s strategic development highlighting the need to efficiently accommodate increasing global and intra-european trade flows, address environmental concerns and support social and economic development. 
2005 tarkistetussa lissabonin strategiassa korostettiin, kuinka 2005 The revised Lisbon strategy emphasised the importance tärkeä liikenneinfrastruktuuri on Euroopan strategiselle kehityksel-of transport infrastructure for Europe’s strategic development lhei,gjahlpigahitninogtetthtiein,eetdtätoenffitacriepnetelynascocpomeumtuoadatetehionkckreaasitnigkgaslovbaavliin manadailnmtran-Elauarojupiesaiin tjraadEue rfloowpsa, nadsdisräeissiiennlviikroenmnevnitratlocihoninc,eprnusuttua and support social and economic development. ympäristönäkökohtiin ja tukea sosiaalista sekä taloudellista kehitystä.
2006 updated ten-t guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-financing rate for cross border locations and providing for the appointment of co-ordinators. 
2006 ajan tasalle saatetut Euroopan laajuista liikenneverkkoa 2006 Updated TEN-T guidelines came into force, introducing the koskevat suuntaviivat tulivat voimaan; suuntaviivojen myötä tuli possibility of a 30% co-financing rate for cross border locations mahdolliseksi osarahoittaa 30 prosentin osuus rajanylitysalueiden and providing for the appointment of co-ordinators. hankeinvestoinneista sekä nimittää koordinaattoreita.
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16. 
15 eu:n rautateIden InfraStruKtuurIIn Suuntaama oSarahoItuS 11. Taulukossa 1 esitetään 30 ensisijaisen hankkeen (Galileo-han-ketta lukuun ottamatta) rahoituslähteet6.
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission. 
12. rautateiden infrastruktuurin osuudet, joita Eu osarahoittaa Euroopan laajuisen liikenneverkon ja koheesiopolitiikan avulla, perustuvat kansallisiin ehdotuksiin ja kansalliset viranomaiset vastaavat niiden täytäntöönpanosta. komissio soveltaa näihin kahteen erityyppisiä myöntämis-ja valintamenettelyjä.
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p. 
6 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY ) n:o 680/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2007, yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne-ja energiaverkkojen alalla (Euvl l 162, 22.6.2007, s.
1). every two years the commission is required to submit a report on ten-t activities. whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the commission’s may 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments. 
1), 17 artikla. komission on raportoitava Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevista toimista kahden vuoden välein. tarkastuksessa kävi ilmi, että komission toukokuussa 2008 julkaisema raportti antoi yleisesti ottaen vakaan kuvan nykytilanteesta, mutta sisälsi kuitenkin epätarkkoja lukumääräisiä tietoja aiemmista investoinneista. tauluKKo 1 1996–1999 EU-15 2000–2006 EU-27 Euroopan laajuinen liikenneverkko 1,35 2,80 2007–2013 EU-27 5,40 Yhteensä 9,55 % 3% EU:n avustukset Koheesio-rahasto 3,83 7,00 12,30 23,13 8% EAKR 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIP 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Muut (kansalliset) lähteet 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Kokonaisinvestoinnit Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeviin ensisijaisiin hankkeisiin 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % enSISIJaISten 30 hanKKeen rahoItuSlähteet (GalIleo-hanKetta luKuun ottamatta) 1996–2013 (miljardia euroa) tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että kauden 2007–2013 kokonaisinvestointien määrä (154 miljardia euroa) poikkesi Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan ensisijaisen hankkeen väliraportin tiedoista (151 miljardia euroa).