natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lead-acid batteries Lead-acid batteries are the most common rechargeable battery design and have been widely used in conventional, combustion engine vehicles, though they are not widely used to power electric vehicles. 
Lyijyakut Lyijyakku on yleisin uudelleenladattava akkumalli. Lyijyakkuja on käytetty laajalti perinteisissä polttomoottoriajoneuvoissa, mutta niitä ei käytetä laajalti sähköajoneuvojen voimanlähteenä.
They are cheaper than lithium-ion batteries. 
Ne ovat halvempia kuin litiumioniakut.
Their main drawbacks are their low efficiencies and shorter lifetimes compared to other batteries. 
Lyijyakkujen suurimpia haittoja ovat niiden matala hyötysuhde ja lyhyt elinikä verrattuna muihin akkuihin.
Within the EU, 99 % of lead-acid automotive batteries are recycled. 
EU:ssa 99 prosenttia lyijypohjaisista käynnistysakuista kierrätetään.
The difference of chemical oxidation levels between the tanks generates flows of ions and electricity across the membrane. 
Säiliöiden välinen kemiallisen hapetustason ero saa ionit ja sähkön virtaamaan kalvoa pitkin.
This battery type is designed for large-scale grid storage. 
Tämä akkutyyppi on suunniteltu suuren kokoluokan sähkövarastoksi.
It can store large amounts of energy more effectively than many other technologies. 
Redoksivirtausakku voi varastoida suuria energiamääriä tehokkaammin kuin monet muut teknologiat.
To increase the battery capacity, facilities can add more of the cheap electrolyte. 
Akun kapasiteetin lisäämiseksi laitokset voivat lisätä enemmän halpaa elektrolyyttiä.
Flow batteries have longer lives than many other battery designs, but have lower energy density. 
Virtausakkujen elinikä on pidempi kuin monien muiden akkumallien elinikä, mutta niiden energiatiheys on pienempi.
Sodium-sulphur batteries Sodium-sulphur batteries have been deployed for grid services for 20 years. 
Natrium-rikkiakut Natrium-rikkiakkuja on ollut käytössä sähköverkoissa 20 vuotta.
Most installations are between 1 and 10 MW in size. 
Suurin osa laitoksista on kooltaan 1–10 MW.
Supercapacitor A supercapacitor is composed of two layers of a conducting material with an insulating layer sandwiched in between. 
Superkondensaattori Superkondensaattori koostuu kahdesta sähköä johtavan materiaalien kerroksesta, joiden välissä on eristemateriaali.
Electricity is stored by building up electric charge between the conducting layers. 
Sähkö varastoidaan lisäämällä johtavien kerrosten välistä sähkövarausta.
Supercapacitors are a form of short-term energy storage, absorbing and releasing large amounts of power very quickly. 
Superkondensaattorit soveltuvat lyhytaikaiseen energian varastointiin, sillä ne sitovat ja vapauttavat suuria tehomääriä hyvin nopeasti.
They are deployed to supply grid services, and as part of automotive braking and acceleration systems. 
Superkondensaattoreita käytetään verkkopalvelujen tarjonnassa sekä osana autojen jarrutus-ja kiihdytysjärjestelmiä.
Flywheel An electric motor spins a rotor at very high speed, up to around 100 000 rotations per minute. 
42 Vauhtipyörä Sähkömoottori pyörittää roottoria erittäin nopealla vauhdilla, jopa noin 100 000 kierrosta minuutissa.
Energy is retrieved by slowing the rotor. 
Energia otetaan käyttöön hidastamalla roottoria.
They are also used in transport for providing short bursts of power. 
Niitä käytetään myös liikenteessä tarjoamaan lyhyitä energiapurkauksia.
They cannot be used for medium-or long-term storage as they lose c. 15 % of stored energy after an hour. 
Vauhtipyöriä ei voi käyttää keskipitkän tai pitkän aikavälin varastointiin, koska noin 15 prosenttia varastoidusta energiasta häviää tunnin kuluttua.
Fuel cell/electrolyser Fuel cells convert hydrogen to electricity by making it react with oxygen from the air. 
Polttokenno/ elektrolyysilaite Polttokennot muuntavat vedyn sähköksi aiheuttamalla vedyn ja ilmassa olevan hapen välisen reaktion.
They can also operate as electrolysers, using electricity to split water. 
Ne voivat toimia myös elektrolyysilaitteina, joissa veden hajottamiseen käytetään sähköä.
They are the basic technology used in power-to-gas: Hydrogen can be stored for months, injected into the gas network or converted into natural gas. 
Polttokennot ovat yksi sähkö–kaasu-muuntamisen perusteknologioista: vety voidaan varastoida kuukausiksi, syöttää kaasuverkkoon tai muuntaa maakaasuksi.
They are an energy conversion technology, rather than energy storage, but they enable electricity to be stored as gas. 
Polttokennot ovat pikemminkin energian muuntamisteknologia kuin energian varastointiteknologia, mutta niiden ansiosta sähköä voidaan varastoida kaasuna.
In charge mode, air is compressed and can be stored underground at high pressure for months. 
Kun energiaa varastoidaan, ilma paineistetaan ja se voidaan varastoida paineistettuna maan alle kuukausiksi.
The air is released and expanded in a turbine to regenerate electricity. 
Kun sähköä halutaan taas tuottaa, ilma vapautetaan ja sen paineistus poistetaan turbiinissa.
Low-efficiency designs have been deployed since the 1970s. 
Matalahyötysuhteisia malleja on ollut käytössä 1970-luvulta lähtien.
High-efficiency designs, which could also store the heat released during compression, are in development. 
Kehitteillä on korkeahyötysuhteisia malleja, jotka voisivat varastoida myös paineistamisen aikana vapautuvan lämmön.
Air is cooled until it liquefies, then the liquid air is stored in an insulated tank. 
Ilmaa viilennetään, kunnes se nesteytyy. Tämän jälkeen nesteilma varastoidaan eristettyyn säiliöön.
To reverse the process and generate electricity, the air is expanded and drives a turbine. 
Käänteisen prosessin aikaansaamiseksi ja sähkön tuottamiseksi ilman annetaan laajentua ja liikuttaa turbiinia.
Liquid air energy storage is a cheap form of storage because plants are constructed using standard industrial components. 
Energian varastointi nesteilmaksi on halpa varastointitapa, koska laitosten rakentamisessa käytetään teollisuuden standardikomponentteja.
Only a few full-scale plants exist. 
Käytössä on vain muutama täyskokoinen laitos.
The main disadvantage of liquid air storage is its low efficiency, under 50 %, compared to 75-90 % for batteries. 
Nesteilmavarastoinnin suurin haittapuoli on sen matala hyötysuhde, joka jää alle 50 prosenttiin, kun taas akkujen hyötysuhde on 75–90 prosenttia.
Thermal storage Residential electric hot water heaters can be used as a form of storage device: heat can be stored in an insulated tank of water, giving households the option of storing energy for a few hours. 
43 Lämpövarasto Kotitalouksien sähköisiä lämminvesivaraajia voidaan käyttää varastointilaitteena: lämpö voidaan varastoida eristettyyn vesisäiliöön, jolloin kotitaloudet voivat varastoida energiaa joitakin tunteja.
Cold storage using chilled water or ice is also possible. 
Kylmävarastointi jäähdytetyn veden tai jään avulla on myös mahdollista.
Alternatively, for solid-state heat storage, radiators filled with bricks are heated using cheap electricity. The heat is discharged later as needed. 
Vaihtoehtoisesti kiinteää olomuotoa hyödyntävässä lämmön varastoinnissa tiilillä täytetyt patterit lämmitetään käyttämällä halpaa sähköä.
Pit storage uses a heat pump attached to a borehole to store heat underground, seasonally, on a large scale. 
Lämmön varastoinnissa maahan lämpö varastoidaan maan alle porareikään liitetyn lämpöpumpun avulla.
Molten salt storage In this form of thermal storage, electricity or solar energy is used to heat a container filled with molten salt. 
Sulasuolavarasto Tässä lämpövarastoinnin muodossa sähköä tai aurinkoenergiaa käytetään lämmittämään säiliötä, joka on täynnä sulasuolaa.
This storage medium becomes hot enough to create steam, so steam turbines can be used to generate electricity from the stored heat. 
Varastointiväline kuumenee niin paljon, että se synnyttää höyryä, jolloin varastoidusta lämmöstä voidaan tuottaa sähköä höyryturbiinien avulla.
In combination with concentrated solar power, this provides a method for daily storage of solar electricity. 
Keskittävään aurinkoenergiaan yhdistettynä tämä tarjoaa keinon aurinkosähkön päivittäiseen varastointiin.
Molten salt storage currently represents 75 % of global thermal storage capacity. 
Sulasuolavarastojen osuus koko maailman lämmönvarastointikapasiteetista on tällä hetkellä 75 prosenttia.
Source ofpictures, inorder: ENGIE/Electric Mountain; ECA; ECA, VoltStorage GmBH; NGKInsulators, LTD;Maxwell Technologies; ECA; Laurent Chamussy, 2010.European Union; RWE; Highview Power; RotexHeating Systems GmBH;Marquesado Solar. 
Kuvien lähteet järjestyksessä: ENGIE/Electric Mountain; Euroopan tilintarkastustuomioistuin; Euroopan tilintarkastustuomioistuin, VoltStorage GmBH; NGK Insulators, LTD; Maxwell Technologies; Euroopan tilintarkastustuomioistuin; Laurent Chamussy, 2010; Euroopan unioni; RWE; Highview Power; Rotex Heating Systems GmBH; Marquesado Solar.
Glossary Battery: A battery is a device that stores electrical energy in the form of chemical energy, and converts that energy into electricity. 
Sanasto Akku: Akku on laite, joka varastoi sähköenergian kemiallisen energian muotoon ja muuttaa kyseisen energian sähköksi.
A battery typically has three parts: two electrodes and an electrolyte between them. 
Akussa on tavallisesti kolme osaa: kaksi elektrodia ja niiden välinen elektrolyytti.
When a loaded battery is connected to a circuit, charged ions flow between the electrodes through the electrolyte. 
Kun ladattu akku liitetään virtapiiriin, varautuneet ionit liikkuvat elektrodien välillä elektrolyytin kautta.
This transfer of charges generates electricity in the circuit. 
Tämä varausten siirto tuottaa sähköä virtapiirissä.
Battery packs are made of cells. 
Akkuyksiköt koostuvat kennoista.
The cells contain the electrolyte and the electrodes, which store the chemical energy. 
Kennot sisältävät elektrolyytin ja elektrodit, jotka varastoivat kemiallisen energian.
Demonstration: Validation activity, through which a technology is shown to be technically and/or economically viable. 
Demonstrointi: Validointitoimi, jossa teknologian osoitetaan olevan teknisesti ja/tai taloudellisesti elinkelpoinen.
Products can be demonstrated in laboratories or in real-world setting, at scale or near-scale. 
Tuotteet voidaan demonstroida laboratorioissa tai reaalimaailman ympäristössä laajamittaisesti tai lähes täydessä mittakaavassa.
Distribution System Operator (DSO): Distribution System Operators are the operating managers (and sometimes the owners) of energy distribution networks. 
Jakeluverkon haltija: Jakeluverkon haltijat vastaavat energian jakeluverkkojen hallinnoinnista (ja toisinaan omistavat ne).
They work in a regulated market. 
Jakeluverkon haltijat toimivat säännellyillä markkinoilla.
Greenhouse gases: Gases acting as a blanket in the Earth’s atmosphere, trapping heat and warming the Earth’s surface through what is known as the ‘greenhouse effect’. 
Kasvihuonekaasut: Kaasuja, jotka toimivat ilmakehässä vaipan tavoin pidättäen lämpöä ja lämmittäen näin Maan pintaa.
The main greenhouse gases are carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O) and fluorinated gases (HFCs, PFCs, SF6 and NF3). 
Tärkeimmät kasvihuonekaasut ovat hiilidioksidi (CO2), metaani (CH4), dityppioksidi (N2O) ja fluorikaasut eli F-kaasut (HFC-ja PFC-yhdisteet, rikkiheksafluoridi (SF6) ja typpitrifluoridi (NF3)).
Transmission System Operators (TSOs): Transmission System Operators are entities responsible for the transmission of electric power on a national or regional level. 
Siirtoverkonhaltijat: Siirtoverkonhaltijat ovat vastuussa sähkönsiirrosta kansallisella tai alueellisella tasolla.
They operate independently from the other electricity market players, such as energy producers . 38 
Siirtoverkonhaltijoiden toiminta on riippumatonta muista sähkömarkkinoiden toimijoista, kuten energiantuottajista.
Abbreviations APAC: Asia Pacific. 
Lyhenteet APAC: Aasian ja Tyynenmeren alue.
Includes 53 countries from East Asia, South Asia, Southeast Asia, North Asia and Oceania. 
Alueeseen kuuluu 53 valtiota Itä-Aasiasta, Etelä-Aasiasta, Kaakkois-Aasiasta, Pohjois-Aasiasta ja Oseaniasta.
EIB: European Investment Bank. 
EIP: Euroopan investointipankki.
EIT: European Institute of Innovation and Technology. JRC: Joint Research Centre. 
EIT: Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutti JRC: Yhteinen tutkimuskeskus.
SME: Small and Medium-Sized Enterprise. 
Pk-yritykset: Pienet ja keskisuuret yritykset.
ECA team This Briefing Paper was produced by Chamber I Sustainable use of natural resources, headed by ECA Member Nikolaos Milionis. 
Tilintarkastustuomioistuimen työryhmä Tämän aihekohtaisen katsauksen laati tilintarkastustuomioistuimen I tarkastusjaosto, jonka erikoisalana on luonnonvarojen kestävä käyttö.
The task was led by ECA Member Phil Wynn Owen, supported by Gareth Roberts, Head of Private Office and Olivier Prigent, Private Office Attaché; Richard Hardy, Principal Manager; Krzysztof Zalega, Head of Task; Lorenzo Pirelli, deputy Head of Task; Ingrid Ciabatti, Gyula Szegedi, Zeinab Drabu, Catherine Hayes and Alessandro Canalis, Auditors. 
Katsaus laadittiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil Wynn Owenin johdolla, ja työhön osallistuivat kabinettipäällikkö Gareth Roberts ja kabinettiavustaja Olivier Prigent, toimialapäällikkö Richard Hardy, tehtävävastaava Krzysztof Zalega, apulaistehtävävastaava Lorenzo Pirelli sekä tarkastajat Ingrid Ciabatti, Gyula Szegedi, Zeinab Drabu, Catherine Hayes ja Alessandro Canalis.
Richard Moore provided linguistic s upport. 
Kielellisissä kysymyksissä avusti Richard Moore.
40 From left to right: Ingrid Ciabatti, Phil Wynn Owen, Olivier Prigent, Lorenzo Pirelli, Krzysztof Zalega, Alessandro Canalis, Zeinab Drabu, Richard Moore, Richard Hardy, Gareth Roberts, Gyula Szegedi and Catherine Hayes. 
46 Vasemmalta oikealle: Ingrid Ciabatti, Phil Wynn Owen, Olivier Prigent, Lorenzo Pirelli, Krzysztof Zalega, Alessandro Canalis, Zeinab Drabu, Richard Moore, Richard Hardy, Gareth Roberts, Gyula Szegedi ja Catherine Hayes.
To reduce its emissions of greenhouse gases, the EU needs to shift from the current, fossil fuels-based energy system to a low-carbon, mainly renewables-based energy system. 
Jotta EU voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjään, sen on siirryttävä nykyisestä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta energiajärjestelmästä vähähiiliseen, enimmäkseen uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan energiajärjestelmään.
To facilitate this energy transition, more energy storage is needed, both for the grid and for transport. 
Energiakäänteen helpottamiseksi energian varastointia on lisättävä sekä sähköverkon että liikenteen tarpeisiin.
This briefing paper outlines the main challenges to the development of energy storage in the EU. 
Tässä aihekohtaisessa katsauksessa esitellään energian varastoinnin kehittämisen päähaasteet EU:ssa.
We based our analysis on documentary reviews, visits to energy storage research projects, interviews with the Commission and stakeholders in the field of energy storage, our previous audits and briefing papers and consultation with an expert in energy storage technologies and markets. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi perustuu asiakirjoihin perehtymiseen, energian varastointiin liittyviin tutkimushankkeisiin tehtyihin tarkastuskäynteihin, komission ja energian varastoinnin alalla toimivien sidosryhmien haastatteluihin, tilintarkastustuomioistuimen aiempiin tarkastuksiin ja aihekohtaisiin katsauksiin sekä energian varastointiin liittyvien teknologioiden ja markkinoiden asiantuntijan kuulemiseen.
The challenges we found are threefold: i) designing a strategy for energy storage; ii) using research and innovation effectively; and iii) establishing a supportive legislative framework. © European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolmenlaisia haasteita: i) energian varastointia koskevan strategian laatiminen, ii) tutkimuksen ja innovoinnin tehokas hyödyntäminen ja iii) kannustavan lainsäädäntökehyksen laatiminen. © Euroopan unioni, 2019. Euroopan unionin tekijänoikeuden piiriin kuulumattomien kuvien tai muun materiaalin käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijoilta.
Cover page: © European Union / Photographer: Robert Meerding / Source: EC - Audiovisual Service EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
Kansilehti: ©Euroopan unioni / valokuvaaja: Robert Meerding / Lähde: Euroopan komissio, audiovisuaalinen palvelu EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxemburg LUXEMBURG Puh. +352 4398-1 Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx Verkkosivut: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors
EN 2019 Delivering performance in Cohesion Briefing Paper June 2019 
FI 2019 Tuloksellisuuden edistäminen koheesioalalla Aihekohtainen katsaus Kesäkuu 2019
Contents Executive summary Introduction Performance in the EU Cohesion Objective and approach of the briefing paper Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management Guiding principles 1 – Principles governing strategic planning 2 – Principles governing programming 3 – Principles governing implementation 4 – Principles governing monitoring and reporting 5 – Principle governing evaluation 6 – Cross-cutting principle Closing remarks Annex Annex I — Evolution of performance orientation in the legislation of Cohesion policy Endnotes ECA team Paragraph I-IX 01-07 01-02 03 04-07 08-124 08-11 12-124 13-29 30-56 57-78 79-104 105-113 114-124 125-129 2 
Sisällys Tiivistelmä Johdanto EU:n tuloksellisuus Koheesio Aihekohtaisen katsauksen tavoite ja lähestymistapa Koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuus Tuloshallintaa koskevan lainsäädäntökehyksen kehityssuuntaukset Ohjaavat periaatteet 1 – Strategiseen suunnitteluun liittyvät periaatteet 2 – Ohjelmasuunnittelua koskevat näkökohdat 3 – Täytäntöönpanoa koskevat periaatteet 4 – Seurantaan ja raportointiin liittyvät periaatteet 5 – Arviointia koskevat periaatteet 6 – Monialaiset periaatteet Loppuhuomautukset Liite Liite I – Tulossuuntautuneisuuden kehitys koheesiolainsäädännössä Loppuviitteet Tilintarkastustuomioistuimen tiimi Kohta I–IX 01–07 01–02 03 04–07 08–123 08–11 12–123 13–29 30–56 57–77 78–103 104–112 113–123 124–128 2
Executive summary I The aim of the European Union’s (EU’s) Cohesion policy is to reduce disparities between EU regions in order to achieve balanced economic, social and territorial development. 
Tiivistelmä I Euroopan unionin (EU) koheesiopolitiikan tavoitteena on vähentää EU:n alueiden välisiä eroja tasapainoisen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehityksen saavuttamiseksi.
Approximately €350 billion, one third of the EU budget for 2014-2020, is allocated to this policy. 
Kolmasosa EU:n talousarviosta (noin 350 miljardia euroa) kohdennetaan koheesiopolitiikkaan kaudella 2014–2020.
II Historically the EU has tended to focus on making sure that its budget spending complies with relevant rules. 
II EU on perinteisesti pyrkinyt varmistamaan, että sen talousarviovarojen käyttö on sovellettavien sääntöjen mukaista.
In recent years, however, the EU has sought to increase performance orientation, so that EU funds lead to positive changes for citizens. 
Viime vuosina EU on kuitenkin pyrkinyt lisäämään tulossuuntautuneisuutta, jotta EU:n varoilla saadaan aikaan myönteisiä muutoksia kansalaisten hyväksi.
In line with our Treaty responsibility to report on sound financial management, we have contributed significantly to this move. 
Tilintarkastustuomioistuin on EU:n perustamissopimuksen nojalla velvollinen raportoimaan varainhoidon moitteettomuudesta.
III The current debate on performance orientation in Cohesion policy involves many stakeholders that have different, and sometimes contradictory, views on what performance orientation is and how it should be achieved. 
III Nykyisessä koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuutta koskevassa keskustelussa on mukana monia sidosryhmiä, joilla on erilaisia ja joskus ristiriitaisia näkemyksiä siitä, mitä tulossuuntautuneisuus on ja miten se olisi saavutettava.
This briefing paper represents a valuable source of information for all those involved in tackling the difficult political and practical challenges on how to improve performance orientation for the current and future programme periods. 
Tämä aihekohtainen katsaus on arvokas tietolähde kaikille, jotka ovat mukana käsittelemässä vaikeita poliittisia ja käytännön haasteita siitä, miten tulossuuntautuneisuutta voitaisiin parantaa nykyisellä ja tulevilla ohjelmakausilla.
IV The briefing paper presents our views on how performance orientation has evolved, from the previous programme period through to the Commission’s proposals for 2021-2027. 
IV Katsauksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen näkemykset siitä, miten tulossuuntautuneisuus on kehittynyt edellisestä ohjelmakaudesta kautta 2021–2027 koskeviin komission ehdotuksiin.
We consider both the legislative framework, and its implementation at Commission and Member State level. 
Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon sekä lainsäädäntökehyksen että sen täytäntöönpanon komissiossa ja jäsenvaltioissa.
At the heart of our review are 14 guiding principles (GP) which we believe are key to making sure that EU spending is geared towards performance. 
Arvioinnin ytimessä on 14 ohjaavaa periaatetta, joiden uskomme olevan keskeisiä, jotta voidaan varmistaa, että EU:n varainkäytössä aletaan painottaa aiempaa enemmän tuloksellisuutta.
These principles cover the entire cycle of policy management, starting with strategic planning and moving through implementation until the reporting and evaluation stages. 
Nämä periaatteet kattavat toimintapolitiikan hallinnoinnin koko syklin, joka alkaa strategisesta suunnittelusta ja etenee toteutuksen kautta raportointi-ja arviointivaiheisiin.
V On the basis of our extensive performance audit work in the area of Cohesion (69 reports), supplemented by reviews from other sources, we assessed how well these principles were applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, on the assumption that the Commission’s proposals for the next period are implemented, how likely they are to be applied for the 2021-2027 programme period. 
V Olemme arvioineet koheesioalan kattavan tuloksellisuuden tarkastustyön (69 kertomusta) ja muista lähteistä peräisin olevien arviointien perusteella, miten hyvin nämä periaatteet on otettu huomioon ohjelmakauden 2007–2013 ja 2014–2020 osalta. Lisäksi tarkastuksessa arvioitiin, kuinka todennäköisesti niitä sovelletaan ohjelmakaudella 2021–2027, jos seuraavaa kautta koskevat komission ehdotukset pannaan täytäntöön.
For those elements which have not yet been implemented – the 2021-2027 period and some parts of the 2014-2020 period – our assessment is based on the design of the systems in place. 3 
Niiden tekijöiden osalta, joita ei ole vielä pantu täytäntöön – kauden 2021–2027 ja joidenkin kauden 2014–2020 osien osalta – arviomme perustana on käytössä olevien järjestelmien rakenne. 3
VI We found that over these programme periods, the Commission has taken steps to include key design features for an effective system of performance management in both the general financial legislative framework and in the legislation specifically governing Cohesion. 
VI Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio on näiden ohjelmakausien aikana ryhtynyt toimiin sisällyttääkseen tehokkaan tuloshallintajärjestelmän peruspiirteitä sekä yleiseen rahoitusta koskevaan lainsäädäntökehykseen että erityisesti koheesiota säätelevään lainsäädäntöön.
These key design features include defining good performance and the necessary conditions to achieve it, how to measure performance, and how to report and evaluate it. 
Näihin keskeisiin piirteisiin kuuluvat muun muassa hyvän tuloksellisuuden ja sen saavuttamiseen tarvittavien olosuhteiden määrittely, tuloksellisuuden mittaaminen sekä sitä koskeva raportointi ja arviointi.
The 2014-2020 period in particular saw significant changes. 
Erityisesti kaudella 2014–2020 tehtiin merkittäviä muutoksia.