natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The end of this level often coincides with the end of compulsory schooling, where the latter exists. 
Tämän tason päättymisvaihe osuu usein yksiin oppivelvollisuuden päättymisen kanssa maissa, joissa oppivelvollisuus on olemassa.
(3) Early school leaver was defined in terms of the number of 18 to 24-year olds with only lower secondary education or less who were not in education or training. 
(3) Koulunkäynnin keskeyttäjiksi määriteltiin 18—24-vuotiaat, joilla oli korkeintaan alemman keskiasteen koulutus ja jotka eivät olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa.
(4) According to the CommissionŐs report in 2002, European benchmarks on education and training: Follow-up to the Lisbon European Council, the current EU average was 19 %. 
(4) Komission vuonna 2002 antaman tiedonannon Koulutuksen eurooppalaiset vertailuarvot: Lissabonin Eurooppa-neuvoston seuranta mukaan EU:n keskimääräinen osuus oli 19 prosenttia.
It maintained that many activities (educational guidance; early warning and prevention systems; individual support initiatives for risk groups and measures to diversify teaching content and approaches) were being established to tackle the problem. 
Tiedonannossa todettiin, että ongelmaan oltiin puuttumassa monien toimien avulla (opinto-ohjaus; varhaiseen havaitsemiseen ja ennaltaehkäisyyn perustuvat järjestelmät; yksittäiset riskiryhmille suunnattavat tukialoitteet sekä opetuksen sisällön ja lähestymistapojen rikastamiseen liittyvät toimenpiteet).
(5) Council Decision 2002/177/EC (OJ L 60, 1.3.2002, p. 
(5) Neuvoston päätös 2002/177/EY (EYVL L 60, 1.3.2002, s.
(1) Eurostat, Labour Market Survey. 
(1) Eurostatin työmarkkinatutkimus.
26.4.2006 EN Official Journal of the European Union C 99/5 provided through measures and actions within individual Operational Programmes (OP), in support of Member StatesŐ policies on lifelong learning and increased access to labour markets. 
26.4.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 99/5 toimenpitein ja toimin, joilla tuetaan jäsenvaltioiden politiikkoja elinikäisen oppimisen ja työmarkkinoille pääsyn helpottamisen alalla.
In most cases, Member States also have nationally financed actions addressing different aspects of the problem. 
Useimmissa tapauksissa jäsenvaltiot ovat myös itse rahoittaneet ongelman eri osa-alueisiin kohdentuvia toimia.
In 2000 the average rate of ESL was 19,3 % across the former EU-15 Member States with only two Member States (Finland and Sweden) having ESL rates below the European target of 10 %. 
Vuonna 2000 koulunkäynnin keskeyttäneiden keskimääräinen osuus jäsenvaltioissa (EU-15) oli 19,3 prosenttia; ainoastaan kahdessa jäsenvaltiossa (Suomessa ja Ruotsissa) osuus alitti EU:n kymmenen prosentin tavoitetason.
The ESL rate went down to 18,0 % in 2004 and was further reduced to 17,3 % with the accession of 10 new Member States that year (see Annex 1). 
Vuonna 2004 koulunkäynnin keskeyttäneiden keskimääräinen osuus laski ensin 18 prosenttiin ja samana vuonna kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisen jälkeen vielä 17,3 prosenttiin (ks. liite 1).
With the new Member States included, nine out of 25 came in below the European target rate of 10 %. 
Uusien jäsenvaltioiden liittymisen jälkeen 25 jäsenvaltiosta yhdeksän alitti EU:n kymmenen prosentin tavoitetason.
In its report on the implementation of the ÔEducation and Training 2010 work programmeŐ(1) the Commission observes continuous improvements in recent years in reducing the ESL rate, while underlining that progress will need to be faster to reach the benchmark of 10 % in 2010. 
Komissio totesi Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanoa koskeneessa tiedonannossaan (1) koulunkäynnin keskeyttämismäärien vähentyneen viime vuosina jatkuvasti, mutta korosti, että kehityksen pitää olla nopeampaa vuodelle 2010 asetetun kymmenen prosentin tavoitearvon saavuttamiseksi.
The use of ESF in tackling early school leaving 9. 
ESR:n käyttö koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemisessä 9.
The role of the Structural Funds is to co-finance investments in physical and human capital, so as to reduce the differences in living standards between people and regions of the EU. 
Rakennerahastoista yhteisrahoitetaan aineelliseen ja inhimilliseen pääomaan tehtäviä investointeja, joiden avulla pyritään kaventamaan kansojen ja alueiden välisiä elintasoeroja EU:n alueella.
The European Social Fund is one of the four EU Structural Funds and is structured around the requirement of contributing to actions undertaken in pursuance of the European Employment Strategy. 
Euroopan sosiaalirahasto on yksi EU:n neljästä rakennerahastosta, ja sen toiminnan perustana on Euroopan työllisyysstrategiaan liittyviin toimiin vaikuttaminen.
The reinforcement of ESF support in the non-EU policy area of education in the 2000 to 2006 programming period reflected recognition on the part of the Commission and Member States of the need to tackle this problem through the modernisation of educational systems and curricula. 
ESR:n tuen lujittaminen ohjelmakaudella 2000—2006 EU:n politiikkoihin kuulumattomalla koulutusalalla kuvasti komission ja jäsenvaltioiden tarvetta tarttua ongelmaan nykyaikaistamalla koulutusjärjestelmiä ja opetussuunnitelmia.
While ESF co-financed actions combating ESL should contribute effectively to meeting the European Employment Guidelines and the benchmarks (2) established by the Lisbon Agenda 2000, the nature of these actions depends on the specific needs of the individual Member States. 
ESR:sta yhteisrahoitettujen koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimien tarkoituksena on vaikuttaa tehokkaasti Euroopan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja vuoden 2000 Lissabonin strategiaan perustuvien kriteereiden (2) saavuttamiseen; toimet vaihtelevat yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeiden mukaan.
The programmes described in Annex 2 present typical ESF co-financed activities aimed at combating ESL in each of the Member States concerned. 
Liitteessä 2 kuvatut ohjelmat edustavat tyypillisiä ESR:sta yhteisrahoitettuja toimia, joiden avulla pyritään ehkäisemään koulunkäynnin keskeyttämistä kyseessä olevissa jäsenvaltioissa.
The Annex also highlights the particular aspects that influenced the effectiveness of the programmes, including the good practices. 
Liitteessä tuodaan esille myös ohjelmien vaikuttavuuteen heijastuneet erityiset näkökohdat, hyvät käytännöt mukaan lukien.
Audit scope and approach 10. 
Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa 10.
The objective of the audit was to assess the adequacy of the procedures at the Commission and in Member States intended to ensure the efficiency and effectiveness of ESF co-financed actions addressing early school leaving. 
Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida niiden menettelyjen asianmukaisuutta, joiden avulla komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan ESR:sta yhteisrahoitettujen, koulunkäynnin 11.
The Court approached the audit objective by examining the following questions: (a) Had the Commission fulfilled its management function regarding the sound financial management of ESF funding in this area? (b) Was the provision of funding preceded by an appropriate analysis of the expected economic benefits by the Member StatesŐ authorities? (c) Had beneficiaries been targeted and resources allocated on the basis of the specific needs of the parties, and in a reasonable and cost-efficient manner? (d) Were projects implemented in a manner that allowed the specific objectives of the actions and the general objective of combating ESL to be met? (e) Did appropriate monitoring and evaluation activities take place in the Member States to ensure that actions were effectively addressing the objectives set? 
Tarkastustavoitteen perusteella tutkittiin seuraavia kysymyksiä: a) Onko komissio täyttänyt varainhoidon moitteettomuutta koskevan hallinnollisen velvoitteensa alaan liittyvän ESR:n rahoituksen osalta? b) Edelsikö rahoituksen myöntämistä jäsenvaltioiden viranomaisten suorittama asianmukainen odotetun taloudellisen hyödyn analysointi? c) Oliko edunsaajat yksilöity ja resurssit kohdennettu osapuolten erityistarpeiden mukaan ja järkevästi sekä kustannustehokkuuden kannalta tarkoituksenmukaisesti? d) Toteutettiinko hankkeet siten, että toimien erityistavoitteet ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistä koskeva yleistavoite olivat saavutettavissa? e) Suoritettiinko jäsenvaltioissa asianmukaisia seuranta-ja arviointitoimia sen varmistamiseksi, että toimet kohdentuvat tehokkaasti asetettuihin tavoitteisiin?
The Court audited the management procedures at the Commission and in six Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti hallinnointimenettelyt komissiossa ja kuudessa jäsenvaltiossa.
Operational Programmes covering the 2000 to 2006 period were selected in respect of Spain (Andalusia and Catalonia), France, Ireland, Netherlands, Portugal and the United Kingdom. 
Tarkastukseen valittiin kautta 2000—2006 koskevia toimenpideohjelmia Espanjasta (Andalusiasta ja Kataloniasta), Ranskasta, Irlannista, Alanko-maista, Portugalista ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
These Member States were chosen on the basis of the significance of their ESL problem as measured by Eurostat (see Annex 1), and their use of ESF funding in tackling the problem. 
Kyseiset jäsenvaltiot valittiin niissä Eurostatin mittausten perusteella ilmenneen koulunkäynnin keskeyttämisongelman suuruuden perusteella (ks. liite 1) sekä siksi, että ne käyttivät ESR:n rahoitusta ongelman ratkaisemiseen.
The audit methodology consisted of desk research and on-the-spot audits in 34 implementing bodies and 50 ESL projects (see Annex 3), where management procedures at national, regional and project levels were examined and tested, and interviews conducted with the various stakeholders. 
Tarkastuksessa kohdistettiin asiakirjatarkastuksia sekä paikan päällä toimitettavia tarkastuksia 34:ään täytäntöönpanosta vastaavaan elimeen ja 50:een koulunkäynnin keskeyttämistä koskevaan hankkeeseen (ks. liite 3); tarkastuksissa tutkittiin ja testattiin hallinnointimenettelyjä kansallis-, alue-ja hanketasolla ja haastateltiin eri osapuolia.
AUDIT OBSERVATIONS The CommissionŐs fulfilment of its management function 13. 
TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET Komission hallinnointitehtävän täyttäminen 13.
Under Article 38 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 (3), which lays down general provisions on the Structural Funds, Member States are required to verify that management and control arrangements ensure that Community funds are being used efficiently and correctly and to provide the Commission with a description of these arrangements. 
Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3) 38 artiklan nojalla jäsenvaltioiden on tarkastettava, että hallintoja valvontajärjestelmien avulla varmistetaan yhteisön varojen tehokas ja moitteeton käyttö, ja toimitettava komissiolle näiden järjestelmien kuvaus.
They must also ensure that Community funds are used in accordance with the principles of sound financial management and must cooperate with the Commission to this end. 
Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että yhteisön varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti, ja niiden tulee tehdä komission kanssa yhteistyötä mainitun päämäärän saavuttamiseksi.
The Member States are thus principally responsible for establishing the management and control systems and for applying them to measure and project implementation in conformity with Community requirements. The Commission nevertheless has the final responsibility for the execution of the budget (as described under Article 274 of the EC Treaty and in the Financial Regulation). 
Jäsenvaltiot ovat näin ollen pääasiallisesti vastuussa hallintoja valvontajärjestelmien perustamisesta sekä niiden soveltamisesta toimenpiteiden ja hankkeiden täytäntöönpanoon yhteisön vaatimusten mukaisesti; komissiolla on kuitenkin lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta (kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 274 artiklasta sekä varainhoitoasetuksesta käy ilmi).
(3) OJ L 161, 26.6.1999, p. 
(3) EYVL L 161, 26.6.1999, s.
C 99/6 EN Official Journal of the European Union 26.4.2006 14. 
C 99/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.4.2006 14.
In this regard, under Article 5 of Commission Regulation (EC) No 438/2001 (1) the Commission receives from Member States a description of their management and control systems. 
Komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 5 artiklan nojalla (1) komissio saa jäsenvaltioilta kuvauksen niiden hallintoja valvontajärjestelmistä.
However, these descriptions relate mainly to legality and regularity and not to the achievement of economy, efficiency and effectiveness. 
Kuvaukset liittyvät kuitenkin lähinnä laillisuuteen ja asianmukaisuuteen eivätkä niinkään taloudellisuuteen, tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseen.
The Commission, for its part, is required under Article 6 of the said regulation to Ôsatisfy itself that (Member StatesŐ) management and control systems ... meet the required standardsŐ and to Ômake known any obstacles which (the aforementioned management and control systems) present ... to the CommissionŐs discharge of its responsibilities under Article 274 of the TreatyŐ. 
Mainitun asetuksen 6 artiklan nojalla komissio puolestaan ”varmistaa, että [jäsenvaltioiden] hallintoja valvontajärjestelmät vastaavat ... vaatimuksia”, ja ”ilmoittaa ... [kyseisiin järjestelmiin liittyvistä] perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisten komission velvollisuuksien täyttämistä haittaavista tekijöistä”.
In fulfillment of this requirement, the Commission collects management information on Operational Programmes through a number of mechanisms. 
Vaatimusta täyttäessään komissio kerää toimenpideohjelmien hallinnointitietoja useiden mekanismien avulla.
These include Annual programme review meetings, evaluations, Annual Implementation Reports submitted to the Commission by Member States under Regulation (EC) No 1260/1999 (2), the CommissionŐs participation at Programme Monitoring Committee (PMC) meetings, national audit reports submitted under administrative arrangements between the Commission and Member States and the CommissionŐs own audits in Member States. 
Näistä mekanismeista voidaan mainita esimerkkinä vuosittaiset ohjelmatarkistuskokoukset, arvioinnit sekä vuosittaiset täytäntöönpanokertomukset, jotka jäsenvaltiot toimittavat komissiolle asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) nojalla, komission osallistuminen ohjelmien seurantakomiteoiden kokouksiin, komission ja jäsenvaltioiden välisten hallinnollisten järjestelyiden perusteella laadittavat kansalliset tarkastuskertomukset sekä komission omat tarkastukset jäsenvaltioissa.
However, with the exception of project selection procedures, these mechanisms are insufficiently used to specifically assess the functioning of Member StatesŐ management systems with regard to their adherence to the principles of economy, efficiency and effectiveness, as defined by Article 27 of the Financial Regulation. 
Mekanismeja ei kuitenkaan hankkeiden valintamenettelyjä lukuun ottamatta käytetä riittävissä määrin jäsenvaltioiden hallinnointijärjestelmien toiminnan arviointiin varainhoitoasetuksen 27 artiklassa määritettyjen taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden noudattamisen näkökulmasta.
An examination of the CommissionŐs audit reports under Article 6 of Regulation (EC) No 438/2001 for the period 2004/2005 indicated that Member StatesŐ management systems were not systematically examined with a view to ascertaining their adherence to the principles of economy, efficiency and effectiveness. 
Asetuksen (EY) N:o 438/2001 6 artiklan nojalla kauden 2004/2005 osalta annettujen komission tarkastuskertomusten tarkastelu osoitti, että jäsenvaltioiden hallintojärjestelmiä ei tutkittu järjestelmällisesti taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden noudattamisen kannalta.
Furthermore, the CourtŐs audit of the CommissionŐs management files indicated that, while the Commission obtained knowledge of the implementation of OPs through its participation in PMCs, Steering Committees, bilateral meetings with Member States and through on-site audit visits, such knowledge was not fully exploited, in respect of the seven operational programmes audited. 
Tilintarkastustuomioistuimen komission hallinnointiasiakirjoihin kohdistama tarkastus osoitti, että komissio sai tietoa toimenpideohjelmien toteuttamisesta ohjelmien seurantakomiteoiden, ohjauskomiteoi-den, jäsenvaltioiden kanssa järjestettyjen kahdenvälisten kokousten sekä paikan päällä toimitettujen tarkastusten avulla, mutta saatuja tietoja ei hyödynnetty kattavasti seitsemän tarkastuskohteena olleen toimenpideohjelman tapauksessa.
Therefore, procedures for processing and utilising such management information emanating from different sources need to be improved. 
Eri lähteistä peräisin olevien hallinnointitietojen käsittelyyn ja hyödyntämiseen liittyviä menettelyjä onkin parannettava.
The CourtŐs analysis of seven mid-term evaluation reports for the OPs audited, provided for under Article 42 of Regulation (EC) No 1260/1999, also revealed that although the reports often contained observations and recommendations on programme management issues, the Commission did not consider it appropriate to carry out, on its own, an independent assessment and follow-up of these recommendations. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi seitsemän tarkastettuihin toimenpideohjelmiin liittyvää, asetuksen (EY) N:o 1260/1999 42 artiklan nojalla laadittavaa väliarviointikerto-musta, ja havaitsi myös niiden kohdalla, että vaikka kertomuksissa esitettiin usein ohjelmien hallinnointia koskevia huomautuksia ja suosituksia, komissio ei katsonut asianmukaiseksi suorittaa itse suositusten perusteella riippumatonta arviointia ja seurantaa.
Instead, it exercised its management function in this regard through its advisory role on PMCs and Steering Committees and ultimately through its formal approval of changes to Operational Programmes. 
Sen sijaan komissio toteutti tältä osin hallinnointitehtäväänsä neuvonantajana ohjelmien seurantakomiteoissa ja ohjauskomiteoissa sekä loppujen lopuksi antamalla muodollisen hyväksyntänsä toimenpideohjelmiin tehtäville muutoksille.
(1) OJ L 63, 3.3.2001, p. 
(1) EYVL L 63, 3.3.2001, s.
(2) Articles 34(1)(c) and 37. 
(2) 34 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 37 artikla.
In its opinion on a Council Regulation on the Structural Funds (3), the Court recalled that a substantial strengthening of Community controls is the indispensible corollary to a system in which project management rests with the national or regional authorities. 
Tilintarkastustuomioistuin muistutti rakennerahastoista annettua neuvoston asetusta koskevassa lausunnossaan (3), että yhteisön suorittaman valvonnan huomattava lujittaminen on ehdoton edellytys järjestelmässä, jossa hankehallinnoinnista vastaavat kansalliset tai alueelliset viranomaiset.
This means in specific terms, that the Commission must be able to obtain assurance that sound financial management is being implemented in practice, in relation to these OPs and ESL measures, either through better use of information currently received or through new monitoring activities. 
Tarkemmin ilmaistuna tämä merkitsee, että komission on voitava saada varmuus siitä, että kyseisiin toimenpideohjelmiin ja koulunkäynnin keskeyttämistä koskeviin toimiin liittyvä varainhoito toteutuu käytännössä moitteettomasti; varmistamisen suorittamiseksi on joko hyödynnettävä paremmin nykyisin saatavia tietoja tai kehitettävä uusia seurantatoimia.
Without such information neither the Commission nor indeed the managing authorities of the programmes can have sufficient assurance that appropriate standards of management are being applied in the implementation of actions addressing ESL, or consequently, that the maximum benefit is being obtained from Community funding. 
Ilman kyseisiä tietoja komissiolla eikä varsinkaan ohjelmien hallinnoinnista vastaavilla viranomaisilla ole riittävää varmuutta siitä, että koulunkäynnin keskeyttämiseen kohdennettujen toimien toteuttamiseen sovelletaan asianmukaisia hallinnointia koskevia standardeja tai että yhteisön rahoituksen avulla saavutetaan suurin mahdollinen hyöty.
Member StatesŐ management of ESF co-financed activities Was the provision of funding preceded by an appropriate analysis of the expected economic benefits? 
ESR:sta yhteisrahoitettujen toimien hallinnointi jäsenvaltioissa Edelsikö rahoituksen myöntämistä odotetun taloudellisen hyödyn asianmukainen analysointi?
One of the objectives of ESF intervention was to reduce ESL with a view to improving the functioning of the labour market and the employability of the individual (4). 
ESR:n rahoituksen yhtenä tavoitteena oli koulunkäynnin keskeyttämismäärien vähentäminen työmarkkinoiden toiminnan sekä työllistymisen parantamiseksi (4).
While the potential macroeconomic impact is clear (5), five of the seven measures (6) audited, which addressed ESL, were not based on a precise assessment of the extent and nature of the problem being faced at national, regional or local level. 
Toiminnan mahdollinen makrotaloudellinen vaikutus on selvä (5), mutta seitsemästä tarkastuskohteena olleesta koulunkäynnin keskeyttämistä koskevasta toimesta viisi (6) ei perustunut kansallis-, alue-tai paikallistasolla ilmenevän ongelman luonteen ja laajuuden tarkkaan arviointiin.
Despite political consensus for new, additional efforts to tackle ESL, as evidenced in the Lisbon Agenda, some Member States were slow to apply the funding to flexible, new approaches to combating ESL and adapting educational systems. 
Lissabonin strategian ilmentämästä, koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyviä lisätoimia koskevasta poliittisesta yhteisymmärryksestä huolimatta jotkin jäsenvaltiot muunsivat rahoituksen hitaasti uusiksi, joustaviksi koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyviksi toimiksi; myös koulutusjärjestelmien mukauttaminen oli hidasta.
For example, only in very few cases were decisions on co-financed activities preceded by research studies. 
Yhteisrahoitettavia toimia koskevia päätöksiä edelsivät vain erittäin harvoissa tapauksissa asianmukaiset tutkimukset.
(3) Opinion No 2/2005 on the proposal for a Council regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund (COM(2004) 492 final of 14 July 2004), (OJ C 121, 20.5.2005, p. 
(3) Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (KOM(2004) 492 lopullinen, 14. heinäkuuta 2004) (EUVL C 121, 20.5.2005, s.
(4) Communication of the Commission: Guidelines for programming in the period 2000 to 2006, Part 2: C: promoting employability, skills and mobility through lifelong learning, 1 July 1999. 
(4) Komission tiedonanto: ohjelmien laatimisohjeet ohjelmakaudeksi 2000—2006, toinen osa: C: työllistettävyyden, taitojen ja liikkuvuuden lisääminen elinikäisen oppimisen avulla, 1. heinäkuuta 1999.
(5) The EU Economy: 2004 Review, Commission staff working paper, SEC(2004) 1368 of 26 October 2004, Paragraph 4.1. 
(5) The EU Economy: 2004 Review, komission valmisteluasiakirja, SEC(2004) 1368, 26. lokakuuta 2004, kohta 4.1. ”There is no solid evidence that education influences the aggregate employment rate ... partly because researchers have not had access to data ... on functional competences, as opposed to years of schooling.
On the other hand, encouraging more people to complete upper-secondary education would have the effect of evening out the distribution of skills ... and might be expected to have a positive long-term employment impactŐ. 
Toisaalta kannustettaessa useampia henkilöitä suorittamaan loppuun ylemmän keskiasteen opinnot pätevyys jakautuisi tasaisemmin ... ja saattaisi vaikuttaa myönteisesti työllisyyteen pitkällä aika-välillä].
(6) Spain (Andalusia), France, Portugal, Netherlands and the United Kingdom. 
(6) Espanja (Andalusia), Ranska, Portugali, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta.
26.4.2006 EN Official Journal of the European Union C 99/7 19. 
26.4.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 99/7 19.