natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This Ôadditional levyŐ, commonly known as ÔsuperlevyŐ, (1) Council Regulation (EEC) No 856/84 of 31 March 1984 (OJ L 90, 1.4.1984) introduced the system for five 12-month periods running from 1 April 1984 to 31 March 1989. 
Maidon tuottaja (1) Järjestelmä otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (ETY) N:o 856/84, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1984 (EYVL L 90, 1.4.1984), viideksi 12 kuukauden pituiseksi kaudeksi eli ajalle 1. huhtikuuta 1984 — 31. maaliskuuta 1989.
The system was initially extended until 31 March 1992 by Regulation (EEC) No 1109/88 of 25 April 1988 (OJ L 110, 29.4.1988) and then by Regulation (EEC) No 816/92 of 31 March 1992 (OJ L 86, 1.4.1992). 
Järjestelmän voimassaoloa jatkettiin alun perin 31. maaliskuuta 1992 saakka asetuksella (ETY) N:o 1109/88, annettu 25 päivänä huhtikuuta 1988 (EYVL L 110, 29.4.1988) ja vielä asetuksella (ETY) N:o 816/92, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992 (EYVL L 86, 1.4.1992).
On 28 December 1992, the Council adopted Regulation (EEC) No 3950/92 (OJ L 405, 31.12.1992), which extended the additional levy system for seven new periods of 12 months commencing on 1 April 1993, with the said 2 Regulation cancelling and replacing all prior provisions. () The levy was 75 % or 100 % of the target price for milk during the first three periods, and was increased to 100 % in 1987/88 and to 115 % in 1990. 
Neuvosto antoi 28. joulukuuta 1992 asetuksen (ETY) N:o 3950/92 (EYVL L 405, 31.12.1992), jolla lisämaksujärjestelmän voimassaoloa jatkettiin seitsemällä 12 kuukauden pituisella kaudella 1. huhtikuuta 1993 alkaen.
See ECA Special Report No 4/93, paragraph 3.24 (OJ C 12, 15.1.1994). must be charged to producers by milk purchasers (3) or to direct sellers (4) of milk by the competent national administration. The proceeds of the levy are declared by the EAGGF paying agencies as Ônegative expenditureŐ. 
Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 4/93, kohta 3.24 (EYVL C 12, 15.1.1994). maksaa kyseisen lisämaksun maidon ostajille (3) tai maidon suoramyyjä (4) toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. EMOTR:n maksajavirastot ilmoittavat maksuista saadun tuoton ”negatiivi-sena menona”.
The milk balance presented by the Commission to the Council showed that the 1984 supply amounted to 120 % of the internal demand and despite exports estimated at 12,7 Mio t equivalent, the surplus within the EU for that year was of 6,7 Mio t (5). 
Komission neuvostolle esittämästä maidon kokonaistilanteesta nähtiin, että vuonna 1984 tarjonta oli 120 prosenttia sisämarkkinoiden kysynnästä, ja huolimatta siitä, että vienti oli arviolta 12,7 miljoonaa maitoekvivalenttitonnia, yhteisön ylijäämä samana vuonna oli 6,7 miljoonaa maitoekvivalenttitonnia (5).
The total of national milk quotas for the 10 Member States within the European Community was initially established at 103,7 Mio t (99,9 Mio t for deliveries to dairies), about the same level as the average of deliveries for the years 1981 to 1983. 
Tuolloin kymmenen jäsenvaltion muodostaman Euroopan yhteisön kansalliset maitokiintiöt vahvistettiin alun perin kaikkiaan 103,7 miljoonaksi tonniksi (toimitukset meijereihin 99,9 miljoonaksi ton-niksi), mikä oli lähes samaa tasoa kuin vuosien 1981–1983 keskimääräiset toimitukset.
It was, in the opinion of the Court, too high a level, given that internal use of milk and milk products was estimated at 85 Mio t (6). 
Tilintarkastustuomioistuimen mielestä taso oli liian korkea, kun otetaan huomioon, että maidon ja maitotuotteiden kulutuksen yhteisössä arvioitiin olevan 85 miljoonaa tonnia (6).
3 () Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992, 4 Article 2(2) (OJ L 405, 31.12.1992). () Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992, 5 Article 2(3) (OJ L 405, 31.12.1992). 
3 () Neuvoston asetus (ETY) N:o 3950/92, annettu 28 päivänä joulukuuta 4 1992, 2 artiklan 2 kohta (EYVL L 405, 31.12.1992). () Neuvoston asetus (ETY) N:o 3950/92, annettu 28 päivänä joulukuuta 5 1992, 2 artiklan 3 kohta (EYVL L 405, 31.12.1992). () Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2/87, taulukko 3 6 (EYVL C 266, 5.10.1987). () Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2/87, kohdat 3.10–3.13 (EYVL C 266, 5.10.1987).
30.10.2001 EN Official Journal of the European Communities C 305/5 3. 
30.10.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 305/5 3.
A series of measures aimed at cutting milk production were subsequently adopted (1) resulting in an 8 % overall reduction in quotas over a nine-year period (1984/85 to 1993/94 milk marketing years). 
Tämän jälkeen hyväksyttiin joukko toimenpiteitä maidontuotannon vähentämiseksi (1), ja kiintiöitä pienennettiin kokonaisuudessaan 8 prosenttia yhdeksän vuoden aikana (maidon markkinointivuodesta 1984–1985 vuoteen 1993–1994).
Milk production actually fell by around 10 % over the same period. 
Samana aikana maidontuotanto väheni noin 10 prosenttia.
No further adjustments have been made to national reference quantities since then, and levels of milk production within the 15 Member States have stabilised at 120 Mio t. 
Tämän jälkeen kansallisia viitemääriä ei ole mukautettu, ja viidentoista jäsenvaltion maidontuotanto on vakiintunut 120 miljoonaan tonniin.
Decisions effective from 2000 laying down the reform of the organisation of the market for milk and milk products, provide for a 1,18 % increase in the national reference quantities between April 2000 and April 2001 and a subsequent 1,28 % increase as from April 2005 (see Annex 1 paragraph 4). 
Vuodesta 2000 sovelletuissa päätöksissä, joilla vahvistetaan maito-ja maitotuotealan markkinajärjestelyn uudistus, säädetään kansallisten viitemäärien 1,18 prosentin lisäyksestä huhtikuun 2000 ja huhtikuun 2001 välisenä aikana ja määrien lisäämisestä edelleen 1,28 prosenttia huhtikuusta 2005 eteenpäin (ks. liite 1 kohta 4).
Transfers of quota are not allowed between Member States. 
Kiintiöiden siirto ei ole sallittua jäsenvaltioiden välillä.
They are permitted between producers within a Member State but the detailed application of the transfer rules is left to the Member State itself. 
Se on sallittua tuottajien välillä jäsenvaltioiden sisällä, mutta siirtoon liittyvien sääntöjen yksityiskohtainen soveltaminen on jäsenvaltioiden vastuulla.
Member States may allow an almost free market in trading of milk quota. 
Jäsenvaltiot voivat sallia kiintiöiden kaupan lähes vapaat markkinat.
This approach promotes the concentration of quota in the most efficient holdings. 
Tällainen lähestymistapa lisää kiintiöiden keskittymistä tehokkaimmille tiloille.
Alternatively Member States may centrally control all transfers of quota, transfers being allowed according to administrative criteria laid down by the Member State. 
Vaihtoehtona on, että jäsenvaltiot valvovat keskitetysti kaikkia kiintiöiden siirtoja, joita voidaan tehdä ainoastaan jäsenvaltion säätämien hallinnollisten perusteiden mukaisesti.
This approach pursues regional objectives linked to rural, social or economic development. 
Tämä lähestymistapa noudattaa maaseudun kehittämiseen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen liittyviä alueellisia tavoitteita.
The results of previous audits, by the Court, relating to the milk quota regime have been published in two special reports (2) and three annual reports (3). 
Maidon kiintiöjärjestelmää koskevien tilintarkastustuomioistuimen toimittamien aiempien tarkastusten tulokset on julkaistu kahdessa erityiskertomuksessa (2) ja kolmessa vuosikertomuksessa (3).
In particular the audit sought to assess the extent to which: (a) the Commission correctly monitors the implementation of the regime, has introduced adequate control procedures and takes the necessary steps to reinforce the regime in the case of infringements or evidence of control weaknesses; (b) the implementation of the regime by Member States complies with the regulatory framework, particularly in respect of the existence of an adequate national legislative and administrative structure, controls on declarations of milk produced, 1 () ECA Special Report No 4/93, paragraphs 4.2 to 4.5 (OJ C 12, 2 15.1.1994). () Special Report No 2/87 (OJ C 266, 5.10.1987) and Special Report 3 No 4/93 (OJ C 12, 15.1.1994). () Annual Report 1988 (paragraphs 5.33-5.38), Annual Report 1992 (paragraphs 2.17-2.19) and Annual Report 1993 (paragraphs 2.10-2.59). individual quota assignment, approval of all purchasers, annual checks on purchasers and direct sellers, collection and accounting of the levy in favour of the European Union. 
Tarkastuksen tavoitteena oli erityisesti arvioida, a) valvooko komissio järjestelmän täytäntöönpanoa tällä hetkellä asianmukaisesti, onko se ottanut käyttöön riittäviä valvontamenettelyjä ja toteuttaako se tarvittavat toimet järjestelmän tiukentamiseksi tapauksissa, joissa kyse on rikkomuksista tai joissa on todisteita valvonnan heikkoudesta; b) ovatko jäsenvaltiot noudattaneet sääntelykehystä järjestelmän täytäntöönpanon yhteydessä sen suhteen, onko jäsenvaltioissa olemassa riittävät kansalliset oikeus-ja hallintorakenteet ja kuinka niissä valvotaan tuotettua maitoa koskevia ilmoituksia, jaetaan tilakohtaisia kiintiöitä, annetaan ostajille toimilupa, valvotaan ostajia ja suoramyyjiä vuosittain sekä peritään Euroopan yhteisölle maksettavat lisämaksut ja pidetään niistä kirjaa.
The Court examined the CommissionŐs role and audited the implementation of the regime in nine Member States (Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Italy, the Netherlands, Portugal, the United Kingdom) covering over 80 % of allocated quota. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki komission toimia ja tarkasti järjestelmän täytäntöönpanon yhdeksässä jäsenvaltiossa (Alankomaat, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Portugali, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta), joille on jaettu 80 prosenttia myönnetyistä kiintiöistä.
IMPACT OF THE QUOTA REGIME ON THE DEVELOPMENT OF THE MILK MARKET Over time the level of quotas has changed 9. 
KIINTIÖJÄRJESTELMÄN VAIKUTUS MAITOALAN MARKKINOIDEN KEHITYKSEEN Kiintiöiden taso on vaihdellut eri aikoina 9.
The level of overall quotas in the EU has evolved since 1984 as shown in Annex 2. 
Kuten liitteestä 2 voidaan nähdä, kokonaiskiintiöiden taso yhteisössä on muuttunut vuodesta 1984.
National reference quantities were cut by an average 8 % between 1984 and 1993. 
Vuosina 1984–1993 kansallisia viitemääriä pienennettiin keskimäärin 8 prosenttia.
Since the 1993/94 (4) milk marketing year, total national reference quantities for the 12 Member States have remained at 109 Mio t. 
Maidon markkinointivuodesta 1993–1994 (4) alkaen kahdentoista jäsenvaltion kansalliset viitemäärät ovat pysyneet yhteensä 109 miljoonassa tonnissa.
This amount includes a 2,2 Mio t increase over the 1992/93 amount, the bulk of which consisted of the additional national reference quantities of 1,5 Mio t allocated to Italy, Spain and Greece. 
Suurin osa tästä määrästä koostui Italialle, Espanjalle ja Kreikalle myönnetystä kansallisen viitemäärän 1,5 miljoonan tonnin lisäyksestä.
From the 1995/96 milk year onwards, national reference quantities for the three new Member States, namely Austria, Sweden and Finland, were set at 8,4 Mio t in total. 
Maidon markkinointivuodesta 1995–1996 kolmen uuden jäsenvaltion, eli Itävallan, Ruotsin ja Suomen, kansalliset viitemäärät vahvistettiin yhteensä 8,4 miljoonaksi tonniksi.
Since that time, total national reference quantities for the 15 Member States have been set at 117,5 Mio t, including 1,6 Mio t for direct sales by milk producers. 
Sen jälkeen viidentoista jäsenvaltion kansalliset viitemäärät on vahvistettu yhteensä 117,5 miljoonaksi tonniksi, joista 1,6 miljoonaa tonnia on tarkoitettu maidontuottajien suoramyyntiin.
The adjustment of the national reference quantities for Italy, Spain and Greece and the establishing of national reference quantities for the three new Member States together resulted in an overall 10,6 Mio t increase in the national reference quantities. Milk production is close to national quota levels 12. 
Italian, Espanjan ja Kreikan kansallisten viitemäärien mukautukset sekä kolmen uuden jäsenvaltion kansalliset viitemäärät johtivat viitemäärien nousuun kaikkiaan 10,6 miljoonalla tonnilla. Maidontuotannon määrä vastaa suurin piirtein kansallisten kiintiöiden tasoa 12.
Since 1993, milk production has stabilised at around 120 Mio t (see Annex 3). 
Vuodesta 1993 maidontuotanto on vakiintunut noin 120 miljoonaan tonniin (ks. liite 3).
Most of the Member States have decreased their production by over 10 % in relation to 1984, the year in which milk quotas were introduced. 
Useimmat jäsenvaltiot ovat pienentäneet tuotantoaan yli 10 prosenttia verrattuna vuoteen 1984, jolloin maitokiintiöt otettiin käyttöön.
Milk production has increased in Portugal (+ 10 % between 1992 (5) and 1998) and Greece (+ 9 % between 1984 and 1998). 
Maidontuotanto on lisääntynyt Portugalissa (10 prosenttia vuosina 1992 (5) –1998) ja Kreikassa (9 prosenttia vuosina 1984–1998).
(4) 5 () Council Regulation (EEC) No 1560/93 of 14 June 19963 (OJ L 154, 25.6.1993) amending Council Regulation (EEC) No 3950/92 of 28 December 1992 (OJ L 405, 31.12.1992), established guaranteed quantities for the period 1993/94 based on the following principles: the temporary suspension of the quotas applied in the previous periods became definitive, the Community reserve was definitively integrated into the Member StatesŐ quotas, and the quotas for Greece, Spain and Italy were increased. In Portugal, the milk quota regime became applicable from 1991/92 onwards. 
(4) Neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1560/93, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1993 (EYVL L 154, 25.6.1993), jolla muutettiin neuvoston asetusta (ETY) N:o 3950/92, annettu 28 päivänä joulukuuta 1992 (EYVL L 405, 31.12.1992), vahvistettiin taatut määrät kaudelle 1993–1994 seuraavien periaatteiden mukaisesti: edeltävien kausien kiintiöiden väliaikainen keskeyttäminen muuttui maidontuotannosta luopumiseksi, yhteisön varasto sisällytettiin lopullisesti jäsenvaltioi-5 den kiintiöihin ja Kreikan, Espanjan ja Italian kiintiöitä lisättiin. () Portugalissa alettiin soveltaa maidon kiintiöjärjestelmää markkinointivuodesta 1991–1992.
C 305/6 EN Official Journal of the European Communities 30.10.2001 13. 
C 305/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30.10.2001 13.
Since the 1995/96 milk marketing year, reference quantities for deliveries to dairies have been systematically exceeded by a small margin (less than one per cent overall) in most Member States despite the reduction in the gap between milk production and national reference quantities. 
Markkinointivuodesta 1995–1996 lähtien meijereihin toimitettavan maidon viitemäärät ovat järjestelmällisesti hiukan (yhteensä alle yhden prosentin verran) ylittyneet useimmissa jäsenvaltioissa, vaikka maidontuotannon ja kansallisten viitemäärien välinen ero on pienentynyt.
This has been essentially due to the increase in the fat content of the milk. 
Syynä on ollut pääasiassa maidon rasvapitoisuuden lisääntyminen.
Quantities of milk delivered to dairies are adjusted on the basis of the actual fat content of the milk in relation to a reference fat content that existed at the time the milk quotas were introduced. 
Meijereihin toimitetun maidon määrä mukautetaan siten, että sen todellista rasvapitoisuutta verrataan maitokiintiöiden käyttöön ottamisen aikaan voimassa olleeseen rasvapitoisuuden viitearvoon.
These corrections cause national reference quantities to be exceeded and the additional levy to be applied (see Illustration 1). 
Rasvapitoisuuden perusteella tapahtuvat mukautukset ovat syynä siihen, että kansalliset viitemäärät ylittyvät ja lisämaksua sovelletaan (ks. kaavio 1).
Illustration 1 Gross deliveries of milk to dairies, correction of quantities of milk delivered on the basis of fat content, imports of milk products and domestic consumption of milk products 120 100 80 60 40 20 0 1985/ 1986/ 1987/ 1988/ 1989/ 1990/ 1991/ 1992/ 1993/ 1994/ 1995/ 1996/ 1997/ 1998/ 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Source: ZMP milk balance sheet Ń Summary tables of the replies to the questionnaires provided for in Article 8 of Regulation (EEC) No 536/93 (DG AGRI). 
Kaavio 1 Meijereihin toimitetun maidon bruttomäärä, toimitetun maidon määrä rasvapitoisuuden perusteella mukautettuna, maitotuotteiden tuonti sekä maitotuotteiden kulutus yhteisössä 120 100 80 60 40 20 0 1985/ 1986/ 1987/ 1988/ 1989/ 1990/ 1991/ 1992/ 1993/ 1994/ 1995/ 1996/ 1997/ 1998/ 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Lähde: ZMP-Bilanz Milch. Asetuksen (ETY) N:o 536/93 8 artiklan mukaisten kyselylomakkeiden vastauksista laaditut yhteenvetotaulukot (PO AGRI).
Gross quantities of milk delivered to dairies Correction of quantities of milk delivered on the basis of fat content Imports of milk products Domestic consumption of milk products The quota level leads however to a structural surplus 14. 
Meijereihin toimitetun maidon bruttomäärä Toimitetun maidon määrä rasvapitoisuuden perusteella mukautettuna Maitotuotteiden tuonti Maitotuotteiden kulutus yhteisössä Kiintiöiden taso johtaa kuitenkin rakenteelliseen ylijäämään 14.
The increase in the quota level occurred despite the fact that the Community market showed a structural surplus (see Illustration 1). 
Kiintiöiden taso nousi huolimatta siitä, että yhteisön markkinoilla oli rakenteellista ylitarjontaa (ks. kaavio 1).
This subsidised export of dairy products has been stable in the last decade at about 15 million tonnes (see Annexe 5 Ôdairy sector supply balance sheet in milk equivalentsŐ and Illustration 2). 
Vientituen avulla vietyjen maitotuotteiden määrä on viime vuosikymmenen aikana vakiintunut noin 15 miljoonaan tonniin (ks. liite 5, maitoalan tarjontatase maitoekvivalentteina, sekä kaavio 2).
In addition, subsidised internal consumption of butter and skimmed-milk powder (SMP) is estimated by the Court at 10 million tonnes milk equivalent. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi voin ja rasvattoman maitojauheen tuetun sisäisen kulutuksen määräksi 10 miljoonaa mai-toekvivalenttitonnia.
In fact, from 1991 to 1994, the subsidised butter share of internal consumption rose from 26,8 % to 32 %. 
Tuetun voin osuus sisäisestä kulutuksesta nousi 26,8 prosentista 32 prosenttiin vuosina 1991–1994.
Since 1995, Community aid representing on average 30 % of the market price (1) has been granted on around 500 000 t of butter or 28 % of the amount consumed on the internal market. 
Vuodesta 1995 yhteisön tukea, joka on keskimäärin 30 prosenttia markkinahinnasta (1), on myönnetty noin 500 000 tonnille voita eli 28 prosentille sisämarkkinoilla kulutetusta määrästä.
Over the same period, the quantity of subsidised skimmed milk used on the internal market (2) has fallen. 
Samanaikaisesti sisämarkkinoilla käytetyn tuetun rasvattoman maidon määrä (2) on pienentynyt.
Aid for the use of SMP has been paid on over 50 % of the quantities consumed on the internal market. 
Yli 50 prosentille sisämarkkinoilla kulutetusta rasvattomasta maitojauheesta on maksettu tukea.
This aid has been fixed at some 35 % of the market price (3) (see Illustration 3). 
Kyseisen tuen määrä on vahvistettu noin 35 prosenttiin markkinahinnasta (3) (ks. kaavio 3).
(1) ECA Special Report No 8/2000, paragraph 22 (OJ C 132, 12.5.2000). 
(1) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 8/2000, kohta 22 2 (EYVL C 132, 12.5.2000). () Eläinten ruokintaan tarkoitettu rasvaton maitojauhe ja eläinten rehussa 3 ja kaseiinin tuotantoon käytetty nestemäinen rasvaton maito. () Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 1/99, kohta 21 ja taulukko 2 ”Rasvattoman maitojauheen määrät”. milj. tonnia
30.10.2001 25 20 15 10 5 0 Đ5 EN Official Journal of the European Communities Illustration 2 Milk sector balance sheet (mio t): excess supply over domestic demand, exports and changes in stock C 305/7 Changes in stock Exports Excess supply over domestic demand Đ 10 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992* 1993 1994 1995 1995 1996 1997 1998 N. B.: For 1986 to 1990 EU-12 (new Lnder excluded) Ń For 1991 to 1994 EU-12 (new Lnder included) Ń As from 1995 EU-15, 1998 estimates. 
30.10.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 305/7 Kaavio 2 25 20 15 10 5 0 –5 Maitoalan tarjontatase: ylitarjonta verrattuna kysyntään yhteisössä, vienti sekä varastojen muutokset – 10 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992* 1993 1994 1995 1995 1996 1997 1998 Huom.:Vuosina1986–1990EU-12(ilmanSaksanuusiaosavaltioita).Vuosina1991–1994EU-12(myösSaksanuudetosavaltiot).Vuodesta1995alkaenEU-15;vuoden 1998 luvut ovat arvioita.
For 1992: provisional data published in ZMP milk balance sheet 92 (the updates differ considerably from these data). 
Vuosi 1992: ZMP-Bilan Milch 92 -asiakirjassa julkaistuja väliaikaisia lukuja (päivitetyt tiedot eroavat niistä huomattavasti).
For the other years: latest data available. 
Muiden vuosien osalta on esitetty uusimmat käytettävissä olevat tiedot.
Consumption of own produce on the farm and direct sales are not taken into account. 
Mukaan ei ole otettu kulutusta tilalla eikä suoramyyntiä.
Source: ZMP milk balance sheet. 
Lähde: ZMP-Bilanz Milch.
Illustration 3 ary cost of 2 601 million euro. 
Talousarviomenot 92,28 milj. t Kaavio 3 talousarvioon 2 601 miljoonan euron nettokustannukset vuonna 1999.
The breakdown of the cost of the different measures is given in Annex 6 (see Illustrations 4 and 5). 
Eri toimenpiteiden kustannukset on eritelty liitteessä 6 (ks. kaaviot 4 ja 5).
Total payments of the additional levy to the Community budget cover 16 % of the expenditure of the CMO for the milk and milk products sector. 
Yhteisön talousarvioon suoritettavien lisämaksujen kokonaismäärä kattaa 16 prosenttia maito-ja maitotuotealan yhteisen markkinajärjestelyn kustannuksista.
Budgetary expenditure on subsidies to the milk and milk-products sector has greatly decreased, in relative terms, since the introduction of the quota system. 
Maito-ja maitotuotealan tuesta aiheutuvat suhteelliset talousarviomenot ovat pienentyneet merkittävästi kiintiöjärjestelmän käyttöönoton jälkeen.
It shrank from 27 % of EAGGF-Guarantee expenditure in 1983 to 6,5 % in 1999 (see Annex 7). 
Näiden menojen osuus EMOTR:n tukiosaston menoista pieneni 6,5 prosenttiin vuonna 1999, kun se vuonna 1983 oli 27 prosenttia (ks. liite 7).
The overall figure of the order of 2,5 billion euro a year is still relatively high to finance what is in effect a surplus implicitly authorised by the Member States. 
Menojen kokonaismäärä, vuosittain noin 2,5 miljardia euroa, on vielä suhteellisen suuri rahoitettavaksi, kun kyse on jäsenvaltioiden epäsuorasti sallimasta ylijäämästä.
It should be borne in mind that this level of support, by the European taxpayer, is in addition to the higher prices paid by consumers in the EU for milk and milk products (see paragraphs 22 and 63). 
On muistettava, että veronmaksajien maksaman tuen lisäksi kuluttajat maksavat EU:ssa maidosta ja maitotuotteista korkeita hintoja (ks. kohdat 22 ja 63).
OECD estimates the additional costs borne by EU consumers of these products at more than 20 billion euro a year (2). 1998. 
OECD arvioi kuluttajille näiden tuotteiden osalta unionissa aiheutuvien ylimääräisten kustannusten arvoksi yli 20 miljardia euroa vuodessa (2). kulutus ja maataloustuotannon kulutus (suoramyynti) sisältyvät koko-naiskulutukseen.
On the basis of information from ZMP (Zentrale Markt-und Preisberichtsstelle), the surplus of deliveries over internal consumption (excluding imports) was 10,8 Mio t. 
ZMP:ltä (Zentrale Markt-und Preisberichtsstelle) saatujen tietojen perusteella toimitusten ylijäämä verrattuna sisäiseen kulutukseen (tuontia lukuun ottamatta) oli 10,8 miljoonaa tonnia.
On-farm consumption and farm produce are not covered by the balance sheet published by ZMP, as these products do not, by their nature, give rise to any surplus and there are no statistics available. 
Maatilalla tapahtuva kulutus ja maataloustuotannon kulutus eivät sisälly ZMP:n julkaisemiin määriin, sillä nämä tuotteet ovat luonteeltaan sellaisia, että niistä ei aiheudu ylijäämää, eikä niistä ole tilastotietoja.