natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to this provision, the regulatory framework for cohesion policy requires the programmes to set output and result indicators. 
Tämän säännöksen mukaisesti koheesiopolitiikan sääntelykehyksessä edellytetään, että ohjelmissa on vahvistettava tuotos-ja tulosindikaattorit.
Output indicators measure what is delivered by the programmes, whereas result indicators measure the change to the overall society. 
Tuotosindikaattorit mittaavat, mitä ohjelmien avulla saadaan aikaan, kun taas tulosindikaattorit mittaavat muutosta koko yhteiskunnan tasolla.
Cost-effectiveness does not fall under the concept of output and result indicators. 
Kustannustehokkuus ei kuulu tuotos-ja tulosindikaattoreiden käsitteeseen.
66. a) The Commission further clarifies that result orientation of the European Structural and Investment Funds, including the ERDF and CF, is based on three pillars:  a clear articulation of the specific objectives of programmes with a strong intervention logic (the result orientation of programmes) and result indicators with definitions and measurable targets; 7 EN EN  the introduction of ex ante conditionalities to ensure that the necessary prerequisites are in place for the effective and efficient use of EU support;  the establishment of clear and measurable milestones and targets to ensure progress is made as planned (performance framework). 
66. a) Komissio tarkentaa, että Euroopan rakenne-ja investointirahastojen, mukaan lukien EAKR ja koheesiorahasto, tulossuuntautuneisuus perustuu seuraaviin kolmeen pilariin:  selkeä esitys ohjelmien erityistavoitteista, vahva toimenpidelogiikka (ohjelmien tulossuuntautuneisuus) ja tulosindikaattorit sekä niihin liittyvät määritelmät ja mitattavissa olevat tavoitteet  ennakkoehtojen määrääminen sen varmistamiseksi, että EU:n tuen vaikuttavaa ja tehokasta käyttöä varten tarvittavat edellytykset on määritelty  selkeiden ja mitattavissa olevien välitavoitteiden ja tavoitteiden vahvistaminen suunnitelmien mukaisen edistymisen varmistamiseksi (tuloskehys).
The performance framework of the operational programmes does not include objectives, but only indicators (with milestones and targets). 
Toimenpideohjelmien tuloskehys ei sisällä tavoitteita vaan ainoastaan indikaattoreita (ja niihin liittyviä välitavoitteita ja tavoitteita).
Furthermore, the performance framework only includes a subset of the complete indicator set of the operational programmes4, and as such it does not necessarily include indicators concerning energy efficiency. 
Lisäksi tuloskehys sisältää ainoastaan toimenpideohjelmien kaikkien indikaattoreiden alaryhmän4. Näin ollen se ei välttämättä sisällä energiatehokkuutta koskevia indikaattoreita.
The regulatory framework underlines that the milestones and targets for performance framework indicators should be “realistic, achievable, relevant, capturing essential information on the progress of a priority” as well as “verifiable, without imposing a disproportionate administrative burden”. b) The Commission stresses that there is no requirement that indicators should report primarily on the amount of energy saved. 
Sääntelykehyksessä korostetaan, että tuloskehyksen indikaattoreiden välitavoitteiden ja tavoitteiden olisi oltava ”realistisia, saavutettavissa olevia ja relevantteja, jotta ne antavat olennaisen tiedon prioriteetin edistymisestä”, sekä ”todennettavissa olevia ilman, että aiheutetaan kohtuutonta hallinnollista taakkaa”. b) Komissio korostaa, että edellytyksenä ei ole, että indikaattoreiden olisi mitattava ensisijaisesti säästetyn energian määrää.
The indicators should express the outputs generated by the operations that are relevant. 
Indikaattoreiden olisi ilmaistava asiaankuuluvien toimien synnyttämät tuotokset.
The current monitoring system in place allows aggregating data for common indicators. 
Nykyinen käytössä oleva seurantajärjestelmä mahdollistaa yhteisten indikaattoreiden tietojen koostamisen.
The regulation allows using programme specific indicators, which are not possible to aggregate due to their nature. 
Asetus antaa mahdollisuuden käyttää ohjelmakohtaisia indikaattoreita, joita ei luonteensa vuoksi voida koostaa.
67. The operational programme Puglia 2014-2020 sets among its output indicators the common indicator CO32 ‘Energy efficiency: Decrease of annual primary energy consumption of public buildings’ for the investment priority 4(c) related to energy efficiency in public buildings and the housing sector. 
67.Apulian vuosien 2014–2020 toimenpideohjelman tuotosindikaattoreihin sisältyy yhteinen indikaattori CO32 ”energiatehokkuus: julkisten rakennusten vuotuisen primäärienergian kulutuksen 4 Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 5 artiklan 1 kohta.
The 2023 target is a decrease of 12 million kWh/year. 
Vuoden 2023 tavoitteena on vähentää kulutusta 12 miljoonaa kWh:a vuodessa.
While the regulatory framework does not include a common indicator measuring the amount of energy saved in residential buildings, energy saving is measured in some programmes by programme specific indicators. 
Vaikka sääntelykehys ei sisällä yhteistä indikaattoria, joka mittaisi asuinrakennuksissa säästetyn energian määrää, energiansäästöä mitataan joissakin ohjelmissa ohjelmakohtaisilla indikaattoreilla.
However, due to the programme specific nature of these indicators their values cannot be aggregated at EU level (different definitions and measurement units across Member States). 
Koska nämä indikaattorit ovat ohjelmakohtaisia, niiden arvoja ei kuitenkaan voida koostaa EU:n tasolla (määritelmät ja mittayksiköt poikkeavat toisistaan eri jäsenvaltioissa).
The €4.6 billion allocation is not limited to efficiency investments in residential buildings, but also includes demonstration projects and supporting measures. 
Yhteensä 4,6 miljardin euron määrärahat eivät rajoitu asuinrakennusten energiatehokkuutta koskeviin investointeihin, vaan niihin sisältyy myös demonstrointihankkeita ja tukitoimenpiteitä.
The Commission also underlines that the energy savings produced by ERDF/CF investments do not account for any interrelations, or systemic changes, or for external factors (such as weather) that might overcompensate the savings effect of the measure. 
Komissio korostaa lisäksi, että EAKR:n tai koheesiorahaston investointien avulla saavutetuissa energiansäästöissä ei oteta huomioon vuorovaikutuksia, systeemisiä muutoksia tai ulkoisia tekijöitä (kuten säätä), jotka voivat kompensoida liikaa toimenpiteen säästövaikutusta.
Therefore, from a methodological point of view, the savings from individual measures cannot be aggregated and compared to the EU or national energy efficiency targets. 
Siksi menettelyllisestä näkökulmasta tarkasteltuna yksittäisten toimenpiteiden säästöjä ei voida koostaa ja verrata EU:n tai kansallisen tason energiatehokkuustavoitteisiin.
The Commission refers to its replies to paragraph 65 and 67. 
Komissio viittaa kohtiin 65 ja 67 antamiinsa vastauksiin.
According to the regulatory framework, the result indicators should correspond to the specific objective of the priority axis, which measure what is intended to be changed with the interventions of the operational programme. 
Sääntelykehyksen mukaan tulosindikaattoreiden olisi vastattava toimintalinjan erityistavoitetta, jolla mitataan sitä, mitä toimenpideohjelman toimilla halutaan muuttaa.
The ancillary benefits are not required to be expressed by result indicators. 
Tulosindikaattoreiden ei tarvitse ilmaista lisähyötyjä.
EN EN The allocation of the performance reserve is regulated by Article 22(3) of the Common Provisions Regulation, and it is only based on the achievement of milestones of the indicators selected for the performance framework. 
Suoritusvarauksen kohdentamista säännellään yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa, ja se perustuu ainoastaan tuloskehystä varten valittujen indikaattoreiden välitavoitteiden saavuttamiseen.
The Commission refers to its replies to paragraph 48 and 57. 
Komissio viittaa kohtiin 48 ja 57 antamiinsa vastauksiin.
The Commission recalls that the monitoring system designed for cohesion policy is set out in the regulatory framework. 
Komissio palauttaa mieliin, että koheesiopolitiikkaa varten suunniteltu seurantajärjestelmä on määritelty sääntelykehyksessä.
The Commission considers that it captures information relevant for the objectives of its interventions, which are the cohesion policy objectives set in the Treaty and the thematic objectives defined for the cohesion policy funds in the regulatory framework. 
Komissio katsoo, että sen avulla seurataan asiaankuuluvia tietoja toimien tavoitteista, jotka ovat perussopimuksessa vahvistetut koheesiopolitiikan tavoitteet ja sääntelykehyksessä koheesiopolitiikan rahastoille määritellyt temaattiset tavoitteet.
According to the EU Financial Regulation, sound financial management means implementation of the budget in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness. 
EU:n varainhoitoasetuksen mukaan moitteeton varainhoito tarkoittaa sitä, että talousarvio pannaan täytäntöön taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.
Cost-effectiveness is relevant in this context, however it is not an objective on its own which would need to be captured by the monitoring system. 
Kustannustehokkuus on tässä yhteydessä merkityksellinen asia, mutta se ei ole itsessään tavoite, jota seurantajärjestelmän olisi seurattava.
The Commission considers that to get a better picture about the average cost per household, one would need to look into individual programmes and also use evaluations; in fact, any calculations related to cost of energy saved would need to be carried out at the level of a specific project. 
Komissio katsoo, että jotta asuntoa kohti aiheutuneista keskimääräisistä kustannuksista saataisiin parempi käsitys, olisi tarkasteltava yksittäisiä ohjelmia ja myös hyödynnettävä arviointeja; itse asiassa kaikki energiansäästöstä aiheutuviin kustannuksiin liittyvät laskelmat olisi tehtävä hankkeen tasolla.
The Commission also refers to its reply to paragraph 71. 
Komissio viittaa myös kohtaan 71 antamaansa vastaukseen.
The Commission considers that result indicators may not be appropriate for the performance framework because of the timing of when results can be achieved (beyond the programming period) and – depending on the nature of the indicator – the need for evaluation to disentangle the effects of the policy from those of factors external to the programme. 
Komissio katsoo, että tulosindikaattorit eivät välttämättä sovellu tuloskehystä varten, kun otetaan huomioon ajoitus, jolloin tuloksia voidaan saavuttaa (ohjelmakauden jälkeen) ja – indikaattorin luonteesta riippuen – tarve erottaa arvioinnin avulla politiikan vaikutukset ohjelman kannalta ulkoisten tekijöiden vaikutuksesta.
The Commission refers to its reply to paragraph 77. 
Komissio viittaa kohtaan 77 antamaansa vastaukseen.
85. 
FI FI 85.
The Commission has repeatedly raised with Ireland the issue of the reliability of the data reported for the output indicator “Number of households with improved energy consumption classification”, both in a number of meetings with the relevant authorities and in written observations to the 2017 and 2018 Annual Implementation Reports. 
Komissio on nostanut toistuvasti Irlannin kanssa esille kysymyksen tuotosindikaattorin ”niiden kotitalouksien lukumäärä, joiden energiankulutusluokitus on parantunut” osalta raportoitujen tietojen luotettavuudesta sekä lukuisissa kokouksissa asiaankuuluvien viranomaisten kanssa että vuosien 2017 ja 2018 vuotuisista täytäntöönpanokertomuksista esitetyissä kirjallisissa huomautuksissa.
The Irish authorities are reviewing the projects in order to report a reliable value for the indicator in question. 
Irlannin viranomaiset käyvät läpi hankkeita, jotta ne voisivat raportoida luotettavan arvon kyseessä olevan indikaattorin osalta.
No issues were raised regarding the reliability of the total amount of eligible expenditure reported to the Commission in the review of the performance framework. 
Tuloskehyksen arvioinnin yhteydessä ei otettu esiin muita seikkoja liittyen komissiolle raportoitujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärän luotettavuuteen.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 88. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 88.
The Commission considers it important to ensure that the EU budgetary resources are used in an economical way: EU added value and performance are key requisites when it comes to project selection. 
Komissio pitää tärkeänä varmistaa, että EU:n talousarvioresursseja käytetään taloudellisella tavalla: EU:n tason lisäarvo ja tuloksellisuus ovat keskeisiä vaatimuksia hankkeiden valinnassa.
The Commission reiterates that while cost-effectiveness of the spending is certainly a key element, it must be considered in the wider context of the cohesion policy objectives for economic, social and territorial cohesion, as well as broader EU policy objectives. 
Komissio toteaa jälleen, että vaikka menojen kustannustehokkuus on ilman muuta keskeinen tekijä, sitä on tarkasteltava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien koheesiopolitiikan tavoitteiden sekä EU:n laajempien toimintapoliittisten tavoitteiden muodostamassa laajemmassa asiayhteydessä.
In line with the regulatory framework for cohesion policy, the focus is on the achievement of objectives. 
Koheesiopolitiikkaa koskevan sääntelykehyksen mukaisesti painopiste on tavoitteiden saavuttamisessa.
The Commission considers that EU support should be targeted to projects that contribute significantly to the identified policy objectives. 
Komissio katsoo, että EU:n tukea olisi kohdennettava hankkeisiin, jotka edistävät merkittävästi määritettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden edistämistä.
Also, support should be targeted to projects that really need support, and cannot be implemented on markets terms. 
Lisäksi tukea olisi kohdennettava hankkeisiin, jotka oikeasti tarvitsevat tukea ja joita ei voida toteuttaa markkinaehdoin.
Moreover, the Commission considers that simple upgrades with high energy savings 9 EN EN per euro invested are usually financially viable and should therefore generally be financed by the private market, without any public support. 
Komissio katsoo myös, että yksinkertaiset kunnostukset, jotka tuottavat suuria energiansäästöjä investoitua euroa kohti, ovat yleensä taloudellisesti kannattavia, minkä vuoksi yksityisten markkinoiden pitäisi yleisesti ottaen rahoittaa ne ilman julkista tukea.
Therefore, the Commission considers that cost-effectiveness assessments have to consider not only the energy savings potential of buildings in the medium and long term, but also the contribution to multiple policy objectives of the implemented interventions, and their various benefits beyond energy savings. 
Komissio katsoo siksi, että kustannustehokkuutta koskevissa arvioinneissa on otettava huomioon paitsi rakennusten energiansäästöpotentiaali keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myös se, miten toteutetut toimet edistävät monia erilaisia toimintapoliittisia tavoitteita, ja toimien eri hyödyt energiansäästöjen lisäksi.
Thus, co‐ benefits such as economic, social and environmental impacts should also be taken into account when selecting projects. 89. 
Näin ollen myös rinnakkaishyödyt, kuten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset, olisi otettava huomioon hankkeita valittaessa.
Indeed, the Commission stresses that in line with the regulatory framework, the selection of projects is the responsibility of the designated managing authorities in the Member States, which define the selection criteria and apply them when examining the applications for funding. 
89.Komissio korostaakin, että sääntelykehyksen mukaisesti hankkeiden valitseminen on jäsenvaltioiden nimettyjen hallintoviranomaisten vastuulla ja että ne määrittelevät valintaperusteet ja soveltavat niitä käsitellessään rahoitushakemuksia.
The Commission also refers to its reply to paragraph 88. 
Komissio viittaa myös kohtaan 88 antamaansa vastaukseen.
First indent - The Commission highlights that the 2014-2020 Partnership Agreement should contain an analysis of disparities, development needs and growth potential with reference to the thematic objectives and the territorial challenges, taking account of the National Reform Programme and relevant Country-Specific Recommendations. 
Ensimmäinen luetelmakohta – Komissio korostaa, että vuosien 2014–2020 kumppanuussopimuksen olisi sisällettävä analyysi eroista, kehitystarpeista ja kasvumahdollisuuksista ja että siinä olisi viitattava temaattisiin tavoitteisiin ja alueellisiin haasteisiin ja otettava huomioon kansallinen uudistusohjelma sekä asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset.
Detailed analysis by specific investment area is not required to be included in the programme itself. 
Ohjelmaan ei tarvitse sisällyttää yksityiskohtaista investointialuekohtaista analyysiä.
Second indent - The Commission considers that the key barriers to energy efficiency investments are horizontal and not limited to investment co-financed by cohesion policy funds. 
Toinen luetelmakohta – Komissio katsoo, että energiatehokkuusinvestointien keskeiset esteet ovat laaja-alaisia ja että ne eivät rajoitu koheesiopolitiikan rahastoista osarahoitettuihin investointeihin.
Third indent - The Commission agrees with the ECA and it will continue to support Member States to use financial instruments, also in line with market mechanisms, such as energy performance contracting, in this area, in order to leverage the private investment needed to achieve the EU climate objectives. 
FI FI Kolmas luetelmakohta – Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa ja tukee jatkossakin jäsenvaltioita rahoitusvälineiden käytössä. Tässä noudatetaan myös tämän alan markkinamekanismeja, kuten energiatehokkuussopimuksia, ja pyritään näin synnyttämään EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista varten tarvittavia yksityisiä investointeja.
While the renovations certainly generate financial savings for the beneficiaries, this should also be considered in the context of the current immature state of the renovation market and the many market barriers that are still hindering the renovation of buildings. 
Vaikka peruskorjausten avulla saavutetaan varmasti taloudellisia säästöjä edunsaajille, tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon peruskorjausmarkkinoiden nykyinen kehittymättömyys ja monet markkinoiden esteet, jotka vaikeuttavat yhä rakennusten peruskorjausta.
The Commission considers that the deployment of financial instruments should be based on the specific market conditions for different Member States and for different types of projects and target groups, in line with the results of the ex-ante assessment required by the regulatory framework. 
Komissio katsoo, että rahoitusvälineiden käyttöönoton olisi perustuttava eri jäsenvaltioiden erityisiin markkinaolosuhteisiin ja erilaisiin hankkeisiin ja kohderyhmiin sääntelykehyksessä edellytetyn ennakkoarvioinnin tulosten mukaisesti.
Combination with a grant component is often needed, in particular to incentivise deeper renovations, to help upscale innovative technologies or to address social issues. 
Usein tarvitaan yhdistelmää, johon kuuluu avustusosuus, erityisesti jotta voidaan tarjota kannustimia pitkälle meneviä perusparannuksia varten, auttaa lisäämään innovatiivisten teknologioiden käyttöä tai ratkaista sosiaalisia ongelmia.
The Commission also points out that the Czech authorities tried to implement energy efficiency in the residential sector through financial instruments, however they did not receive any offers from potential financial intermediaries during the call launched in 2018. 
Komissio huomauttaa myös, että Tšekin viranomaiset yrittivät lisätä energiatehokkuutta asuntosektorilla rahoitusvälineiden avulla, mutta ne eivät saaneet yhtään tarjousta mahdollisilta rahoituksen välittäjiltä vuonna 2018 käynnistetyn tarjouspyynnön aikana.
Fourth indent - The Commission reiterates that selection of projects is the responsibility of the managing authorities that define the selection procedures and criteria and apply them when examining the applications for funding. 
Neljäs luetelmakohta – Komissio toteaa jälleen, että hankkeiden valitseminen on hallintoviranomaisten vastuulla. Ne määrittelevät valintamenettelyt ja -perusteet ja soveltavat niitä käsitellessään rahoitushakemuksia.
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments 10 
Suositus 1 – Parannetaan investointien suunnittelua ja kohdentamista Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
The Commission further considers that there is scope for the use of grants in a range of situations where financial instruments are not sufficient. 
Komissio katsoo lisäksi, että avustuksia voidaan käyttää monissa eri tilanteissa, joissa rahoitusvälineet eivät ole riittäviä.
This reflects actual market conditions, such us the immature state of the renovation market, the barriers faced by the sector, the need to support upscaling of innovative technologies, or to address social issues, e.g. energy poverty. 
Tämä kuvastaa todellisia markkinaolosuhteita, kuten peruskorjausmarkkinoiden kehittymättömyyttä, alalla esiintyviä esteitä, tarvetta tukea innovatiivisten teknologioiden käytön yleistymistä tai ratkaista energiaköyhyyden kaltaisia sosiaalisia ongelmia.
92. Second indent - The Commission reiterates that it considers that investments in energy efficiency are project-specific and related to several factors (state of the building, climatic conditions, labour costs, energy costs, material costs, type of use, etc.) which cannot be standardised. 
92.Toinen luetelmakohta – Komissio toteaa jälleen, että energiatehokkuusinvestoinnit ovat hankekohtaisia ja liittyvät useisiin eri tekijöihin (kuten rakennuksen kunto, ilmasto-olosuhteet, työvoimakustannukset, energiakustannukset, materiaalikustannukset, käyttötarkoitus), joita ei voida standardoida.
Third indent - The Commission reiterates that selection of projects is the responsibility of the managing authorities that define the selection criteria and apply them when examining the applications for funding. 
Kolmas luetelmakohta – Komissio toteaa jälleen, että hankkeiden valitseminen on hallintoviranomaisten vastuulla. Ne määrittelevät valintamenettelyt ja soveltavat niitä käsitellessään rahoitushakemuksia.
The Commission refers also to its replies to the ECA’s Special Report No 21 2018 “Selection and monitoring for ERDF and ESF projects in the 2014–2020 period are still mainly outputs-oriented”. 
FI FI Komissio viittaa myös vastauksiin, jotka se antoi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 21/2018 ”Ohjelmakauden 2014–2020 EAKR:n ja ESR:n hankkeiden valinta ja seuranta ovat yhä enimmäkseen tuotossuuntautuneita”.
Recommendation 2 – Improving project selection procedures The Commission partially accepts this recommendation. 
Suositus 2 – Parannetaan hankkeiden valintamenettelyjä Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain.
The Commission recognises the need to ensure that EU budgetary resources are used in accordance with the principles of sound financial management. 
Komissio tunnustaa tarpeen varmistaa, että EU:n talousarvioresursseja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.
The Commission participates in an advisory capacity in monitoring committees, where the methodology and criteria used for the selection of projects are approved. 
Komissio osallistuu seurantakomiteoiden työhön antamalla neuvontaa hankkeiden valinnassa sovellettavien menetelmien ja perusteiden hyväksymisessä.