natgillin/translations-raw huggingface dataset:
08 It is important to reflect the diversity of actors involved in the implementation of FLEGT. 
08 On tärkeää ottaa huomioon se, että FLEGT-toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on mukana hyvin erilaisia toimijoita.
Activities related to FLEGT are implemented by the Commis‐ sion, Member States and partner countries. 
FLEGT-toimintasuunnitelmaan liittyvää toimintaa toteuttavat komissio, jäsenvaltiot ja kumppanimaat.
Member States play a central role in the implemen‐ tation of the EUTR and FLEGT regulations, through their competent authorities, in public procurement policies, in policies on financing and investments, and in the support to producer countries. 
Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli EU:n puutavara-asetuksen ja FLEGT-asetuksen täytäntöönpanossa toimivaltaisten viranomaisten kautta, julkisia hankintoja koskevassa politiikassa, rahoitus-ja investointipolitiikassa ja tuottajamaiden tukemisessa.
Reply of the Commission 36 It should also be recognised that activities related to FLEGT are also implemented by producing coun‐ tries, the private sector and civil society. 
Komission vastaus 36 Lisäksi on todettava, että FLEGT-toimintasuunnitelmaan liittyvää toimintaa toteuttavat myös tuottaja-maat, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta.
Observations 17 The Commission pursued the bilateral option but also the ‘prohibition’ option, which led to the adop‐ tion of the EU timber regulation. 
Huomautukset 17 Komissio tavoitteli kahdenvälistä vaihtoehtoa mutta myös ”kieltoon” perustuvaa vaihtoehtoa, mikä johti EU:n puutavara-asetuksen antamiseen.
The Commission has also continuously engaged with international partners in order to promote multilateral responses to the problem of illegal logging. 
Komissio on myös ollut jatkuvasti yhteydessä kansainvälisiin kumppaneihin edistääkseen monenvälisten vastausten löytymistä laittoman puunkorjuun ongelmaan.
19 The Commission recognises that the FLEGT action plan is a policy framework that defines a general approach, general objectives, and outlines a suite of possible policy and regulatory measures and other actions by the EU, Member States and various stake‐ holders. 
19 Komissio myöntää, että FLEGT-toimintasuunnitelma on toimintakehys, jossa määritellään yleinen lähestymistapa ja yleiset tavoitteet sekä hahmotellaan EU:n, jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien toteuttamia mahdollisia poliittisia ja sääntelytoimia sekä muita toimia.
It was conceived as the EU response to the ‘Programme of action’ on forests and illegal logging adopted by the G8 in 1998. 
Sitä pidettiin EU:n vastauksena G8-maiden vuonna 1998 hyväksymään metsiä ja laitonta puunkorjuuta koskevaan ”toimintaohjelmaan”.
20 The Commission recognises the need to develop more specific objectives, milestones and a common roadmap, as well as the need to more systematically monitor FLEGT AP implementation. 
20 Komissio myöntää, että on laadittava täsmällisempiä tavoitteita, välitavoitteita ja yhteinen etenemissuunnitelma ja että FLEGT-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa on seurattava entistä järjestelmällisemmin.
The recom‐ mendations of the ongoing evaluation will certainly help in this effort. However, the absence of a more specific plan reflects the difficulty of establishing specific goals, targets and a timeframe for a policy that combines a broad range of policy, regulatory and financial/technical assistance measures by a broad range of countries and actors. 
Meneillään olevan arvioinnin tuloksena saatavista suosituksista on varmasti apua. Täsmällisemmän suunnitelman puuttuminen kuvastaa kuitenkin sitä, miten vaikeaa on asettaa erityiset tavoitteet ja aikataulu sellaiselle toiminnalle, jossa hyvin monenlaiset maat ja toimijat toteuttavat erittäin laaja-alaisia poliittisia, sääntelyyn liittyviä ja taloudellisia/teknisiä avustustoimia.
The Commis‐ sion would like to highlight the fact that detailed implementation plans have been developed for various elements of the action plan — it is the case, for example, for all the VPAs and for all projects and instruments to support producer countries. 
Komissio korostaa, että toimintasuunnitelman eri osatekijöitä varten on kehitetty yksityiskohtaisia toteutussuunnitelmia. Tämä koskee esimerkiksi kaikkia vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia sekä kaikkia hankkeita ja välineitä, joilla tuetaan tuottajamaita.
21 European Commission (EC) action plans often do not spell out budgets (see various EC action plans: e.g. European e‐government action plan; action plan on human rights and democracy). 
21 Komission toimintasuunnitelmissa ei useinkaan ole selkeästi määriteltyjä talousarvioita (ks. Euroopan komission toimintasuunnitelmat, esimerkiksi Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva toimintasuunnitelma).
As for development cooperation, the Commission has implemented what was foreseen under sec‐ tion 4.1 of the action plan: a consolidated budget was not envisaged and the Commission strived to integrate FLEGT in various geographic and the‐ matic instruments. 
Kehitysyhteistyön osalta taas komissio on noudattanut toimintasuunnitelman 4.1 kohtaa, johon ei sisälly konsolidoitua talousarviota, ja komissio pyrki integroimaan FLEGT-toimintasuunnitelman rahoituksen useisiin maantieteellisiin ja aihepiirikohtaisiin välineisiin.
The Commission is develop‐ ing a ‘FLEGT flagship’ under the DCI Global public goods and challenges (GPGC) with the intent to enhance the coherence, complementarity and coordination of various EC projects in support of producer countries. 
Komissio on kehittämässä globaaleja julkishyödykkeitä ja haasteita koskevaan kehitysyhteistyövälinee-seen kuuluvaa lippulaivahanketta (”FLEGT Flagship”), jonka tarkoituksena on vahvistaa erilaisten tuottajamaita tukevien komission hankkeiden johdonmukaisuutta, täydentävyyttä ja koordinointia.
22 Identifying all forest or FLEGT projects was chal‐ lenging since EU FLEGT actions are funded through multiple instruments and are sometimes main‐ streamed into programmes covering sectors other than forests (e.g. trade, sustainable consumption and production etc.). 
22 Kaikkien metsää koskevien tai FLEGT-hankkeiden erittely oli hankalaa, sillä EU:n FLEGT-toimia rahoitetaan useista eri välineistä ja toisinaan ne sisällytetään ohjelmiin, jotka koskevat muita aloja kuin metsäalaa (esimerkiksi kauppaa, kestävää kulutusta ja tuotan-toa).
This means that there is no unique FLEGT ‘tag’ allowing a simple search in the Commission information system. Nevertheless, the Commission had made an attempt to develop a database aimed at compiling forest‐related pro‐ jects financed by the EU over the period 2000‐2012, which was shared with the Court, signalling that this was a work in progress and was to be refined. 
FLEGT-toimilla ei siis ole mitään erityistä ”kor-vamerkkiä”, jonka avulla ne voisi hakea komission tietojärjestelmästä. Komissio yritti kuitenkin kehittää tietokannan, johon oli tarkoitus kerätä EU:n rahoittamat metsään liittyvät hankkeet vuosilta 2000–2012. Siitä ilmoitettiin tilintarkastustuomioistuimelle, mutta samalla muistutettiin, että työ oli kesken ja tietokantaa oli vielä kehitettävä.
The Commission has updated the database to inte‐ grate contracts signed after 2012. 
Komissio on päivittänyt tietokannan liittämällä siihen vuoden 2012 jälkeen tehdyt sopimukset.
In the framework of the ongoing FLEGT AP evaluation, a new exercise to compile all FLEGT projects financed by the Com‐ mission and Member States has been launched. 
Meneillään olevan FLEGT-toimintasuunnitelman arvioinnin yhteydessä on käynnistetty uusi toimenpide kaikkien komission ja jäsenvaltioiden rahoittamien FLEGT-hankkeiden kokoamiseksi yhteen.
Reply of the Commission 37 23 Russia and China export significant quantities of timber products to the EU and decided not to engage in VPAs with the EU. 
Komission vastaus 37 23 Venäjä ja Kiina tuovat merkittäviä määriä puutuotteita EU:hun. Ne ovat päättäneet olla tekemättä vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia EU:n kanssa.
With those countries, the EC therefore opted for establishing bilateral dialogues on illegal logging. 
Tämän vuoksi komissio päätti käynnistää kummankin maan kanssa kahdenvälisen vuoropuhelun laittomasta puunkorjuusta.
India, South Korea and Japan are major consumer markets and the Commission has an environment bilateral dialogue with them that includes timber trade. 
Intia, Korea ja Japani ovat merkittäviä kuluttajamark-kinoita, ja komissio käy niiden kanssa ympäristöä koskevaa kahdenvälistä vuoropuhelua, johon myös puukauppa liittyy.
The Commission does not share the view that the bilateral discussions with major producing, process‐ ing and/or trading countries have produced gener‐ ally limited results to date. 
Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että kahdenvälisillä keskusteluilla suurten tuottaja-, jalostaja-ja/tai kau-pankäyntimaiden kanssa olisi tähän asti saatu yleensä vähäisiä tuloksia.
It is generally recognised that the EU FLEGT action plan has inspired other major countries to adopt demand‐side measures (e.g. the Australian illegal logging prohibition act; revised US Lacey Act; Swiss legislation; Japan). 
On yleisesti tunnustettu tosiasia, että EU:n FLEGT-toimintasuunnitelma on innostanut joitakin suuria maita toteuttamaan kysyntäpuolen toimenpiteitä (laittoman puunkorjuun kieltävä laki Australiassa, Laceyn lain tarkistus Yhdysvalloissa, Sveitsin lainsäädäntö, Japani).
24 The action plan included a commitment to ‘under‐ take an analysis of the options for and the impact of further measures, including, in the absence of multi‐ lateral progress, the feasibility of legislation to con‐ trol imports’ of illegal timber. 
24 Toimintasuunnitelmaan sisältyi laitonta puukauppaa koskeva sitoumus, jonka mukaan komissio ”tarkastelee mahdollisuuksia toteuttaa muita toimenpiteitä, mukaan luettuna – jollei monenvälisellä tasolla tapahdu edistystä – lainsäädännön käyttö laittomasti korjatun puun EU:hun tapahtuvan tuonnin valvomiseksi, ja arvioi kyseisten toimenpiteiden vaikutuksia”.
The Commission had to assess the added value and potential impacts of these options and to ensure that any further regula‐ tion enjoyed enough support from stakeholders. 
Komission oli arvioitava näistä toimista saatava lisäarvo ja niiden mahdolliset vaikutukset sekä varmistettava, että lisäsääntely saisi riittävästi tukea sidosryhmiltä.
At the start of the action plan, the only demand for further legislation was from NGOs. The private sec‐ tor focused on voluntary measures such as certifica‐ tion, codes of conduct, etc. 
Toimintasuunnitelman käynnistyessä lisäsääntelyä toivoivat vain kansalaisjärjestöt. Yksityinen sektori piti parempana vapaaehtoisia toimenpiteitä, kuten sertifiointia ja toimintasääntöjä.
It was only when these measures were proven to be insufficient that the private sector started to support it and eventually called for further legislation (see 2006 petition from private sector to the Commission). 
Vasta kun nämä toimenpiteet olivat osoittautuneet riittämättömiksi, yksityinen sektori alkoi kannattaa lisäsääntelyä ja lopulta vaati sitä (ks. yksityisen sektorin vetoomus komissiolle vuonna 2006).
It was therefore only in 2007, as stated in paragraph 24, that the Commission considered that there was enough sup‐ port to start the study. 
Tämän vuoksi komissio katsoi tukea olevan riittävästi tutkimuksen aloittamiseksi vasta vuonna 2007, kuten 24 kohdassa on todettu.
25 The adoption of the EUTR passed a clear signal on the EU’s strong commitment to complement the arsenal of measures already put in place and to tackle illegal logging ‘at home’. 
25 EU:n puutavara-asetuksen hyväksyminen oli selvä merkki siitä, että EU oli vahvasti sitoutunut täydentämään jo valmiina olevaa toimenpidevalikoimaa ja torjumaan ”kotimaan” laitonta puunkorjuuta.
The Commission commenced preparations for a legislative proposal already in 2007 and put forward a legislative pro‐ posal in 2008. 
Komissio aloitti lainsäädäntöehdotukseen tähtäävät valmistelut jo vuonna 2007 ja teki lainsäädäntöehdotuksen vuonna 2008.
Imposing new obligations on several economic sectors requires a considerable amount of preparatory work by the Commission. 
Uusien velvoitteiden asettaminen useille talouden aloille edellyttää komissiolta huomattavan paljon valmistelutyötä.
Regarding the state of play of implementation of the EUTR, it should be noted that the regulation has only been enforceable since March 2013 — it is still relatively new. 
EU:n puutavara-asetuksen soveltamistilannetta tarkasteltaessa on otettava huomioon, että asetusta on sovellettu vasta maaliskuusta 2013 ja se on siis suhteellisen uusi.
The vast majority of Member States (24 out of 28) have put in place the measures to implement the EUTR and are carrying out checks on operators as required by the EUTR. 
Suurin osa jäsenvaltioista (24 jäsenvaltiota 28:sta) on toteuttanut toimenpiteitä puutavara-asetuksen soveltamiseksi ja tekee asetuksessa vaadittuja toimijoiden tarkastuksia.
The Commission prepared appropriate measures upon the entry of the EUTR into application. 
Kun puutavara-asetusta alettiin soveltaa, komissio valmisteli aiheellisia toimenpiteitä.
Possible measures were identified and listed in a compliance assurance strategy with clear timeline and resource alloca‐ tion. 
Mahdollisia toimenpiteitä yksilöitiin, ja ne lueteltiin vaatimustenmukaisuuden varmistusstrategiassa (Compliance Assurance Strategy), jossa vahvistettiin selkeät määräajat ja resurssien jakautuminen.
As a result of the measures taken, a number of Member States accelerated the implementation process and reported full compliance. 
Toimenpiteiden tuloksena monet jäsenvaltiot nopeuttivat täytäntöönpanoprosessia ja ilmoittivat, että asetusta sovelletaan täysimääräisesti.
The Commission recognises the crucial importance of the effective implementation of EUTR by all Member States and will continue to play its role in order to achieve this objective. 
Komission mielestä on ratkaisevan tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat EU:n puutavara-asetusta täysimääräisesti, ja se jatkaa työtä kyseisen tavoitteen toteutumiseksi.
26 As envisaged in the FLEGT AP, the Commission has explored means to create synergies with existing public or private certification schemes and con‐ tinues to engage with VPA partner countries and certification schemes in this respect (e.g. the EC guidance documents for VPA negotiations owe their inspiration to the work of these schemes and deliberately included an option for operator based schemes — as is enshrined in the Indonesia VPA; a number of studies have been performed, a spe‐ cific guidance note was developed and a session was dedicated to this topic during the 2015 FLEGT 
26 Komissio on FLEGT-toimintasuunnitelman mukaisesti tutkinut keinoja luoda synergioita FLEGT-järjestelmän ja nykyisten julkisten tai yksityisten sertifiointijärjestelmien välillä. Se jatkaa vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehneiden maiden kanssa sertifiointijärjestelmien tutkimista tästä näkökulmasta (esimerkiksi vapaaehtoisista kumppanuussopimuksista käytyjä neuvotteluja koskevat komission ohjeasiakirjat saivat innoituksensa tästä sertifiointityöstä, ja niihin sisällytettiin tietoisesti mahdollisuus käyttää toimijapohjaisia järjestelmiä – kuten on kirjattu Indonesian kanssa tehtyyn vapaaehtoiseen kumppanuussopimukseen.
A number of projects financed by the EU and Member States have promoted private certification in developing countries. 
Useissa EU:n ja jäsenvaltioiden rahoittamissa hankkeissa Komission vastaus 38 on edistetty yksityistä sertifiointia kehittyvissä maissa.
In Indonesia the timber trade action plan (TTAP) — a major EU‐funded action, coupled with voluntary certifications (nota‐ bly the Forest Stewardship Council — FSC and Indo‐ nesia Ecolabel Institute — LEI certification) resulted in the SVLK system and standard. 
Indonesiassa toteutettu suuri EU-rahoitteinen puukaupan toimintasuunnitelma (Timber Trade Action Plan), johon liittyi vapaaehtoista sertifiointia (erityisesti FSC:n eli Hyvän metsänhoidon neuvoston ja Indonesia Ecolabel Instituten eli Indonesian ympäristömerkki-ins-tituutin sertifioinnit), johti Indonesian puutavaran laillisuuden todentavaan järjestelmään ja standardiin.
Four of the six concluded VPA countries foresee the recognition of private certification schemes as part of their licensing schemes (Cameroon, Congo, Liberia and the Central African Republic) and the Commission is supporting work to operationalise this recognition. 
Neljä kuudesta vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehneestä maasta (Kamerun, Kongon demokraattinen tasavalta, Liberia ja Keski-Afrikan tasavalta) aikoo hyväksyä yksityisiä sertifiointijärjestelmiä osaksi lupajärjes-telmiään, ja komissio auttaa niitä käytännön hyväksyn-tätyössä.
In addition, the Indonesian system is an ‘operator‐based‐system’ that leaves consid‐ erable scope for recognising a variety of existing systems used by operators. 
Indonesian järjestelmä on ”toimijapohjainen järjestelmä”, joka antaa laajat mahdollisuudet hyväksyä monenlaisia toimijoiden käyttämiä järjestelmiä.
It is up to partner coun‐ tries, not to the Commission, to decide whether to include private schemes in the agreement. 
Se, sisällytetäänkö sopimukseen yksityisiä järjestelmiä, riippuu kumppanimaista, ei komissiosta.
Ghana is the only country with a concluded VPA that has not made this choice, for a variety of reasons. 
Ghana on ainoa vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehneistä maista, joka ei ole tehnyt tätä valintaa, ja siihen on monia syitä.
It would also be fair to recognise the limitations of private certification schemes which cover individual operators and small portions of territory while FLEGT licensing schemes cover the whole national territory. 
Tasapuolisuuden vuoksi olisi myös syytä todeta yksityisten sertifiointijärjestelmien rajoitukset. Nehän koskevat vain yksittäisiä toimijoita ja pientä osaa alueesta, kun taas FLEGT-lupajärjestelmät kattavat koko maan.
28 The FLEGT action plan identifies four key regions and countries recognised as most exposed to illegal logging and deforestation: Central Africa, Russia, tropical South America and South East Asia. 
28 FLEGT-toimintasuunnitelmassa yksilöidään neljä keskeistä aluetta ja maata, joiden on todettu olevan erityisen alttiita laittomalle puunkorjuulle ja metsien häviämiselle. Ne ovat Keski-Afrikka, Venäjä, trooppinen Etelä-Amerikka ja Kaakkois-Aasia.
From the beginning, the Commission and Member States prioritised countries in these regions as follows: an important forest industry, significant timber exports and trade links with the EU, significant problems of illegal logging recognised by the authorities, and a strong interest for the FLEGT licensing scheme. VPA negotiations were only opened after thorough in‐country information and stakeholders consulta‐ tions confirmed the country’s interest and after an official request from the Government to the Com‐ mission. 
Niillä on merkittävää metsäteollisuutta ja ne vievät suuria määriä puuta EU:hun sekä käyvät kauppaa EU:n kanssa. Niillä on myös viranomaisten toteamia suuria vaikeuksia laittoman puunkorjuun alalla ja suuri kiinnostus FLEGT-lupajärjestelmää kohtaan. Vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut aloitettiin vasta sitten, kun kiinnostus maan taholta oli varmistettu hankkimalla perusteelliset tiedot maassa toimivilta henkilöiltä ja keskustelemalla sidosryhmien kanssa ja kun hallitukselta oli tullut virallinen pyyntö komissiolle.
Currently, 15 countries are engaged in VPA negotiation or implementation. 
Vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa tai sopimusten täytäntöönpanossa on nyt mukana 15 maata.
A number of other countries have expressed interest and have ben‐ efited from some limited activities. 
Useat muut maat ovat osoittaneet kiinnostusta asiaan ja osallistuneet toimintaan jossakin määrin.
The FLEGT inde‐ pendent market monitoring baseline report shows that the VPA process has achieved a very high level of coverage in supply of tropical timber, both to the global market and to the EU. 
Riippumaton markkinoiden seurantaa koskeva perustilaselvitys FLEGT Independent Market Monitoring Baseline Report osoittaa, että vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia koskeva prosessi kattaa jo suuren osan trooppisen puun toimituksista sekä globaaleilla markkinoilla että EU:n tuonnissa.
The 15 VPA countries represent 80 % of EU tropical timber imports (2.45 billion euro per year) and 75 % of the global exports of tropical timber. 
Vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehneiden 15 maan osuus EU:hun tuotavasta trooppisesta puusta on 80 prosenttia (2,45 miljardia euroa vuodessa). Niiden osuus trooppisen puun globaalista viennistä on 75 prosenttia.
China, which is primarily a pro‐ cessing country, is covered by a specific bilateral cooperation mechanism (BCM) on FLEGT with the EU. 
Kiinalla, joka on pääasiassa jalostajamaa, on EU:n kanssa erityinen kahdenvälinen metsälakien valvontaa ja hyvää hallintoa koskeva yhteistyömekanismi.
29 The Commission recognises the need to allocate resources where they are likely to give the best results and will continue its efforts to achieve this goal. 
29 Komissio myöntää, että resurssit on kohdennettava sinne, missä ne todennäköisimmin johtavat parhaisiin tuloksiin, ja pyrkii edelleen tähän päämäärään.
The largest share of the human resources have been allocated to VPA coun‐ tries as well as to China. 
Suurin osuus henkilöresursseista on kohdennettu vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehneisiin maihin ja Kiinaan.
The Commission recognises that VPAs have possibly absorbed an excessive share of human resources allocated to FLEGT — possibly at the expense of other FLEGT measures. 
Komissio myöntää, että vapaaehtoiset kumppanuussopimukset ovat ehkä nielaisseet liiallisen osan FLEGT-toimintasuunnitelmaan osoitetuista henkilöresursseista – mahdollisesti muiden FLEGT-toimien kustannuksella.
Regarding financial resources, the absence of a central FLEGT fund — and hence the need to seek funding opportunities in existing geographic and thematic instruments — prevent the use of a unique set of criteria to allocate resources. 
Jos tarkastellaan taloudellisia resursseja, varojen kohdentaminen yhden kriteeristön perusteella ei ole mahdollista, koska keskitettyä FLEGT-rahastoa ei ole, vaan rahoitusmahdollisuuksia on etsittävä maantieteellisistä ja temaattisista rahoitusvälineistä.
The allocation of geographic funds is the result of a dia‐ logue between the Commission and the partner country. 
Maantieteellisten määrärahojen kohdistamisesta sovitaan komission ja kumppanimaan välisen vuoropuhelun perusteella.
Finally, the targeting of EU support should not be assessed in isolation from MS support. 
Lopuksi voidaan todeta, että EU:n tuen kohdistamista ei pitäisi arvioida erillään jäsenvaltioiden tuesta.
Most of EU FLEGT‐related support has gone to coun‐ tries with; (1) a high prevalence of illegal logging, (2) a strong commitment to fighting this problem with high priority to countries engaged in VPA processes, (3) strong development and capacity needs, (4) high forest cover and/or high deforestation rates, as well as/or (5) a forest sector contributing significantly to the GDP and exports. 
Suurin osa EU-FLEGT-toimintasuunnitelmaan liittyvästä tuesta on mennyt maille, joissa 1) esiintyy paljon laitonta puunkorjuuta, 2) ollaan vahvasti sitoutuneita ongelman torjuntaan (etusijalla ovat vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia koskeviin prosesseihin sitoutuneet maat), 3) on suuria kehitykseen ja kapasiteettiin liittyviä tarpeita, 4) metsää on paljon ja/tai sitä häviää paljon ja/tai 5) metsäala vaikuttaa merkittävästi BKT:hen ja vientiin.
In total, the largest share of EU support has been targeted to VPA countries and some strategic countries having expressed interest in FLEGT such as Colombia, the Philippines and Peru. 
Kokonaisuutena suurin osuus EU:n tuesta on kohdistettu vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen tehneisiin maihin ja joihinkin strategisiin maihin, jotka ovat ilmaisseet kiinnostuksensa FLEGT-järjestelmää kohtaan, kuten Kolumbiaan, Filippiineille ja Peruun.
This also applies to the global multi‐country projects/instru‐ ments. 
Tämä koskee myös globaaleja hankkeita/välineitä, joissa on mukana useita maita.