natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In one of the visited Italian regions, expected results relating to increasing tourist capacity were included for all six visited projects; expected results in terms of tourism activity were included and quantified in grant applications for half of the projects. For the other half, the tourism activity was indirectly presented through forecast revenues included in profit and loss accounts integrated in the grant applications. 
Puolessa hankkeista avustushakemuksessa oli ilmaistu määrällisesti, millaisia tuloksia matkailun lisääntymisen osalta odotettiin, ja lopuissa hankkeissa matkailun määrä oli otettu epäsuorasti huomioon ennakoimalla saatavia tuloja avustushakemuksiin sisällytetyissä tuloslaskelmissa.
Expected results in terms of direct jobs creation were included in the grant applications for five projects and were quantified for four of them. 
Viiden hankkeen avustushakemuksissa oli mainittu, että hankkeiden odotettiin luovan välittömiä työpaikkoja, ja neljässä näistä hakemuksista oli ilmoitettu luotavien työpaikkojen määrä.
In the same region, the indicators referring to jobs creation were compulsory only for private projects where they are a component of the ex ante evaluation. 
Kyseisellä alueella työpaikkojen luomista koskevat indikaattorit olivat pakollisia ainoastaan niiden yksityisten hankkeiden kohdalla, joissa ennakkoarviointi tehdään osin näiden indikaattoreiden perusteella.
In the second Italian region visited, quantitative indicators relating to increasing tourist capacity or job creation were not included in the application forms, for the visited projects. 
Toisella Italian alueella, jolle tehtiin tarkastuskäynti, tarkastettujen hankkeiden hakulomakkeissa ei ollut mainittu vastaanottokapasiteetin lisäämiseen eikä työpaikkojen luomiseen liittyviä määrällisiä indikaattoreita.
The managing authorities do not monitor the project effectiveness and results subsequent to project investments in terms of new direct or indirect jobs, or an increase in tourist activity related to the subsidies. 
Hallintoviranomaiset eivät seuraa, ovatko hankkeet vaikuttavia ja saavutetaanko investoinneilla tuloksia uusien välittömien tai välillisten työpaikkojen muodossa taikka lisääntyykö matkailu avustusten ansiosta.
All projects had positive results to some degree and therefore could be said to be effective. 
Kaikilla hankkeilla oli jonkinasteisia myönteisiä tuloksia, joten niitä voidaan pitää vaikuttavina.
The surveyed projects had results in terms of job creation, increased tourism activity and enhanced tourism capacity. 
Kyselyn piiriin kuuluneilla hankkeilla saatiin aikaan tuloksia eli luotiin työpaikkoja ja lisättiin matkailua ja vastaanottokapasiteettia.
Some of the projects did have objectives in these three areas and achieved them, whereas others did not have such objectives. 
Osassa hankkeista oli asetettu tavoitteita kaikilla näillä kolmella osa-alueella ja tavoitteet saavutettiin.
Other projects achieved results not specifically planned at the outset. 
Toisissa hankkeissa tällaisia tavoitteita ei ollut määritetty.
Without the systematic setting of project objectives, establishment of targets and indicators and the subsequent monitoring and evaluation of results, it is difficult to assess the true performance of projects or the extent of European added value12. 
Jos hankkeille ei aseteta systemaattisesti tavoitteita, päämääriä ja indikaattoreita ja tuloksia ei myöhemmin seurata ja arvioida, on vaikea selvittää hankkeiden todellista tuloksellisuutta tai osoittaa, missä määrin niillä on saatu aikaan lisäarvoa Euroopan tasolla12.
12 See communication from the Commission ‘The EU budget review’, COM(2010) 700 final, 19.10.2010 and in particular p. 
12 Ks. komission tiedonanto ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” (KOM(2010) 700, 19.10.2010, erityisesti s.
5: ‘Whilst added value of a political project cannot be reduced to a balance sheet, it is another key test to justify spending at the EU level: whether spending at EU level means a better deal for citizens than spending at national level. 
5): ”Politiikkalähtöisten hankkeiden tuottamaa lisäarvoa ei voida pitää pelkkänä laskennallisena suureena, vaan se on tärkeä kriteeri arvioitaessa sitä, ovatko EU:n tasolla aiheutuneet menot perusteltuja, toisin sanoen saavatko kansalaiset enemmän hyötyä EU:n tasolla toteutuneista menoista verrattuna kansallisiin menoihin.
The European dimension can maximise the efficiency of Member States' finances and help to reduce total expenditure, by pooling common services and resources to benefit from economies of scale. 
Eurooppalaisen ulottuvuuden avulla kansallisen tason rahoituksesta voidaan tehdä mahdollisimman tehokasta. Sillä voidaan samalla myös auttaa supistamaan kokonaismenoja keskittämällä yhteisiä palveluja ja resursseja mittakaavaetujen varmistamiseksi.
As a consequence, the EU budget should be used to finance EU public goods, actions that Member States and regions cannot finance themselves, or where it can secure better results.’ 
Tämän vuoksi EU:n talousarviosta olisi rahoitettava EU:n julkisia hyödykkeitä, toimia, joita jäsenvaltiot ja alueet eivät itse pysty rahoittamaan, ja toimia, joissa EU:n rahoituksella voidaan varmistaa paremmat tulokset.”
24 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? ARE PROJECT RESULTS SUSTAINABLE? 
24 Erityiskertomus nro 6/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?
At the time of the audit, 28 % of the projects sampled had been completed in the past two years, 45 % between two and five years ago and 27 % for more than five years. 
Kun tarkastus toimitettiin, 28 prosenttia otoksen hankkeista oli valmistunut enintään kaksi vuotta aiemmin, 45 prosenttia 2–5 vuotta aiemmin ja 27 prosenttia yli viisi vuotta aiemmin.
For the 72 % of projects completed more than two years ago, the Court examined whether at the time of the audit: (a) projects continued to operate and made either a profit or a contribution to costs; and (b) the results achieved were likely to continue into the future. 
Niiden 72 prosentin osalta, joissa hanke oli viety päätökseen yli kaksi vuotta aiemmin, tilintarkastustuomioistuin tutki tarkastusajankohtana vallinnutta tilannetta seuraavilta osin: a) olivatko hankkeet edelleen toiminnassa ja tuottivatko ne voittoa tai kattoivat osan kuluistaan b) olivatko tulokset todennäköisesti kestäviä.
MOST OF THE JOBS STILL EXISTED AT THE TIME OF THE AUDIT 48. 
SUURIN OSA TYÖPAIKOISTA OLI YHÄ OLEMASSA TARKASTUKSEN AJANKOHTANA 48.
94 % of the jobs created or maintained still existed at the time of the audit. 
Luoduista ja säilytetyistä työpaikoista 94 prosenttia oli edelleen olemassa tarkastusta toimitettaessa.
The running costs of a third of the projects sustaining these jobs are funded by Member State public subventions of one form or another. 
Kolmanneksessa hankkeista, joihin työpaikat perustuvat, jäsenvaltio myöntää toimintakuluihin julkista tukea jossakin muodossa.
Photo 9 — Improvement of main road at a seaside resort (France) © European Union Source: European Court of Auditors, December 2009. 
Kuva 9 – Merenrantakohteen pääväylä on kunnostettu (Ranska) © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009.
25 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
25 Erityiskertomus nro 6/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?
26 ALMOST ALL PROJECTS CONTINUED TO OPERATE, BUT NOT NECESSARILY AT A PROFIT 49. 
26 LÄHES KAIKKI HANKKEET OLIVAT YHÄ TOIMINNASSA, MUTTA EIVÄT AINA VOITOLLISIA 49.
In 93 % of cases, the tourism capacity created by projects has remained at the same level since the end of the project and in 6 % of cases it has increased. 
Hankkeiden avulla aikaansaatu vastaanottokapasiteetti on pysynyt hankkeen päättymisen jälkeen samana 93 prosentissa tapauksista ja kasvanut kuudessa prosentissa tapauksista.
The level of tourism activity has remained stable or has increased since the end of the project in 94 % of cases (Figure 3). 
Matkailun määrä on hankkeen päättymisen jälkeen pysynyt samana tai lisääntynyt 94 prosentissa tapauksista (kaavio 3).
98 % of completed projects were still operational at the time of the audit13. 
Päätökseen saaduista hankkeista 98 prosenttia oli edelleen toiminnassa tarkastuksen toimittamisen aikaan13.
Not all projects generated sufficient revenue to cover their running costs. 
Kaikissa niissä ei synny riittävästi tuloja kattamaan toimintakulut.
Overall, 25 % of projects completed at least two years previously were profitable (61 % of private projects and 14 % of public ones). 
(Yksityisistä hankkeista voittoa tuotti 61 prosenttia ja julkisista hankkeista 14 prosenttia.)
By their very nature, most (60 %) public projects are not intended to be profitable. 
Useimmat julkiset hankkeet (60 prosenttia) ovat jo luonteeltaan sellaisia, ettei niiden ole tarkoitus tuottaa voittoa.
The public promoter, usually a local authority, assumes the running costs in exchange for other advantages for the community (e.g. free access to a swimming pool for school children, the preservation of some item of historic heritage etc.). 
Julkinen hankkeen edistäjä, joka tavallisesti on paikallinen viranomainen, vastaa toimintakuluista paikallisyhteisön saaman hyödyn vastineeksi (koululaiset pääsevät maksutta uimahalliin, historiallista perintöä säilytetään tms.).
There are other projects dedicated to such activities as renovating a public space (e.g. a street or a road), which were never intended to be revenue generating. 
Tietyntyyppisten hankkeiden, kuten julkisen tilan (esimerkiksi kadun tai tien) kunnostamisen, ei alun perinkään ollut tarkoitus tuottaa tuloa.
13 One project was definitively closed two years after its start due to technical problems and three others were temporarily closed and will be re-opened after further work is carried out. 
13 Yhden hankkeen toiminta lakkautettiin lopullisesti kahden vuoden kuluttua aloituksesta teknisten ongelmien vuoksi; kolmen hankkeen kohdalla toiminta on keskeytetty, mutta sitä jatketaan lisätöiden jälkeen.
FIGURE 3 42% 52% 6% WAS THE INCREASE IN TOURISM ACTIVITY CREATED BY PROJECTS LASTING? 
KAAVIO 3 42% 52% 6% LISÄÄNTYIKÖ MATKAILU HANKKEIDEN ANSIOSTA PYSYVÄSTI?
The difference in attitude between private and public project promoters with regard to profitability can be illustrated by responses to the questions in the survey on expected profitability in the coming two to three years. 
Yksityisten ja julkisten hankkeen edistäjien erilainen tapa suhtautua kannattavuuteen käy ilmi vastauksista, joita ne antoivat kysyttäessä seuraavien 2–3 vuoden oletettua kannattavuutta.
Figure 4 indicates that the question of future profitability still does not apply for 60 % of public projects in the complete survey, whereas 79 % of private promoters expect to be profitable in the coming years. 
Kaaviosta 4 näkyy, että tulevaa kannattavuutta koskevan kysymyksen ei katsottu koskevan 60:tta prosenttia kaikista kyselyn kattamista julkisista hankkeista, kun taas 79 prosenttia yksityisistä hankkeen edistäjistä olettaa hankkeensa olevan tulevina vuosina kannattava.
Overall, 24 % of the jobs were created or maintained by projects, the activities of which were not intended as being profitable. 
Yleisesti ottaen 24 prosenttia luoduista tai säilytetyistä työpaikoista liittyi hanketoimintaan, jolla ei tavoiteltu voittoa.
27 FIGURE 4 79 % 17% 2% 2 % 26% 9% 5% 60% 39 % 11% 5% 46% FUTURE PROFITABILITY OF PROJECTS Will the activity created or developed by your project be profitable in the next 2 or 3 years? 
27 KAAVIO 4 79 % 17% 2% 2 % 26% 9% 5% 60% 39 % 11% 5% 46% HANKKEIDEN KANNATTAVUUS TULEVAISUUDESSA Onko hankkeella luotu tai kehitetty toiminta kannattavaa seuraavien 2–3 vuoden ajan?
Private Public Overall 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Yes, probably Difficult to say Certainly not Does not apply (by its very nature, the project was not intended to create or develop economic activity) Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Yksityinen Julkinen Yhteensä 0 % 20 % Todennäköisesti Vaikea sanoa Ei 40 % 60 % 80 % 100 % Epäolennaista (hanke on luonteeltaan sellainen, että sen tarkoituksena ei ollut luoda tai kehittää taloudellista toimintaa.) Erityiskertomus nro 6/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?
Photo 10 — Project involving the renovation of the exterior walls and roof of a church (France) © European Union Source: European Court of Auditors, November 2009. DID GRANTS INFLUENCE THE EXISTENCE OR THE DESIGN OF PROJECTS? 
Kuva 10 – Kirkon ulkoseinät ja katto on kunnostettu (Ranska) © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, marraskuu 2009. VAIKUTTIVATKO AVUSTUKSET HANKKEIDEN SYNTYYN TAI SISÄLTÖÖN?
The Court asked whether public support, and ERDF funding in particular, had been a critical factor influencing either the design of projects or the decision on whether projects should be undertaken. 
Tilintarkastustuomioistuin selvitti, oliko julkinen tuki – ja etenkin EAKR:stä myönnetty rahoitus – ollut ratkaiseva tekijä suunniteltaessa hankkeiden sisältöä tai tehtäessä toteuttamis-päätöstä.
The Court went on to examine how the process of receiving ERDF support itself had been perceived by project promoters. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki, millaisena hankkeen edistäjät pitivät EAKR:n tuen hakuprosessia.
NOT ALL PROMOTERS FOUND PUBLIC SUPPORT NECESSARY 55. 
KAIKKI HANKKEEN EDISTÄJÄT EIVÄT PITÄNEET JULKISTA TUKEA VÄLTTÄMÄTTÖMÄNÄ 55.
53 promoters (26 %, 34 public and 19 private promoters) declared that they would have undertaken the project without having received any public grant: (a) 12 promoters (6 %, all public) found that the project would have been carried out in exactly the same way i.e. the grant did not change the size, the content or the ability of the project to create jobs. 
Hankkeen edistäjistä 53 (eli 26 prosenttia; 34 julkisia ja 19 yksityisiä) ilmoitti, että ne olisivat toteuttaneet hankkeen, vaikka eivät olisi saaneet lainkaan julkista tukea: a) Hankkeen edistäjistä 12 (eli kuusi prosenttia, kaikki julki-sia) katsoi, että hanke olisi joka tapauksessa toteutettu täsmälleen samanlaisena.
29 (b) 41 promoters (20 %) said however that the project would not have been the same. 
29 b) Hankkeen edistäjistä 41 (eli 20 prosenttia) totesi, että hanke olisi ollut erilainen ilman tukea.
In 30 cases the scale or content had been modified (12 private and 18 public) whereas the subsidies had an influence on employment or the environment in 17 private and three public projects. 
Hankkeen koko tai sisältö muuttui 30 tapauksessa (12 yksityistä ja 18 julkista hanketta), ja tuki muutti 17 yksityisen ja kolmen julkisen hankkeen työllisyys-tai ympäristövaikutuksia.
The proportion of public grant in a project’s total cost had an impact on the responses of project promoters: the smaller the percentage of public support, the less the aid is seen as being crucial to the existence of the project (Figure 5). 
Julkisen avustuksen osuus hankkeen kokonaiskuluista vaikutti hankkeen edistäjien vastauksiin: mitä pienempi julkisen avustuksen osuus oli, sitä vähäisempänä pidettiin tuen merkitystä hankkeen synnylle (kaavio 5).
Opinion also varies significantly according to the type of activity involved, e.g. 52 % of promoters of accomodation and catering projects said that their project would have taken place without a public grant. 
Käsitykset vaihtelevat merkittävästi myös sen mukaan, minkä tyyppisestä toiminnasta on kyse. Esimerkiksi 52 prosenttia majoitus-ja ravitsemispalveluihin liittyvien hankkeiden edistäjistä katsoi, että hanke olisi toteutettu myös ilman julkista avustusta.
For museum and historical monument projects or infrastructure and public amenities projects, 20 % gave this response whereas only 10 % of promoters in the area of holiday and leisure centres felt the same way. 
Samoin ajatteli 20 prosenttia museoihin ja historiallisiin kohteisiin sekä infrastruktuureihin ja julkisiin perusrakenteisiin liittyvien hankkeiden edistäjistä. Sen sijaan loma-ja vapaa-ajankeskusten osalta vain kymmenen prosenttia hankkeen edistäjistä oli tätä mieltä.
FIGURE 5 70% 14% 11% 5% 49% 18% 16% 16% 45% 19% 24% 12% 28% 22% 33% 17% CORRELATION BETWEEN THE PERCEIVED USEFULNESS OF THE PUBLIC SUBSIDY AND THE WEIGHT OF THE GRANT 0 % Strongly disagree 40 % Disagree 60 % Agree 80 % Strongly agree 100 % Promoters' opinion about the statement: "The project would have taken place with no public subsidy?" > 75 % 51% -75% 26% -50% < 25 % 20 % Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
KAAVIO 5 70% 14% 11% 5% 49% 18% 16% 16% 45% 19% 24% 12% 28% 22% 33% 17% JULKISEN AVUSTUKSEN KOETUN HYÖDYLLISYYDEN YHTEYS AVUSTUSOSUUDEN SUURUUTEEN > 75 % 51% -75% 26% -50% < 25 % 0 % Täysin eri mieltä 20 % 40 % Eri mieltä 60 % Samaa mieltä 80 % Täysin samaa mieltä Hankkeen edistäjien käsitys väitteestä: ”Hanke olisi toteutunut ilman julkista tukea.” 100 % Erityiskertomus nro 6/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?
Weight of public garnt in total projetc's cost 
Julkisen avustuksen osuus kokonaiskuluista
The vast majority of promoters considered the ERDF grant as a recognition of the quality of their project (92 %) and its usefulness to the public (90 %). 
Suurin osa hankkeen edistäjistä piti EAKR:n avustusta tunnustuksena hankkeen laadusta (92 prosenttia) ja yleisestä hyödyllisyydestä (90 prosenttia).
However, 42 % of promoters also said that receiving an ERDF grant increases considerably the administrative burden of their project. 
Hankkeen edistäjistä 42 prosenttia katsoi kuitenkin myös, että EAKR:n avustuksen saaminen lisäsi hankkeeseen liittyvää hallinnollista taakkaa huomattavasti.
This opinion is more widespread amongst private promoters (56 %) than amongst public promoters (37 %). 
Yksityiset hankkeen edistäjät olivat tätä mieltä useammin (56 prosenttia) kuin julkiset hankkeen edistäjät (37 prosenttia).
The attitude of project promoters with regard to administrative burden also varies with the proportion of the ERDF grant in relation to the total cost of the project i.e. the smaller the ERDF grant is, relative to total cost, the more keenly is felt the administrative burden. 
Hankkeen edistäjien käsitys hallinnollisen taakan suuruudesta vaihtelee myös sen mukaan, millaisen osuuden kokonaiskuluista EAKR:n avustus kattaa – mitä pienempi EAKR:n avustus on suhteessa kokonaiskuluihin, sitä suurempana hallinnollista taakkaa pidetään.
Photo 11 — Renovated 13th century castle open to the public (France) © European Union Source: European Court of Auditors, December 2009. 
Kuva 11 – 1200-luvulta peräisin oleva linna on kunnostettu ja avattu yleisölle (Ranska) © Euroopan unioni Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joulukuu 2009.
30 Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
30 Erityiskertomus nro 6/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?
31 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS DELIVERY OF EXPECTED RESULTS 59. 
31 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET HALUTTUJEN TULOSTEN SAAVUTTAMINEN 59.
All of the projects had positive results in one form or other and the majority had successful results under several headings. 74 % were responsible for an increase in tourist activity, whilst 73 % created additional tourist capacity and 58 % of projects created or maintained 2 520 jobs, 23,5 % of which were held by women. 
Kaikilla hankkeilla oli jonkinlaisia myönteisiä tuloksia, suurimmalla osalla jopa monella eri osa-alueella. Hankkeista 74 prosentissa kyettiin lisäämään matkailua ja 73 prosentissa tapauksista vastaanottokapasiteetti kasvoi. Työpaikkoja luotiin tai säilytettiin 58 prosentissa hankkeista: näistä 2 520 työpaikasta 23,5 prosentissa työllistynyt henkilö oli nainen.
44 % of projects had results in all three categories. 
Hankkeista 44 prosentissa tuloksia saatiin aikaan kaikkien näiden kolmen tavoitteen osalta.
8 % of projects sampled did not achieve results in these areas but were found to have benefited the local economy or to help preserve elements of a region’s cultural, historic, artistic or environmental heritage (see paragraphs 19 and 32). 
Kahdeksassa prosentissa otoksen hankkeista ei saavutettu tuloksia näillä osa-alueilla, mutta hankkeiden havaittiin olleen eduksi paikalliselle talouselä-mälle tai auttaneen suojelemaan alueen kulttuuri-, taide-ja ympäristöperintöä ja historiallista perintöä (ks. kohdat 19 ja 32).
Objectives were set for only 58 % of the projects in the sample. 
Otoksen hankkeista ainoastaan 58 prosentissa oli asetettu tavoitteita.
Where objectives had been set, they were achieved at 75 % for jobs creation or maintenance and 93 % for increasing tourism capacity. 
Tavoitteet saavutettiin työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen osalta 75-prosenttisesti ja vastaanottokapasiteetin lisäämisen osalta 93-prosenttisesti.
9 % of the projects surveyed did not achieve any results in terms of jobs, even though they had been expected to do so. 
Kyselyn piiriin kuuluvista hankkeista yhdeksässä prosentissa ei vastoin odotuksia saavutettu lainkaan työllisyyteen liittyviä tavoitteita.
Alternately, 14 % of projects increased tourist capacity and 14 % increased jobs even though such objectives had not been set (see paragraph 34). 
Toisaalta 14 prosenttia hankkeista lisäsi vastaanottokapasiteettia ja 14 prosenttia paransi työllisyyttä, vaikka sitä ei ollut asetettu tavoitteeksi (ks. kohta 34).
42 % of the projects in the sample did not have objectives in terms of performance. 
Otokseen poimituista hankkeista 42 prosentissa ei ollut tulostavoitteita.
For those projects with objectives, in many cases targets and indicators had not been set up and the situation varied in respect of the projects visited. There was no monitoring of results for most of the projects sampled. 
Hankkeissa, joissa tavoitteita oli asetettu, ei monesti ollut määritetty päämääriä eikä indikaattoreita; tilanne myös vaihteli tarkastettujen hankkeiden kesken. Useimpien tarkastettujen hankkeiden tuloksellisuutta ei seurattu.
Without the systematic setting of project objectives, establishment of targets and indicators and the subsequent monitoring and evaluation of results, it is difficult to assess the true performance of projects or the extent of European added value (see paragraphs 34 and 38 to 46). Special Report No 6/2011 – Were ERDF co-financed tourism projects effective? 
Jos hankkeille ei systemaattisesti määritetä tavoitteita, päämääriä ja indikaattoreita ja tämän jälkeen seurata ja arvioida tuloksia, hankkeiden tosiasiallista tuloksellisuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa on vaikea arvioida (ks. kohdat 34 ja 38–46). Erityiskertomus nro 6/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta osarahoitetut matkailualan hankkeet olleet vaikuttavia?
32 RECOMMENDATION 1 Managing authorities should ensure that suitable objectives, targets and indicators are established at the grant application and decision stages to enable: ο the selection of projects which are likely to be the most efficient; and ο the evaluation of their results. 
32 SUOSITUS NRO 1 Hallintoviranomaisten olisi varmistettava, että hankkeille asetetaan tukea haettaessa ja tukipäätöstä tehtäessä tarkoituksenmukaiset tavoitteet, päämäärät ja indikaattorit, jotta ο valituksi tulisivat hankkeet, jotka todennäköisesti ovat tehokkaimpia ο niiden tulokset olisi mahdollista arvioida.
The Commission should encourage this practice. PROJECT RESULTS’ SUSTAINABILITY 62. 
Komission olisi kannustettava hallintoviranomaisia tähän toimintatapaan.
Given that the majority of jobs created by mature projects still existed at the time of the audit and that the additional activity and capacity created by these projects had remained stable or increased slightly, it is likely that the results will be sustainable in the short to medium term. 
Suurin osa päätökseen saatujen hankkeiden avulla luoduista työpaikoista oli yhä olemassa ja matkailun määrän ja vastaanottokapasiteetin lisäys oli ollut pysyvää tai oli jossakin määrin jatkunut, joten on todennäköistä, että tulokset ovat kestäviä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.