natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This includes implementation through the EU Regional Trust Fund in Response to the Syrian Crisis Đ the ÔEUTF MadadŐ12. 
Tähän kuuluvat myös Syyrian kriisin johdosta perustetun EU:n alueellisen erityisrahaston (Madad-rahasto)12 kautta toteutettavat hankkeet.
Annex II illustrates in more detail how this works. 
Liitteessä II kuvataan yksityiskohtaisemmin, kuinka tämä toimii.
In the EU-Turkey Statement dated 18 March 201613, the Members of the European Council and Turkey confirmed their commitment to implementing the JAP and to ending irregular migration from Turkey to Greece14. 
Eurooppa-neuvoston jäsenet ja Turkki vahvistivat 18. maaliskuuta 2016 annetussa EU:n ja Turkin julkilausumassa13 sitoumuksensa panna yhteinen toimintasuunnitelma täytäntöön Ohjauskomitean toisen kokouksen pöytäkirja, 12.5.2016.
Article 6(3) of the Commission Decision (C (2015) 9500) as amended by the Commission Decision of 10 February 2016. 
Komission päätös C(2015) 9500, sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä helmikuuta 2016 annetulla komission päätöksellä, 6 artiklan 3 kohta.
The ŐEUTF MadadŐ was created in December 2014 with the objective to address long-term economic, educational and social needs of Syrian refugees in neighbouring countries, including Turkey. 
Joulukuussa 2014 perustetun Madad-rahaston tavoitteena on käsitellä syyrialaispakolaisten pitkän aikavälin taloudellisia, koulutukseen liittyviä ja sosiaalisia tarpeita naapurimaissa, myös Turkissa.
Following the establishment of the Facility for Refugees in Turkey, a share of the FacilityŐs funds is implemented via the ÔEUTF MadadŐ. 
Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamisesta lähtien osa koordinointivälineen rahoituksesta on toteutettu Madad-rahaston kautta.
The text of the second EU-Turkey statement is available at: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/pdf In April 2018, the Commission reported that Ôthe irregular arrivals [from Turkey to Greece] remain 97 % lower than the period before the Statement became operationalŐ. 
EU:n ja Turkin toinen julkilausuma on saatavilla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/pdf.
For further 910 1 600 2 000 3 000 10 11 12 13 14 EU Budget (a) 310 650 20 20 690 1 000 
690 910 1 600 1 000 2 000 3 000 10 11 12 13 ja pysäyttää sääntelemätön muuttoliike Turkista Kreikkaan14.
additional Ű3 billion funding could be added to the FacilityŐs budget before the end of 2018. 
Samalla ne sopivat, että koordinointivälineen määrärahoja voitaisiin kasvattaa kolmella miljardilla eurolla ennen vuoden 2018 loppua.
On 28 June 2018, the European Council agreed to launch the second tranche of the FacilityŐs budget. 
Eurooppa-neuvosto päätti 28. kesäkuuta 2018 käynnistää koordinointivälineen määrärahojen toisen osuuden.
The FacilityŐs Steering Committee The Facility is governed by a Steering Committee, which is chaired by the Commission, and includes representatives from all EU Member States. 
Koordinointivälineen ohjauskomitea Koordinointivälinettä hallinnoi ohjauskomitea, jonka puheenjohtajana toimii komissio ja johon kuuluu kaikkien EU:n jäsenvaltioiden edustajia.
Representatives from Turkey attend its meetings in an advisory capacity and participate to the discussions related to the implementation of the support. 
Turkin edustajat osallistuvat komitean kokouksiin neuvonantajana ja osallistuvat tuen täytäntöönpanoon liittyviin keskusteluihin.
The Steering CommitteeŐs role is to provide strategic guidance. 
Ohjauskomitean tehtävänä on antaa strategista ohjausta.
This involves Ôsetting overall priorities, [the] types of actions to be supported, the instruments to be used [...] and the coordination of the actionsŐ financed under the Facility15. 
Tämä käsittää ”yleisten painopisteiden, tuettavien toimien ja [...] välineiden vahvistamisen [sekä koordinointivälineestä rahoitettavien] toimien koordinoinnin”15.
It is also in charge of monitoring and assessing the implementation of the actions. 
Ohjauskomitea vastaa myös toimien täytäntöönpanon seurannasta ja arvioinnista.
The Commission retains ultimate responsibility for managing actions. 
Komissiolla on kuitenkin kokonaisvastuu toimien toteuttamisesta.
The Directorate General for Neighbourhood and Enlargement Negotiations (DG NEAR), with the EU Delegation in Turkey, is responsible for implementing projects funded via IPA, whereas the Directorate General for European Civil Protection and Humanitarian Aid Operations (DG ECHO) is responsible for the humanitarian strand. 
Naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosasto vastaa yhdessä EU:n Turkin-edustuston kanssa liittymistä valmistelevan tukivälineen kautta rahoitettujen hankkeiden täytäntöönpanosta, kun taas humanitaarisen avun hankkeista vastaa EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto (ECHO).
The Commission is also in charge of the projects implemented via the EUTF Madad. 
Komissio vastaa myös Madad-rahaston kautta toteutettavista hankkeista.
AUDIT SCOPE AND APPROACH Our objective was to assess the management of the Facility and the results achieved so far. 
TARKASTUKSEN LAAJUUS JA TARKASTUSTAPA Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena oli arvioida koordinointivälineen hallinnointia ja tähän mennessä saavutettuja tuloksia.
The audit covered the period from the establishment of the Facility until 31 March 2018. 
Tarkastus kattoi koordinointivälineen perustamisen ja 31. maaliskuuta 2018 välisen ajan.
This question was broken down into two sub-questions. details, see ÔEU-Turkey statement - Two years onŐ at https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/background-information_en Article 5(1) of the Commission Decision (C (2015) 9500) as amended by the Commission Decision of 10 February 2016. 
Tarkastuksessa käsiteltiin seuraavaa pääkysymystä: Komissio raportoi huhtikuussa 2018, että Turkista Kreikkaan sääntelemättömän muuttoliikkeen mukana tulevia oli edelleen 97 prosenttia vähemmän julkilausuman voimaantuloa edeltävään aikaan verrattuna. Ks. lisätietoja tietokoosteesta ”EU-Turkey statement – Two years on” osoitteessa https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/background-information_en.
In order to answer this question, we examined whether the Commission identified the priority needs of refugees and addressed them in a swift and coordinated manner. (b) Have the humanitarian projects funded by the Facility achieved their expected results? 
Pääkysymys jakautui kahteen osakysymykseen: a) Edistikö koordinointivälineen perustaminen mekanismiksi ja sen toiminta mekanismina merkityksellisen, nopean ja hyvin koordinoidun tuen antamista? Kysymykseen vastaamiseksi tilintarkastustuomioistuin tutki, yksilöikö komissio pakolaisten ensisijaiset tarpeet ja käsittelikö se niitä nopeasti ja koordinoidusti. b) Onko koordinointivälineestä rahoitetuissa humanitaarisen avun hankkeissa saavutettu odotetut tulokset?
In order to answer this question, we examined the implementation, monitoring and results achieved by a sample of projects supported by the Facility. 
Tähän kysymykseen vastaamiseksi tilintarkastustuomioistuin valitsi otoksen koordinointivälineestä tuetuista hankkeista ja perehtyi niiden täytäntöönpanoon ja seurantaan ja niissä saavutettuihin tuloksiin.
Because most non-humanitarian projects were not yet at a sufficiently advanced stage of implementation at the time of the audit16, we focused this part of our analysis on humanitarian projects. 
Suurin osa muista kuin humanitaarisen avun hankkeista16 ei ollut tarkastuksen ajankohtana vielä riittävän pitkälle edenneessä vaiheessa, joten tilintarkastustuomioistuin keskittyi tässä analyysin osassa humanitaarisen avun hankkeisiin.
We audited a sample of 10 humanitarian projects amounting to Ű458 million (see Annex III A). 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti otoksen, johon kuului kymmenen humanitaarisen avun hanketta, joiden yhteisarvo oli 458 miljoonaa euroa (ks. liite III A).
We selected the sample to have a balanced coverage of projects in terms of financial significance, sectors (basic needs, protection, health, education) and types of implementing partner (UN agencies, INGOs). 
Tilintarkastustuomioistuin kokosi otoksen siten, että se edustaisi tasapainoisesti erilaisia hankkeita, ja otti tässä huomioon hankkeiden taloudellisen merkityksen, alat (perustarpeet, suojelu, terveydenhuolto, koulutus) ja täytäntöönpanokumppaneiden tyypit (YK:n järjestöt, kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt).
The sample was selected from a total of 45 humanitarian contracts, and represents 33 % of the total amount of contracted humanitarian assistance. 
Otos valittiin yhteensä 45:n humanitaarista apua koskevan sopimuksen joukosta, ja se edustaa 33:a prosenttia sopimusten mukaisen humanitaarisen avun kokonaismäärästä.
The audit included desk reviews and interviews with various Commission departments, the EU Delegation and ECHO offices in Turkey, some EU Member StatesŐ representatives to the Steering Committee of the Facility, the Turkish authorities, international bodies and non-governmental organisations and final beneficiaries17. 
14 16 pääosaston Turkin-toimiston edustajien, joidenkin EU:n jäsenvaltioiden koordinointivälineen ohjauskomiteaan kuuluvien edustajien, Turkin viranomaisten, kansainvälisten elinten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajien sekä lopullisten edunsaajien haastatteluja17.
We visited eight out of the ten projects in our sample during a visit to Turkey in January 201818. 
Tilintarkastustuomioistuin vieraili kahdeksassa otoksen kymmenestä hankkeesta Turkkiin tammikuussa 2018 tekemänsä matkan yhteydessä18.
The Turkish Ministry of Family and Social Policies (MoFSP) did not grant us access to its database of eligible beneficiaries of the audited cash-transfer projects (the Emergency Social Non-humanitarian assistance mainly relates to longer-term development aid with a focus on education, health, migration management and socio-economic support. 
Turkin perhe-ja sosiaalipolitiikkaministeriö ei sallinut tilintarkastustuomioistuimelle pääsyä tietokantaan, joka sisälsi tarkastettujen rahansiirtohankkeiden (hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko ja opiskelua varten myönnettävä ehdollinen rahansiirto) tukikelpoiset edunsaajat.
As a result, we could not track final beneficiaries from their registration to payment. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt seuraamaan lopullisia edunsaajia rekisteröitymisestä maksuvaiheeseen.
Further details are provided in paragraph 53. 
Tarkempia tietoja annetaan kohdassa 53.
OBSERVATIONS The Facility rapidly mobilised relevant support, but was not fully effective as a coordination mechanism We assessed the following: (a) Whether the Facility identified and addressed the main needs of refugees by means of a comprehensive and rigorous needs assessment; (b) Whether the FacilityŐs administrative arrangements allowed the Ű3 billion assistance to be contracted swiftly, i.e. during the period 2016-2017, as laid down in the CommissionŐs decision establishing the Facility; and (c) Whether the Facility effectively coordinated the assistance. 
HUOMAUTUKSET Koordinointivälineen kautta otettiin ripeästi käyttöön hyödyllistä tukea, mutta väline ei ollut täysin vaikuttava koordinointimekanismina Tilintarkastustuomioistuin arvioi seuraavia seikkoja: a) yksilöitiinkö koordinointivälineessä pakolaisten tärkeimpiä tarpeita kattavan ja huolellisen tarvearvioinnin avulla ja käsiteltiinkö näitä tarpeita b) mahdollistivatko koordinointivälineen hallintojärjestelyt sen, että kolmen miljardin euron avun käytöstä voitiin sopia ripeästi eli vuosina 2016–2017, kuten koordinointivälineen perustamisesta annetussa komission päätöksessä säädetään c) oliko avun koordinointi koordinointivälineessä vaikuttavaa.
The Facility appropriately addressed the main needs of the refugees, except those needs related to municipal infrastructure and socio-economic support The allocation of Ű3 billion in funding was the result of a political decision agreed between EU Member States and Turkey. 
Koordinointivälineellä puututtiin asianmukaisesti pakolaisten tärkeimpiin tarpeisiin lukuun ottamatta kunnallista infrastruktuuria ja sosioekonomista tukea koskevia tarpeita Kolmen miljardin euron rahoituksen myöntäminen oli seurausta EU:n jäsenvaltioiden ja Turkin välisestä poliittisesta päätöksestä.
This amount represented a significant increase in the overall amount of assistance being made available by the EU in Turkey. 
Tämä summa oli merkittävä lisäys EU:n Turkille antaman avun kokonaismäärään.
However, it did not aim to cover the whole cost of support for refugees19. 
Summalla ei kuitenkaan pyritty kattamaan kaikkia pakolaisten tukemisen kustannuksia19.
A needs assessment with some limitations The EU Turkey Joint Action Plan (see paragraph 4) required the EU institutions and Turkey to proceed with a comprehensive joint needs assessment before disbursing the Ű3 billion budget20. 
Tarvearviointiin liittyi rajoitteita EU:n ja Turkin yhteisessä toimintasuunnitelmassa (ks. kohta 4) edellytettiin, että EU:n toimielimet ja Turkki tekevät kattavan yhteisen tarvearvioinnin ennen kolmen miljardin euron määrärahojen maksamista20.
Even though the Turkish authorities were involved in the needs assessment, they did not officially endorse the exercise. 
Vaikka Turkin viranomaiset osallistuivat tarvearviointiin, he eivät hyväksyneet arviointia virallisesti.
The needs assessment was finalised in June 2016. 
Tarvearviointi valmistui kesäkuussa 2016.
It was comprehensive, as it included an assessment of both humanitarian and development needs and provided relevant information on the situation of Syrian refugees, identifying gaps to be addressed taking into account past, ongoing and planned assistance to Syrian people under temporary protection (SuTP) in Turkey. 
Se oli kattava, sillä siinä arvioitiin sekä humanitaarisia tarpeita että kehitystarpeita ja annettiin hyödyllistä tietoa syyrialaispakolaisten tilanteesta sekä yksilöitiin käsittelyä tarvitsevia puutteita ottaen huomioon Turkissa tilapäisen suojelun puitteissa syyrialaisille aiemmin annettu, parhaillaan annettu ja suunniteltu apu.
However, it was not sufficiently rigorous: (a) Most of the numerical data (e.g. sector statistics) in the needs assessment was provided by the Turkish authorities. 
Se ei kuitenkaan ollut riittävän tarkka: a) Suurin osa tarvearvioinnissa käytetyistä numerotiedoista (esimerkiksi alakohtaiset tilastot) oli peräisin Turkin viranomaisilta.
They could therefore not validate the estimated cost of the measures needed to address the needs of refugees and host communities. (b) There was a lack of up-to-date demographic information broken down by gender, age group and location and a lack of information on vulnerabilities (female-headed households, children, elderly people, etc.). 
b) Saatavilla ei ollut ajantasaisia sukupuolen, ikäryhmän ja sijainnin mukaan jaoteltuja väestötietoja eikä tietoja haavoittuvuustekijöistä (esimerkiksi kotitalouksista, joissa perheen elannosta vastaa nainen, sekä lapsista ja ikääntyneistä).
The consultants described this as Őa serious hindrance to assessing needs and designing programmes and interventionsŐ. 
Konsultit totesivat tämän haitanneen vakavasti tarpeiden arviointia sekä ohjelmien ja toimien suunnittelua.
For example, in the sector of social support and cohesion, the latest nation-wide vulnerability assessment was from 2013. (c) The needs assessment targeted SuTP and did not address the needs of the non-Syrian refugee population (mainly Afghans and Iraqis). 
Esimerkiksi sosiaalisen tuen ja koheesion alan viimeisin maanlaajuinen haavoittuvuusarviointi oli peräisin vuodelta 2013. c) Tarvearvioinnissa keskityttiin tilapäisen suojelun piiriin kuuluviin syyrialaisiin, eikä arvioinnissa käsitelty muiden kuin syyrialaisten (pääosin afganistanilaisten ja irakilaisten) pakolaisten tarpeita.
The vast majority of refugees in Turkey are SuTP (see paragraph 2); SuTP were therefore the primary target group supported under the Facility. 
Suuri enemmistö Turkissa olevista pakolaisista on tilapäisen suojelun piiriin kuuluvia syyrialaisia (ks. kohta 2).
Nevertheless, this was not in line with the stated aim of the Facility to address the needs of all refugees. 
Tämä ei kuitenkaan vastannut koordinointivälineen vahvistettua tavoitetta, jonka mukaan kaikkien pakolaisten tarpeita olisi käsiteltävä.
The priority areas of the Facility (see paragraph 8) were largely aligned with the needs assessment. 
Koordinointivälineen painopistealat (ks. kohta 8) sovitettiin pitkälti yhteen tarvearvioinnin kanssa.
The only exception was Ômigration managementŐ which the Steering Committee selected as a priority area although it was not included in the scope of the needs assessment. 
Ainoa poikkeus oli muuttoliikkeen hallinta, jonka ohjauskomitea valitsi painopistealaksi, vaikka se ei sisältynyt tarvearviointiin.
Considering that the main objective of the Facility was to support refugees and host communities, and that migration management in Turkey had already been allocated about Ű350 million in support under the IPA (outside the Facility), the grounds for identifying it as a priority area are questionable. 
Perusteet muuttoliikkeen hallinnan valintaan painopistealaksi ovat kyseenalaisia, kun otetaan huomioon, että koordinointivälineen päätavoite oli tukea pakolaisia ja heitä vastaanottavia yhteisöjä ja että muuttoliikkeen hallintaan Turkissa oli jo myönnetty noin 350 miljoonaa euroa tukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (koordinointivälineen ulkopuolelta).
The priority areas were broadly defined to ensure the necessary flexibility in a difficult and rapidly changing context. 
Painopistealat oli määritelty laveasti, jotta varmistettiin tarvittava joustavuus vaikeassa ja nopeasti muuttuvassa ympäristössä.
The individual projects were aimed at addressing the specific needs of refugees. 
Yksittäisissä hankkeissa pyrittiin käsittelemään pakolaisten tiettyjä tarpeita.
We reviewed the rationale for the selection of the 10 audited projects and found that this was indeed the case for all of them (See Annex III B) for details). 
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi 10 tarkastetun hankkeen valinnan perusteluihin ja totesi, että tämä piti paikkansa kaikkien hankkeiden kohdalla (ks. tarkemmat tiedot liitteessä III B).
When submitting a proposal for funding, the implementing partner of humanitarian projects must describe the problems, needs and risks identified and how the proposed response is adequate and consistent with the CommissionŐs overall humanitarian strategy in Turkey. 
Humanitaarisen avun hankkeiden täytäntöönpanokumppaneiden on rahoitusehdotuksen toimittamisen yhteydessä kuvattava yksilöidyt ongelmat, tarpeet ja riskit sekä se, miksi ehdotettu toimi on asianmukainen ja komission Turkkia koskevan humanitaarisen avun yleisstrategian mukainen.
Box 1 shows how the EUŐs largest humanitarian project funded by the Facility addressed the needs of refugees. 
kuvataan, kuinka laajimmassa koordinointivälineestä rahoitetussa EU:n humanitaarisen avun hankkeessa käsiteltiin pakolaisten tarpeita.
16 Box 1 Đ The ESSN: an innovative project design to address the needs of refugees The Emergency Social Safety Net (ESSN) is the largest-ever humanitarian project funded by the EU, aimed at providing assistance to 1.3 million refugees. 
18 Laatikko 1 – Hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko: innovatiivinen hankerakenne pakolaisten tarpeiden käsittelemiseksi Hätätilanteiden sosiaalinen turvaverkko on laajin EU:n koskaan rahoittama humanitaarisen avun hanke, jossa pyritään auttamaan 1,3:a miljoonaa pakolaista.
The project is being implemented in two phases covering the periods from 2016-2018 and from 2018-2019, with a budget of Ű348 million and Ű650 million respectively. 
Hanke toteutetaan kahdessa vaiheessa vuosina 2016–2018 ja 2018–2019, ja näiden vaiheiden määrärahat ovat 348 miljoonaa euroa ja 650 miljoonaa euroa.
The ESSN addresses basic needs (food, non-food items and services) by providing cash assistance. 
Hätätilanteiden sosiaalisen turvaverkon avulla vastataan perustarpeisiin (elintarvikkeet, muut hyödykkeet ja palvelut) tarjoamalla käteisavustuksia.
The project is implemented across Turkey by a UN Agency in collaboration with a local implementing partner and the Turkish authorities. 
YK:n järjestö toteuttaa hanketta Turkissa yhteistyössä paikallisen täytäntöönpanokumppanin ja Turkin viranomaisten kanssa.
It is innovative because it is a hybrid humanitarian aid project embedded in the national social-protection system. 
Hanke on innovatiivinen, koska se on humanitaarisen avun yhdistelmähanke, joka on sisällytetty kansalliseen sosiaaliturvajärjestelmään.
Figure 1 Đ Proportion of the FacilityŐs assistance allocated to each priority area (based on contracted amounts) 17 In recent years, despite the perceived risk of misuse of funds, there has been a growing consensus amongst humanitarian stakeholders on the benefits of cash assistance21. 
Humanitaarisen alan sidosryhmät ovat viime vuosina olleet yhä yksimielisempiä käteisavustusten hyödyistä, vaikka niihin koetaan liittyvän varojen väärinkäytön riski21.
This was reflected at the World Humanitarian summit in June 2016, where cash transfers were promoted, when appropriate. 
Tämä kävi ilmi kesäkuussa 2016 pidetyssä maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa, jossa tuettiin ajatusta, että tarvittaessa apu olisi annettava rahansiirtoina.
The project targets refugees living outside the camps, whose opportunities to enter the national labour market are limited. 
Hankkeen kohderyhmänä ovat leirien ulkopuolella elävät pakolaiset, joilla on suppeat mahdollisuudet päästä kansallisille työmarkkinoille.
It provides a stable and predictable source of income to cover their basic needs, mainly accommodation and food. 
Hankkeessa tarjotaan heille vakaa ja ennakoitava tulonlähde, joka kattaa heidän perustarpeensa eli lähinnä asumisen ja ruoan.
In practice, refugees receive a monthly fixed amount (about Ű30 per person). 
Käytännössä pakolaiset saavat kiinteän kuukausittaisen summan (noin 30 euroa henkeä kohden).
They use a debit card to withdraw cash at ATMs or to pay in shops. 
He nostavat pankkikortilla käteistä automaateista tai maksavat kortilla kaupoissa.
See for instance: https://interagencystandingcommittee.org/grand-bargain-hosted-iasc and https://www.devex.com/news/for-humanitarian-response-a-cash-based-payment-consensus-88238. 
Ks. esimerkiksi: https://interagencystandingcommittee.org/grand-bargain-hosted-iasc ja https://www.devex.com/news/for-humanitarian-response-a-cash-based-payment-consensus-88238.
It is difficult to assess whether this distribution of funding is proportionate to the scale of the needs in the priority areas, because the Steering Committee did not set indicative upfront allocations for each priority area. 
On hankalaa arvioida, ovatko rahoituksen jako-osuudet oikeasuhteisia painopistealojen tarpeiden laajuuteen nähden, koska ohjauskomitea ei vahvistanut ennakkoon painopistealoille osoitettavia alustavia määriä.
Although this increases flexibility in the allocation of funds, it does not allow an assessment to be made of the differences between planned and actual expenditure for each priority area. 
Tämä lisää joustavuutta varojen jakamisessa, mutta toisaalta näin toimittaessa on mahdotonta arvioida suunniteltujen ja toteutuneiden menojen välisiä eroja kullakin painopistealalla.
We found that the priority area Ômunicipal infrastructureŐ and Ôsocio-economic supportŐ were not sufficiently addressed. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kunnalliseen infrastruktuuriin liittyvää painopistealaa ja sosioekonomiseen tukeen liittyvää painopistealaa ei käsitelty riittävästi.
As shown in Box 2, the main reason was that the Commission and the Turkish authorities disagreed on how to address them. 
Kuten laatikossa 2 kuvataan, suurimpana syynä tähän olivat komission ja Turkin viranomaisten eriävät näkemykset näiden alojen käsittelemisestä.