natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23 visits were made to the following organisations: - the european dairy industry (eda), which represents the interests of the european dairy industry towards the european institutions and towards international bodies like the world trade organisation or the codex alimentarius; - copa-cogeca, the committee of professional agricultural organisations in the european union (copa) and the general committee for agricultural cooperation in the european union (cogeca), which represent the political interests of european farmers and cooperatives in the european union; - instut für Ökonomie der ernährungswirtschaft (institute of food business economics); - the international farm comparison network; - the organisation for economic cooperation and development (oecd). finally, the auditors attended two seminars on the future of the milk sector: the international management forum milk (riga) and the world dairy summit 2007 (dublin), and they also attended information and consultation sessions organised by the commission as part of the 2008 cap health check. special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
23 tarkastuskäyntejä tehtiin seuraaviin organisaatioihin: - euroopan meijeriteollisuuden yhdistys (eda), joka edustaa euroopan maitoteollisuutta eu:n toimielimissä ja kansainvälisissä järjestöissä, kuten maailman kauppajärjestössä ja Codex alimentarius -komissiossa; - COpa-COGeCa: eu-maiden tuottajajärjestöjen keskusjärjestö (COpa) ja eu-maiden maatalouden osuustoimintajärjestöjen keskusjärjestö (COGeCa) ajavat osuuskuntien ja eurooppalaisten viljelijöiden poliittisia etuja euroopan unionissa; - institut für ökonomie der ernährungswirtschaft (elintarviketeollisuutta käsittelevä instituutti); - iFCn (international Farm Comparison network, kansainvälinen tilojen vertailuverkosto); - taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OeCd). tarkastajat osallistuivat myös kahteen maitoalan tulevaisuutta käsittelevään seminaariin: international management Forum milk (riika) sekä World dairy summit (maailmanlaajuinen maitoalan huippukokous) 2007 (dublin), sekä tiedotus-ja keskustelutilaisuuksiin, joita komissio on järjestänyt yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan vuoden 2008 terveystarkastuksen puitteissa. erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu? 19 huOmautukset saavutettiinKo MarKKinatasapaino?
19 observations hAs mArket equilibrium been Achieved? the quotA reGime hAs mAde it Possible to limit milk Production... 
KiintiöjärjesteLMä rajoitti Maidontuotantoa...
14. as from 1984 most member states managed fairly rapidly to bring the quantities of milk marketed in their territories, either in the form of deliveries or direct sales, into line with their respective quotas. after some initial reticence, the use of quotas was accepted by a majority in the sector as a powerful and politically acceptable instrument for regulating production. since its introduction the system has been effective in the sense that, generally, community production complies with the ceiling imposed. the fact that the production ceiling decided by the council remained fixed for a long time at a level above that of internal demand certainly contributed to the scheme’s acceptance. 
14. vuodesta 1984 alkaen suurin osa jäsenvaltioista on pystynyt mukauttamaan alueellaan myytävät maitomäärät melko nopeasti maitokiintiöihin sekä toimitusten että suoramyynnin osalta. alkuvaiheen epäilyjen jälkeen enemmistö alan toimijoista on pitänyt kiintiöjärjestelmää tehokkaana ja poliittisesti hyväksyttävänä sääntelyn välineenä. järjestelmän käyttöönotosta alkaen tuotanto on pysynyt yhteisön alueella asetetuissa rajoissa yleisesti ottaen tehokkaasti. järjestelmän hyväksymistä on mitä ilmeisimmin edesauttanut se, että neuvoston asettama tuotantoraja pysyi pitkään sisämarkkinoiden kysyntää korkeampana.
Figure 3 shows the recent development of the total of the national quotas allocated and their actual use by the member states. during the period under review, the quota for deliveries was frequently exceeded in the eu-15, but the scale of the overrun was limited, i.e. less than 1 % for most of the 1995/96 to 2004/05 marketing years. in contrast, in the eu-25 and eu-27, for the 2004/05 and subsequent marketing years, the community delivery quota was under-used (Box 2). special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
Kaaviossa 3 kuvataan kansallisten kiintiöiden määrän viimeaikaista kehitystä ja kiintiöiden tosiasiallista käyttöä jäsenvaltioissa. tutkitun ajanjakson aikana toimituskiintiöt ylittyivät usein (eu-15), mutta ylitysten osuus pysyi alhaisena – kiintiöt ylittyivät useimmissa tapauksissa alle 1 prosentilla markkinointivuosina 1995/1996 – 2004/2005. sitä vastoin markkinointivuodesta 2004/2005 alkaen on ilmennyt yhteisön toimituskiintiön vajaakäyttöä (eu-25 ja eu-27 (laatikko 2). erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
16. at national level, certain constants can be observed. recently (2002/03 to 2007/08 marketing years), the member states most frequently exceeding their quotas have been, in the order of the size of the overrun, italy, germany, the netherlands, austria, den-mark24, cyprus and luxembourg. the major part of the total overrun has been repeatedly recorded in italy (approximately 80 % for the 2006/07 marketing year). from the outset, the situation in italy has been affected by the fact that its national quota was set, as for the other member states, by reference to the quantities produced in the past, which were less than domestic consumption. italy's production has been stimulated by its position as a net importer of milk and milk products, which explains the constant pressure on its national delivery quota. the united kingdom, sweden and, recently, france are the member states making less and less use of the quota available to them (Figure 4). 
LaatiKKo 2 93-94 94-95 95-96 96-97 97-98 98-99 99-00 00-01 01-02 02-03 03-04 04-05 05-06 06-07 07-08 tuore iLMiö: toiMituKsia KosKeva yhteisön MaitoKiintiö jää täyttyMättä maidon markkinointivuodesta 2004/2005 alkaen tietyissä jäsenvaltioissa ilmenneet toimituskiintiöiden ylitykset eivät enää kompensoi muissa jäsenvaltioissa todettua kiintiöiden vajaakäyttöä. eu-25-jäsenvaltioiden osalta nettomääräinen vajaakäyttö oli 0,613 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 2004/2005 (0,5 prosenttia kiintiöstä), 0,524 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 2005/2006 (0,4 prosenttia kiintiöstä) ja 1,919 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 2006/2007 (1,4 prosenttia kiintiöstä). markkinointivuonna 2007/2008 vajaakäyttö oli eu-25-jäsenvaltioissa 1,682 miljoonaa tonnia (1,2 prosenttia kiintiöstä) ja eu-27-jäsenvaltioissa 2,222 miljoonaa tonnia (1,0 prosenttia kiintiöstä). kiintiöiden täyttymättä jäämisen syyt vaihtelevat luonnollisesti kussakin jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen mukaan. tähän mennessä ei ole laadittu perusteellisia tutkimuksia siitä, miten tuotantomääristä riippumaton tuki on vaikuttanut maidontuotannon lakkauttamiseen. erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu? 16. kansallisella tasolla on havaittavissa tiettyjä vakioita. viime kauden aikana (markkinointivuodet 2002/2003 – 2007/2008) kiintiöt ovat useimmiten ylittyneet seuraavissa (ylityksen mukaisessa suuruusjärjestyksessä luetelluissa) jäsenvaltioissa: italia, saksa, alankomaat, itävalta, tanska24, kypros ja luxemburg. suurin osa yleisestä kiintiön ylityksestä on toistuvasti kirjattu italiassa (noin 80 prosenttia markkinointivuonna 2006/2007). italian tilanteeseen on alusta alkaen vaikuttanut se, että maan kansallinen kiintiö on – kuten muissakin jäsenvaltioissa – määritetty aiempien tuotantomäärien perusteella ja nämä tuotantomäärät olivat sisämarkkinoiden kulutusta alhaisempia. maan tuotantoa edistää sen asema maidon ja maitotuotteiden nettotuojana; tämä selittää kansalliseen toimituskiintiöön kohdistetun jatkuvan painostuksen.
24 although denmark under-used its quota in the 2007/08 marketing year. 
24 tanska ei kuitenkaan käyttänyt kiintiötään kokonaisuudessaan markkinointivuonna 2007/2008.
21 fiGure 4 Overruns DE IE NL BE DK CY LU AT FR LV EL EE SI SK MT PT ES CZ FI 800 600 400 200 0 – 200 – 400 – 600 – 800 – 1 000 IT PL RO BG utilisAtion of nAtionAl milk quotAs (deliveries in 1 000 tonnes) LT HU SE UK Under-usage 2005/06 2006/07 2007/08 S o u r c e : european court of auditors on the basis of replies by the member states to the quarterly questionnaire specified in article 26 of commission regulation (ec) no 595/2004. special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
21 Kaavio 4 Ylitykset DE IE NL BE DK CY LU AT FR LV EL EE SI SK MT PT ES CZ FI 800 600 400 200 0 -200 -400 -600 -800 -1 000 IT PL RO BG KansaLListen MaitoKiintiöiden toteutuMinen (toiMitusten Määrä tuhansina tonneina) LT HU SE UK Vajaakäyttö 2006/2007 2005/2006 2007/2008 L ä h d e : euroopan tilintarkastustuomioistuin. kaavion pohjana ovat vastaukset, joita jäsenvaltiot ovat antaneet komission asetuksen (eY) n:o 595/2004 26 artiklan perusteelan laadittuun kyselylomakkeeseen. erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu? ...
...but hAs not Put An end to overProduction 17. milk quotas imposed strict limitations on european milk production but for 20 years it has been necessary to resort to intervention buying, subsidised exports and aid to consumption in order to regulate the market as a whole and dispose of structural surpluses of industrial products25. from 1984 to 2004 the quota regime did not put an end to overproduction (Figure 5). within the framework of the quota regime major structural surpluses subsidised by the taxpayer were not considered to be at variance with the objective of equilibrium. 
Mutta yLituotanto ei oLe Kadonnut 17. maitokiintiöt ovat säännelleet tiukasti maidontuotantoa euroopassa, mutta koko markkinoiden sääntely on edellyttänyt 20 vuoden aikana interventioita, vientitukea sekä kulutustukea, joiden avulla teollisuustuotteiden rakenteelliset ylijäämät pyrittiin saattamaan markkinoille25. kiintiöjärjestelmä ei poistanut ylituotantoa vuosien 1984 ja 2004 välisenä aikana (kaavio 5). kiintiöjärjestelmän yhteydessä ei katsottu, että huomattavat rakenteelliset ylijäämät, joita tuettiin veronmaksajien varoin, olisivat ristiriidassa tasapai-notavoitteen kanssa.
25 european commission, dg vi, Situation and outlook: Dairy sector. 
25 euroopan komissio, pääosasto vi, Situation et perspectives du secteur laitier.
CAP 2000, working document, april 1997. and-international/abtq. Evaluation of the CMO in ‘Milk and milk products’ and of the ‘Quota’ regulation, final report, march 2002. 
PAC 2000, valmisteluasiakirja, huhtikuu 1997. and-international/aBtQ. maito-ja maitotuotealan ja kiintiöitä koskevan asetuksen arviointi Évaluation de l’OCM ”Lait et produits laitiers” et du règlement ”Quotas”, loppuraportti, maaliskuu 2002.
22 fiGure 5 EU-12 EU-15 Subsidised consumption suPPly, consumPtion And subsidised quAntities of milk Products in milk equivAlent (1986–2008) Quantities in milk equivalent (Mio tonnes) 160 140 120 100 80 60 40 20 0 EU-25 Supply (EU production + imports) EU consumption at market price Subsidised exports (non-subsidised*) * completely non-subsidised exports from 2006 to 2008: export refunds were set at zero on 16 june 2006 for skimmed milk powder, on 26 january 2007 for concentrated milk and whole milk powder and on 16 june 2007 for butter and cheeses. 
22 Kaavio 5 EU-12 EU-15 Tuettu kulutus Maitotuotteiden tarjonta, KuLutus ja tuetut Määrät MaitoeKvivaLenttina (1986-2008) Maitona ilmaistut määrät (miljoonaa tonnia) 160 140 120 100 80 60 40 20 0 EU-25 Tarjonta (EU:n tuotanto + tuonti) Markkinahintainen kulutus EU:ssa Tuettu vienti (vientiä ei tueta*) * vientituet lakkautettiin kokonaisuudessaan vuosina 2006–2008: rasvattoman maitojauheen vientituet asetettiin nollaan 16. kesäkuuta 2006, maitotiivisteen ja kuivatun täysmaidon 26. tammikuuta 2007, ja voin sekä juustojen vientituet 16. kesäkuuta 2007.
S o u r c e : european court of auditors on the basis of Zmp and and-international data. special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
L ä h d e : euroopan tilitarkastustuomioistuin Zmp:n ja and-internationalin tietojen perusteella. erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
18. in its special report no 6/2001, the court found that quotas had been set at too high a level. european milk production was still in surplus because it had not been brought into line with consumption and non-subsidised exports, and this led the court to recommend abolition of the milk quota regime26. the level of quotas has been corrected on a number of occasions to bring it more into line with demand but these adjustments were inadequate. in 2002, the commission proposed extending the milk quota regime until 31 march 2015 considering that ‘quotas would remain necessary to maintain a reasonable market equilibrium’27. another argument in favour of retaining quotas was that by freezing production structures the quotas were helping to maintain the territorial distribution of milk production, particularly in less-favoured rural areas28. 
18. tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 6/2001, että kiintiöt oli asetettu liian korkeiksi. eu:n maidontuotanto oli ylijäämäistä, koska sitä ei ollut mukautettu kulutukseen eikä vientiä tuettu. tästä syystä tilintarkastustuomioistuin suositti maitokiintiöjärjestelmän lakkauttamista26. kiintiöiden tasoa oikaistiin useaan otteeseen, jotta se vastaisi paremmin kysyntää, mutta mukautukset eivät olleet riittäviä. vuonna 2002 komissio ehdotti maitokiintiöjärjestelmän voimassaolon jatkamista 31. maaliskuuta 2015 saakka; komissio katsoi, että ”kiintiöiden säilyttäminen oli edelleen välttämätöntä kohtuullisen markkinatasapainon säilyttämiseksi”27. kiintiöiden säilyttämisen puolesta puhui myös se, että tuotantorakenteita säilyttämällä kiintiöt auttoivat säilyttämään maidontuotannon alueellisen jakautumisen tasaisena varsinkin epäsuotuisilla maaseutualueilla28.
19. as from 2004, and as a result of the 2003 reform, surpluses began to shrink because of the decline in the production of milk powder and butter in favour of cheeses and because of an increase in internal consumption, particularly in the new member states. nevertheless, in 2006, subsidised milk products still accounted for 15 % of european milk production but the level of aid was lower because of the reduction in the intervention prices for butter and skimmed milk powder. it was only as a result of a surge in world prices at the end of 2006 and in 2007 and of the continued growth in the consumption of cheese that the surpluses temporarily disappeared and this therefore made measures to aid disposal and export refunds unnecessary. 
19. vuodesta 2004 alkaen – ja vuoden 2003 uudistuksen vaikutuksesta – ylijäämät ovat alkaneet pienentyä: maitojauheen ja voin tuotantomäärät ovat laskeneet, juustojen tuotanto kasvanut, ja sisämarkkinoiden kulutus noussut varsinkin uusissa jäsenvaltioissa. tuettujen maitotuotteiden osuus eu:n maidontuotannosta oli kuitenkin vuonna 2006 vielä 15 prosenttia, joskin tuen taso oli alentunut voin ja rasvattoman maitojauheen interventiohintojen laskun myötä. Ylijäämät katosivat tilapäisesti vasta, kun maailmanmarkkinahinnat nousivat äkillisesti vuoden 2006 lopussa ja vuonna 2007 ja kun juustonkulutus kasvoi tasaisesti; tässä tilanteessa ei ollut tarpeen turvautua myynti-ja vientitukiin.
26 special report no 6/2001 of the european court of auditors, oj c 305, 30.10.2001. 
26 euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 6/2001 maitokiintiöistä (eYvl C 305, 30.10.2001).
27 european commission, Report on milk quotas, commission working document, sec(2002)789 final of 10.7.2002. 
27 euroopan komissio, maitokiintiöitä koskeva kertomus, komission valmisteluasiakirja, (seC(2002) 789 lopullinen, 10.7.2002).
28 the commission’s replies to special report no 6/2001 on milk quotas. 
28 komission vastaukset maitokiintiöitä koskevaan erityiskertomukseen nro 6/2001.
23 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
23 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
meAsures to Aid disPosAl hAve hAd A limited effect on mArket equilibrium 20. to support milk market equilibrium and to stabilise market prices, the milk cmo set out a variety of measures to aid disposal29: - private storage of cream, certain butter products and certain cheeses; - provision of milk to schools; - use of milk powder in animal feed; - processing of skimmed milk into casein and caseinates; - the use of butter under the butter for pastry/ice-cream products scheme. 
MyyntitoiMenpiteet ovat vaiKuttaneet vain vähän MarKKinoiden tasapainoon 20. Yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyi erityyppisiä myyntitoimen-piteitä, joiden avulla pyrittiin tasapainottamaan maitomarkkinoita ja sekä vakauttamaan markkinahinnat29: - kerman sekä tiettyjen voi-ja juustotuotteiden yksityinen varastointi - koulujen oppilaille toimitettava maito - maitojauheen käyttö eläinten ruokintaan - rasvattoman maidon jalostaminen kaseiiniksi ja kaseinaateiksi - voin käyttö leipomo-ja jäätelöteollisuudessa.
21. after measures to aid disposal were set at zero in 2006 and 2007, recent growth in internal consumption of milk fat (butter, Figure 6) and milk protein (skimmed milk powder, Figure 7) indicates that the additional demand generated by measures to aid disposal had a limited effect on market equilibrium. the increase in consumption at market prices compensated completely (butter) or to a large extent (milk powder) for the reduction or disappearance of assisted consumption. 
21. rasvan (voi, kaavio 6) ja proteiinien (rasvaton maitojauhe, kaavio 7) kulutuksen viimeaikainen kehitys sisämarkkinoilla – vuosina 2006 ja 2007 tapahtuneen myyntitukien nollaan asettamisen jälkeen – osoittaa, että myyntitoimenpiteiden synnyttämä lisä-kysyntä vaikutti vain vähäisessä määrin markkinatasapainoon. markkinahintaisen kulutuksen kasvu kompensoi lähes kokonaisuudessaan (voi) tai hyvin suurelta osin (maitojauhe) kulutustukien vähenemisen tai poiston.
29 whereas (19), (43) and (60) of council regulation (ec) no 1234/2007. 
29 asetus (eY) n:o 1234/2007, johdanto-osan 19, 43 ja 60 kappale.
24 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
24 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
25 fiGure 6 Initial stocks Imports butter: subsidised consumPtion in 2006 And non-subsidised consumPtion in 2007 And 2008 Production Quantities of butter (1 000 t) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Subsidised 2006 2007 2008 Consumption At market price 2006 2007 2008 Final stocks 2006 2007 2008 Availability 2006 2007 2008 Exports date of aid being set at zero: 26 april 2007. 
25 Kaavio 6 2 500 voi: tuettu KuLutus vuonna 2006 ja KuLutus iLMan tuKea vuosina 2007 ja 2008 Voin määrä (1 000 tonnia) Alkuperäiset varastot Tuettu 2006 2007 2008 Kulutus Tuonti Tuotanto 2 000 1 500 1 000 500 0 Markkinahintainen 2006 2007 2008 Lopulliset varastot 2006 2007 2008 Käytettävissä 2006 2007 2008 Vienti tuki asetettiin nollaan: 26. huhtikuuta 2007.
S o u r c e : european court of auditors on the basis of Zmp data. fiGure 7 Intial stocks Quantities of SMP (1 000 t) 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 Subsidised 2006 2007 2008 Consumption smP: subsidised consumPtion in 2006 And non-subsidised consumPtion in 2007 And 2008 Imports Production At market price 2006 2007 2008 Final stocks 2006 2007 2008 Availability 2006 2007 2008 Exports date of aid being set at zero: 26 october 2006. 
L ä h d e : euroopan tilintarkastustuomioistuin Zmp:n tietojen perusteella. Kaavio 7 1 400 Alkuperäiset 1 200 Tuettu 2006 2007 2008 Kulutus rasvaton Maitojauhe: tuettu KuLutus vuonna 2006 ja KuLutus iLMan tuKea vuosina 2007 ja 2008 Rasvattoman maitojauheen määrä (1 000 tonnia) varastot Tuonti Tuotanto 1 000 800 600 400 200 0 Markkinahintainen 2006 2007 2008 Lopulliset varastot 2006 2007 2008 Käytettävissä 2006 2007 2008 Vienti tuki asetettiin nollaan: 26. lokakuuta 2006.
S o u r c e : european court of auditors on the basis of Zmp data. special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
L ä h d e : euroopan tilintarkastustuomioistuin Zmp:n tietojen perusteella. erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
Producer Prices: nominAl Prices stAble but in decline in reAl terms30 Milk quotas have stabilised noMinal prices 22. the first phase of the milk cmo gave rise to an untenable situation. until 1984, the effect of the cmo was to encourage investment and achieve a continuous increase in production. producers relied on permanently rising nominal prices to finance expansion and were encouraged in this by the annual increase in the target price. the market situation created by the cmo in the period until 1984 was neither stable nor in equilibrium since there was a rise in nominal producer prices at the same time as massive overproduction. for producers, however, market growth was predictable and the expected price changes were always increases. 
Maidon tuottajahinta: niMeLLishinnat ovat pysyneet vaKaina, Mutta reaaLihinnat ovat LasKeneet30 Maidon kiintiöjärjestelMä on vakauttanut niMellishinnat 22. Yhteisen markkinajärjestelyn ensimmäinen toimintavaihe johti kestämättömään tilanteeseen. vuoteen 1984 asti maidon yhteisellä markkinajärjestelyllä kannustettiin tuottajia tekemään investointeja ja lisäämään näin jatkuvasti tuotantoa. tuottajat laajensivat tuotantoaan luottaen nimellishintojen jatkuvaan nousuun, mihin heitä rohkaisi tavoitehinnan vuosittainen nousu. Yhteisellä markkinajärjestelyllä ennen vuotta 1984 aikaansaatu markkinatilanne ei ollut vakaa eikä tasapainoinen, vaan nimelliset tuottajahinnat nousivat samaan aikaan, kun maitoa tuotettiin runsaasti yli tarpeen. tuottajien näkökulmasta markkinakehitys oli kuitenkin ennakoitavaa, ja kaikki ennakoidut hinnanmuutokset olivat lisäksi noususuuntaisia.
23. not until the introduction of milk quotas in 1984 did the cmo's management begin to take into consideration the objectives of stability and equilibrium at one and the same time. the milk quota system limited supply and allowed nominal prices to be maintained at a relatively high and stable level31. allowing for seasonal variations, prices recorded in the eu for raw milk varied little during the 1984–2007 period compared with the period before the introduction of quotas. the average nominal price calculated by the commission was 29 euro/100 kg in 2006; this average corresponds to a price range of between 20,1 euro/100 kg in lithuania to 40,4 euro/100 kg in cyprus32. 
23. Yhteisen markkinajärjestelyn hallinnoinnissa alettiin vasta maitokiintiöiden perustamisen myötä vuonna 1984 ottaa huomioon myös vakaus-ja tasapainotavoitteet. maitokiintiöillä rajoitettiin tarjontaa ja pidettiin nimellishinnat suhteellisen korkeina ja vakai-na31. eu:ssa todetut raakamaidon hinnat muuttuivat kausivaihte-luita lukuun ottamatta vuosina 1984–2007 vain vähän verrattuna kiintiöitä edeltävään aikaan. komissio arvioi nimellishinnan olleen keskimäärin 29 euroa 100 kilolta vuonna 2006; tämä keskiarvo vastaa vaihteluväliä 20,1 euroa 100 kilolta (liettua) – 40,4 euroa 100 kilolta (kypros)32.