natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The fees for the evaluation were financed partly from At the end of 2002, almost the entire Berlin totals had Source: Commission Report: ÔThe Mid-Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions Ń Growing Evaluation CapacityŐ Ń November 2004 (page 19). 
Arvioinnin lopulliset kustannukset olivat Vuoden 2002 lopussa lhes kaikki Berliiniss kokoontu-Lhde: Komission kertomus ÓVliarviointi tavoitteiden 1 ja 2 alueilla Đ kasvavat arviointivalmiudetÓ marraskuu 2004 (s. 19).
Commission assessment of evaluations 21. 
Arviointeja koskeva komission arviointi 21.
Member States, monitoring committees and the Commission all played a role in evaluating the quality of evaluations. 
Jsenvaltioilla, valvontakomiteoilla ja komissiolla oli kullakin osuutensa arviointien laadun arvioinnissa.
The services of the Commission examined the evaluation reports at draft and final stage. 
Komission yksikt tutkivat arviointikertomuksia sek luonnos-ett viimeistely-vaiheessa.
The Commission had to operate within the ambitious deadlines set by the Regulation and assess the evaluation reports on about 400 programmes simultaneously from January to March 2004. 
Komission oli suoritettava tehtvns asetuksessa sdettyj tiukkoja mraikoja noudattaen ja arvioitava samanaikaisesti noin 400:aa ohjelmaa koskevat arviointikertomukset vuoden 2004 tammikuun ja maaliskuun vlisen aikana.
The Commission hired outside evaluators in addition to its own staff in order to finish the task on time. 
Komissio palkkasi henkilstns lisksi ulkopuolisia arvioitsijoita saadakseen tehtvn ptkseen mraikaan menness.
5.6.2007 EN Official Journal of the European Union C 124/7 22. 
5.6.2007 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 124/7 22.
The Commission review of the findings of evaluators (1), is set out in ÔGrowing Evaluation CapacityŐ. 
Arvioitsijoiden havaintoja koskeva komission katsaus (1) sisltyy kasvavia arviointivalmiuksia koskevaan kertomukseen.
The Commission found that: Ń evaluations were in general based upon appropriate methodology; Ń poor monitoring systems had hampered many evaluations; Ń primary research into the reality of programmes required improvement; Ń some evaluations were weak on analysis, or evaluations often did not produce sufficiently operational conclusions and recommendations; Ń results of economic modelling, generally limited to larger programmes, could not be compared because of great variations in the approaches applied; Ń some evaluators overemphasised financial analysis, with a limited focus on what was being achieved by the programmes because of the unavailability of monitoring data, but also because of the strong focus on spending due to the demands of N + 2. 
Komissio havaitsi, ett: Ń arvioinnit perustuivat yleens asiaankuuluviin menetelmiin Ń huonot seurantajrjestelmt olivat hankaloittaneet monia arviointeja Ń ohjelmien tosiasiallisuutta koskevaa perustutkimusta olisi parannettava Ń ert arvioinnit krsivt analyysien heikkoudesta tai arviointien perusteella ei useinkaan voitu tehd riittvsti toimintaan liittyvi ptelmi tai antaa suosituksia Ń taloudellisen mallintamisen tuloksia, jotka rajoittuivat yleens laajempiin ohjelmiin, ei voitu vertailla, koska sovelletut lhestymistavat poikkesivat paljon toisistaan Ń ert arvioitsijat korostivat liikaa rahoituksellista analyysia ja keskittyivt vhemmn ohjelmien saavutuksiin. Tm johtui osittain valvontatietojen puuttumisesta ja lisksi siit, ett n + 2-snnn vaatimuksista johtuen rahoituksen kyttn kiinnitettiin erityisesti huomiota.
This led to recommendations which were purely finance-driven, rather than reviewing the strategic implications of such reallocations (2). 
Tst syyst suositukset liittyivt uudelleen jaettujen mrrahojen strategisten vaikutusten tarkastelun sijasta pelkstn rahoitukseen (2).
Assessment by the Court 23. 
Tilintarkastustuomioistuimen arviointi 23.
In its audit, the Court identified a number of problems faced by, and difficulties identified by, evaluators in giving a clear answer as to whether the overall form of assistance remained appropriate to address the issues confronting the region or sector, and whether objectives could be achieved. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuksessaan useita arvioitsijoiden kohtaamia ongelmia ja yksilimi vaikeuksia heidn etsiessn selvi vastauksia siihen, oliko yleinen avustusmuoto edelleen asiaankuuluva kyseess olevaa aluetta tai alaa koskevien ongelmien ksittelemiseksi ja pystyttiink tavoitteet saavuttamaan.
Ń All evaluators had to cope with the problem that only limited spending had been made at the time of evaluation. 
Ń Kaikki arvioitsijat havaitsivat saman ongelman, ett arvioinnin ajankohtana varoja oli kytetty vain rajallisesti.
(1) At the draft stage, the Commission assessed one third of the reports as good or excellent. 
(1) Komissio arvioi kolmanneksen luonnosvaiheessa olevista kertomuksista hyviksi tai erinomaisiksi.
The assessment of the final report was much more positive: two-thirds of the reports were assessed as good or excellent. 
Loppukertomuksen arviointi oli paljon positiivisempi: kaksi kolmasosaa kertomuksista arvioitiin hyviksi tai erinomaisiksi.
Where weaknesses were identified, the main cause was that evaluators were stretched by: Ń the number of evaluation questions; Ń the number of projects involved; Ń the complexity of some large programmes, and the limited resources of some evaluators. 
Havaittujen puutteiden suurin syy oli, ett arvioitsijoiden tyt haittasi: Ń arviointikysymysten suuri mr Ń arvioitavien hankkeiden suuri mr Ń eriden laajojen ohjelmien monimutkaisuus ja joidenkin arvioitsijoiden rajalliset valmiudet.
(2) Growing Evaluation Capacity, European Commission, November 2004 (page 35). 
(2) ÓKasvavat arviointivalmiudetÓ, Euroopan komissio, marraskuu 2004, s.
Ń Almost half of the evaluators of the programmes which the Court examined identified important issues of concern linked to concrete development needs and proposed stronger emphasis on certain policy fields, especially linked to the Lisbon and Gothenburg strategies. 
Ń Lhes puolet tilintarkastustuomioistuimen tutkimien ohjelmien arvioitsijoista havaitsi huolestuttavia seikkoja, jotka liittyivt konkreettisiin kehittmistarpeisiin; lisksi he ehdottivat tiettyjen, erityisesti Lissabonissa ja Gteborgissa vahvistettuihin strategioihin liittyvien politiikan alojen voimakkaampaa painottamista.
Ń Other evaluators drew attention to the intrinsic difficulty of evaluation, such as the difficulty of determining the impact of additional investment in road construction or of establishing the impact of ESF intervention on net employment levels. 
Ń Ert arvioitsijat kiinnittivt huomiota arvioinnille ominaisiin ongelmiin, kuten siihen, ett tienrakentamiseen tehtyjen lisinvestointien vaikutusta on vaikea mitata tai ett ESR:n tukitoimen vaikutusta nettomriseen tyllisyyteen on vaikea todeta.
For example commenting on investment in roads, the German evaluator suggested that further investment in economies with good existing infrastructure provision could even lead to slower growth than without it (3). 
Esimerkiksi saksalainen arvioitsija totesi teihin suunnattujen investointien osalta, ett lisinvestointien tekeminen hyviin olemassa oleviin infrastruktuureihin saattaisi johtaa jopa hitaampaan kasvuun kuin investointien tekemtt jttminen (3).
The evaluators for the UK and Gibraltar programmes commented that, when considering the employment impact of the ESF, only gross job creation could be monitored. 
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin ohjelmien arvioitsijat totesivat, ett ESR:n tyllisyysvaikutusta tutkittaessa ainoastaan uusien typaikkojen bruttomr voitiin seurata.
The CommissionŐs summary report ÔGrowing Evaluation CapacityŐ gave less attention to these problems and difficulties, than to more positive evaluation outcomes. 
Komission kertomuksessa ÓKasvavat arviointivalmiudetÓ nihin ongelmiin ja vaikeuksiin kiinnitettiin vhemmn huomiota kuin mynteisempiin arviointituloksiin.
Some evaluators were also able to identify significant problems in the way programmes were operating. 
Ert arvioitsijat havaitsivat mys merkittvi ongelmia ohjelmien toiminnassa.
In general, there is insufficient data with regard to the real needs, including the kind of infrastructure in order to optimise the effects of the Structural funds. 
Todellisista tarpeista on yleisesti ottaen riittmttmsti tietoa, kuten mys infrastruktuurista, jolla rakennerahastojen vaikutukset voitaisiin optimoida.
(4) A ÔdeadweightŐ effect exists where an activity or investment would have been undertaken in the absence of financing. 
(4) Nollavaikutus merkitsee sit, ett toimi tai investointi olisi voitu toteuttaa mys rahoituksen puuttuessa.
C 124/8 EN Official Journal of the European Union 5.6.2007 Ń out of the 25 selected CSFs, OPs and SPDs more than half of the MTEs noted weaknesses with regard to project selection and the integration of horizontal principles such as the environment, equal opportunities and the information society. 
C 124/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 5.6.2007 Ń Yhteens 25 valitusta yhteisn tukikehyksest, toimenpideohjelmasta ja yhtenisest ohjelma-asiakirjasta yli puolessa vliarvioinneista havaittiin puutteita hankkeiden valinnassa ja horisontaalisten periaatteiden Đ kuten ympristasioiden, yhtlisten mahdollisuuksien ja tietoyhteiskunnan Đ sisllyttmisess tukitoimiin.
In many cases the evaluations however only described weaknesses without proposing operational recommendations. performance reserve: effectiveness, the quality of management and financial implementation. 
Monissa tapauksissa arvioinneissa kuitenkin pelkstn kuvailtiin puutteita antamatta toimintaan liittyvi suosituksia. koskevan kolmen kriteerin Đ vaikuttavuus, hallinnoinnin laatu ja rahoituksen tytntnpano Đ perusteella.
Performance assessment was to be based on monitoring indicators measuring the mid-term results in relation to their specific initial targets. 
Suorituksen arvioinnin oli tarkoitus perustua sellaisiin valvonnan indikaattoreihin, joilla mitataan vlivaiheen tuloksia erityisiin lhttason tavoitteisiin nhden.
The CommissionŐs working paper included examples of indicators (2) to be taken into account in carrying out the review of performance. 
Komission valmisteluasiakirjassa annettiin esimerkkej indikaattoreista (2), joita on otettava huomioon suoritusta tarkistettaessa.
For effectiveness: Ń a basket of some outputs covering at least half the value of the programme; Ń comparison of actual and planned results for employment (temporary/permanent jobs created or maintained) or employability of target groups. 
Vaikuttavuutta koskevat indikaattorit: Ń tuotoksia, joiden arvo on vhintn puolet ohjelman arvosta, Ń todellisten ja suunniteltujen tyllisyystulosten vertailu (luo-dut tai silyneet vliaikaiset/vakituiset typaikat) tai kohderyhmien tyllistyvyys.
For management: Ń four types of indicators, measuring monitoring, financial control, project selection and evaluation systems. 
Hallinnointia koskevat indikaattorit: Ń neljnlaisia indikaattoreita, joilla mitataan seurantaa, varainhoidon valvontaa, hankkeiden valintaa ja arviointijrjestelmi.
Assessments by Member States and allocation of the performance reserve 30. 
Jsenvaltioiden tekemt arvioinnit ja suoritusvarauksen jakaminen 30.
Member States were required to evaluate performance for a period when on average only 20 % of expenditure had been undertaken. 
Jsenvaltioilta edellytettiin suorituksen arviointia kun vasta noin 20 prosenttia menoista oli toteutettu.
For example, the Italian evaluator pointed out that it was too early to carry out a general analysis of effectiveness. 
Esimerkiksi Italian arvioitsija pani merkille, ett vaikuttavuutta oli liian varhaista analysoida yleisell tasolla.
There were however significant differences in the speed with which programme priorities could be implemented. 
Ohjelmien painopistealueiden tytntnpanon aikatauluissa oli kuitenkin merkittvi eroja.
Overall, the programmes examined by the Court showed faster spending at mid-term for physical infrastructure than for some priorities and measures related to the Lisbon and Gothenburg objectives. 
Tilintarkastustuomioistuimen tutkimien ohjelmien menojen kytt oli yleisesti ottaen fyysisten infrastruktuurien osalta tytntnpanon puolivliss nopeampaa kuin eriden Lissabonin ja Gteborgin tavoitteisiin liittyvien painopistealueiden ja toimenpiteiden.
Member States tried to assess performance against indicators, though the process was handicapped by the limitations of some of the indicators developed in the ex ante assessment of 2000-2006 programmes. 
Jsenvaltiot pyrkivt arvioimaan suoritusta indikaattoreiden avulla, vaikka ohjelmakauden 2000Đ2006 ohjelmien ennakkoarvioinneissa laadittujen eriden indikaattoreiden rajoitukset haittasivat arvioinnin toteuttamista.
For example, for the German and Italian programmes, effectiveness was only monitored through output indicators (3). 
Esimerkiksi Saksan ja Italian ohjelmien vaikuttavuutta valvottiin ainoastaan tuotosindikaattoreiden avulla (3).
(2) These indicators are related: financial absorption and output are strongly correlated. 
(2) Nm indikaattorit liittyvt toisiinsa: rahoituksen kyttaste ja tuotos korreloivat vahvasti toisiaan.
(3) TheCourtŐsSpecialReportNo7/2003pointedoutthatinpractice,the performance reserve entailed a complex procedure for reallocating funds, and could lead to inconsistencies and ineffectiveness in the use of the reserve. 
(3) Tilintarkastustuomioistuimenerityiskertomuksessanro7/2003todet-tiin, ett suoritusvaraus on oikeastaan monimutkainen varojen uudel-leenkohdentamismenettely, joka voi johtaa epyhdenmukaisuuteen ja tehottomuuteen suoritusvarauksen kytss.
26. firmed the CommissionŐs analysis. 
26. kin joiltakin osin komission analyysin.
Evaluators responded to the range of questions set out in Working Paper No 8, and attempted to assess the continuing coherence and validity of the strategies underlying CSFs and OPs (in most cases re-examining social and economic factors and preparing a revised analysis of programmesŐ strengths, weaknesses, opportunities and threats). 
Arvioitsijat vastasivat valmisteluasiakirjassa nro 8 laadittuihin kysymyksiin ja pyrkivt arvioimaan yhteisn tukikehysten ja toimenpideohjelmien mukaisten strategioiden yhdenmukaisuutta ja soveltuvuutta (useimmiten arvioimalla uudelleen sosiaalisia ja taloudellisia tekijit ja laatimalla tarkistettuja analyyseja ohjelmien vahvuuksista, heikkouksista, mahdollisuuksista ja uhkista).
The CourtŐs overall assessment is that the evaluation process provided a check on the progress being made with programmes and confirmed that implementation systems were improved from the previous generation of Structural Funds. 
Tilintarkastustuomioistuimen yleinen arvio on, ett arviointimenettelyss oli tarkastettu, miten ohjelmissa oli saavutettu edistyst, ja todettu, ett tytntnpanojrjestelmt olivat parantuneet rakennerahastojen edelliseen ohjelmakauteen verrattuna.
On the other hand, there were significant weaknesses in monitoring, and it was in many cases too early to assess the effectiveness and, a fortiori, the impact of programmes. 
Toisaalta seurannassa oli merkittvi puutteita ja vaikuttavuutta Đ ja erityisesti ohjelmien vaikutusta Đ oli usein liian varhaista arvioida.
The Regulation from the outset provided a limited number of quantified indicators. 
Asetuksessa vahvistettiin alusta alkaen rajallinen mr mrllisesti ilmaistuja indikaattoreita.
The Commission provided guidance to Member States in a working paper issued in 1999 (1) on how to assess programmes against the criteria for allocation of the (1) European Commission, the new programming period 2000-2006: methodological Working Paper 4 Ń Implementation of the performance reserve. 
Komissio antoi vuonna 1999 laatimassaan valmisteluasiakirjassa (1) jsenvaltioille suuntaviivat ohjelmien arvioimiseksi suoritusvarauksen jakamista (1) Euroopan komissio, uusi ohjelmakausi 2000Đ2006: menetelmiin liittyv valmisteluasiakirja nro 4 Đ Suoritusvarauksen tytntnpano.
5.6.2007 EN Official Journal of the European Union C 124/9 32. 
5.6.2007 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 124/9 32.
Member StatesŐ proposals for allocation of the performance reserve were based on the criteria listed in paragraph 29 above. 
Suoritusvarauksen jakamista koskevat jsenvaltioiden ehdotukset perustuivat kohdassa 29 lueteltuihin kriteereihin.
In the case of the Spanish, Portuguese and Irish Community Support Frameworks, Member States went further and assessed performance by reference to a wider set of indicators than recommended by the Commission. 
Espanjan, Portugalin ja Irlannin kohdalla jsenvaltiot arvioivat yhteisn tukikehyksen osalta suorituksen jopa useampien indikaattoreiden avulla kuin komissio oli suositellut.
Nevertheless, Member StatesŐ proposals for the allocation of the performance reserve were significantly constrained by a perceived need to maximise absorption of EU funds. 
Suoritusvarauksen jakamista koskevia jsenvaltioiden ehdotuksia haittasi kuitenkin merkittvsti EU:n varojen mahdollisimman suuren kytn tarve.
The Commission itself emphasised the importance of absorption. 
Komissio itse korosti varojen kytn merkityst.
For example, in a Commission note of 16 October 2003 to the members of the CDCR Ôpreparation for the allocation of the performance reserveŐ, communicated also to the Member States, it was stressed that Ôthe Commission will pay particular attention to the absorption of funds in the case of significant losses under the N + 2 mechanism and the quality of the mid-term evaluation (1).Ő Examples include the following: Ń the German transport OP aimed to spend approximately equal amounts on road and rail. 
Esimerkiksi aluekehityksen ja alueellisen uudelleenjrjestelyn komitean jsenille 16. lokakuuta 2003 laaditussa komission tiedotteessa ÓValmistautuminen suoritusvarauksesta jakamiseenÓ, joka annettiin tiedoksi mys jsenvaltioille, tuotiin esiin seuraavaa: komissio aikoo kiinnitt erityist huomiota varojen kyttn (mikli n + 2-snnn soveltamisesta aiheutuu merkittvi tappioita) ja vliarvioinnin laatuun (1). Joitakin esimerkkej varojen kytn maksimoinnista: Ń Saksan liikennealan toimenpideohjelmassa pyrittiin kyttmn suunnilleen yht paljon varoja maanteihin ja rautateihin.
But on absorption grounds it was proposed to allocate all of the performance reserve to road construction. 
Varojen kyttn liittyvist syist suoritusvaraus ehdotettiin kuitenkin jaettavaksi kokonaisuudessaan maanteiden rakentamiseen.
When submitting the proposal to the Commission, the managing authority stated that the performance reserve was not employed in line with environmental or transport policy objectives, but according to progress in spending; Ń SPD Runion: Some environmental and equal opportunities measures did not receive any allocation of the performance reserve. 
Hallintoviranomainen totesi toimittaessaan ehdotusta komissiolle, ett suoritusvarausta ei kytetty ymprist-ja liikennepolitiikkojen tavoitteiden mukaisesti, vaan varojen kytss todetun edistymisen mukaan.
The managing authority underlined that it was in some cases difficult to reconcile certain Community objectives with the need to spend funds; Ń the proposal of Brandenburg, Germany, made mainly in the light of the analysis of absorption, excluded environmental investment measures from the allocation. 
Ń Reunionia koskeva yhteninen ohjelma-asiakirja: erille ympristn ja yhtlisiin mahdollisuuksiin liittyville toimenpiteille ei jaettu suoritusvarauksesta yhtn varoja. Hallintoviranomainen korostikin, ett joissakin tapauksissa erit yhteisn tavoitteita ja varojen kytn tarvetta oli vaikeata sovittaa yhteen.
Transport infrastructure received the highest amount. 
Varoja oli jaettu eniten liikenneinfrastruktuurille.
The evaluators of the programme also concluded that the CommissionŐs indicators were rather based on absorption than on effectiveness. 
Ohjelman arvioitsijat totesivat mys, ett komission indikaattorit perustuivat pikemminkin varojen kyttn kuin vaikuttavuuteen.
In addition there were several allocations of the performance reserve exclusively to the ERDF, mainly on the grounds of absorption, for example in Germany (OP Saxony), Ireland (the performance reserve of all Irish OPs was entirely allocated to one ERDF financed programme), Italy (OP Sviluppo Imprenditoriale Locale) and some Objective 2 Austrian, German, French, and Spanish and UK OPs. 
Suoritusvarauksesta jaettiin lisksi useissa tapauksissa varoja yksinomaan EAKR:lle, pasiassa varojen kytn perusteella, esimerkiksi Saksassa (Sachsenin toimenpideohjelma), Irlannissa (kaikkien Irlannin toimenpideohjelmien suoritusvaraus jaettiin kokonaan yhdelle EAKR:sta rahoitetulle ohjelmalle), Italiassa (ÓSviluppo Imprenditoriale LocaleÓ -toimenpideohjelma) ja eriden Itvallassa, Saksassa, Ranskassa, Espanjassa ja Yhdistyneess kuningaskunnassa toteutettujen, tavoitteeseen 2 kuuluvien toimenpideohjelmien kohdalla.
The time-table for allocation of the performance reserve was tight. 
Suoritusvarauksen jakamisen aikataulu oli tiukka.
The proposals were received in January 2004 and agreement in principle had to be concluded by early February. 
Ehdotukset vastaanotettiin tammikuussa 2004, ja sopimukset oli periaatteessa hyvksyttv helmikuun alkuun menness.
(1) In one case, the Dutch Objective 3 programme, the Commission had no option other than to allocate the performance reserve despite the fact that significant decommitments had already taken place because funds had not been spent. 
(1) Erss tapauksessa, joka koski Alankomaiden tavoitteen 3 ohjelmaa, komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin jakaa varoja suoritusvarauksesta siit huolimatta, ett mrrahoja oli jo vapautettu huomattavia mri, koska varoja oli jtetty kyttmtt.
Some use was made of the performance reserve to allocate money to programmes on the basis of effectiveness and quality of management. 
Suoritusvarausta kytettiin jonkin verran varojen jakamiseen ohjelmille sen perusteella, mik oli hallinnoinnin vaikuttavuus ja laatu.
Overall, however, the performance reserve was primarily used to maximise spending rather than to concentrate spending on activities which were assessed as particularly effective. 
Suoritusvarausta kytettiin ensi sijassa kuitenkin menojen kytn maksimointiin eik menojen kytn keskittmiseen sellaisiin toimiin, jotka oli arvioitu erityisen vaikuttaviksi.
IMPACT OF MID-TERM REVISION 37. 
VLITARKISTUKSEN VAIKUTUS 37.
The 2000-2006 reform of the Structural Funds modified and strengthened the FundsŐ objectives. 
Rakennerahastojen ohjelmakauden 2000Đ2006 uudistus muutti ja lujitti rahastojen tavoitteita.
The intention was to promote growth and employment in a way which took account of and combined interrelated economic, social and environmental policy objectives (2). 
Tarkoituksena oli edist kasvua ja tyllisyytt toisistaan riippuvaiset talous-, sosiaali-ja ympristpolitiikkojen tavoitteet huomioon ottaen ja yhdisten (2).
In particular, expenditure from the funds was to take account of new technologies and innovation, research, the information society, clean and efficient use of energy (including renewable energy), better protection of the environment, social inclusion and life-long learning. 
Rahastoista suoritetuissa menoissa oli otettava huomioon etenkin uudet teknologiat ja innovaatiot, tutkimus, tietoyhteiskunta, energian puhdas ja tehokas kytt (uusiutuva energia mukaan lukien), parempi ympristnsuojelu, yhteiskunnallinen sopeuttaminen ja elinikinen oppiminen.
Allocation of the performance reserve and shifts of funds following the mid-term revision had to take account of the programming principles set out in the CommissionŐs programming guidelines (3). 
Suoritusvarauksen jakamisessa ja vlitarkistuksen seurauksena tehtvss varojen siirrossa oli otettava huomioon ohjelmatyt koskevissa komission suuntaviivoissa annetut ohjelmatyn periaatteet (3).
The Commission however issued its revised programming guidelines only in August 2003. 
Komissio antoi kuitenkin ohjelmatyn tarkistetut suuntaviivat vasta elokuussa 2003.