natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, in almost all the projects, the demand estimates do not reflect the downward trend in per capita consumption and, sometimes, in water losses that has taken place since the end of the 1990s or early 2000s in most of the areas concerned by the projects12. this trend is a result of improvements in the networks13, the installation of domestic meters and awareness campaigns promoted by water authorities and operators. as the implementation of such demand side measures is becoming more widespread, an increasing trend of per capita consumption is unlikely14. 
21. lisäksi lähes kaikkien hankkeiden tapauksessa kysyntäarvioissa ei otettu huomioon henkeä kohden tapahtuvan kulutuksen las-kusuuntausta. toisinaan niissä ei myöskään huomioitu sitä, että useimmilla hankealueilla vesihävikki on pienentynyt 1990-luvun lopusta tai 2000-luvun alusta lähtien12. tämä suuntaus johtuu verkostojen parannuksista13, mittareiden asentamisesta kotitalouksiin sekä vesiviranomaisten ja vesialan toimijoiden toteuttamista tiedotuskampanjoista. Koska tällaisten kysyntään vaikuttavien toimenpiteiden toteuttaminen yleistyy, on epätodennäköistä, että henkeä kohden laskettu kulutus nousisi14.
11 temporary (transient) population refers to tourists, commuting and seasonal workers, i.e. all non-resident persons. 
11 tilapäisellä (väliaikaisella) väestöllä tarkoitetaan matkailijoita, työmatkalaisia ja kausityöntekijöitä eli kaikkia muita henkilöitä kuin vakituisia asukkaita.
12 for example, in four big cities, the downward trend in per capita consumption is so sharp that, despite population increase, the overall water consumption has decreased between 1 % and 29 % since the end of the 1990s. In a densely populated coastal area, the same trend has been observed since the early 2000s. Eight projects examined are located in these areas. 
12 Esimerkiksineljässä suurkaupungissa kulutus henkeä kohden on niin jyrkässä laskussa, että väestön kasvusta huolimatta veden kokonaiskulutus on laskenut 1−29 prosenttia 1990-luvun lopusta lähtien. tiheästi asutulla rannikkoalueella on havaittu sama suuntaus 2000-luvun alusta lähtien. tarkastuksen kohteena olleista hankkeista kahdeksan sijoittuu näille alueille.
13 Improvementsinthenetworks result in reduced losses. losses are considered as being part of the demand as they need to be covered by the total water production. 
13 verkostoihin tehdyt parannukset vähentävät hävikkiä. hävikki lasketaan osaksi kysyntää, sillä se on katettava veden kokonaistuotannolla.
14 see also communication from the commission ‘addressing the challenge of water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2007) 414 final and final report from the commission to the council and the European parliament on the ‘follow-up to the communication on water scarcity and droughts in the European Union’, coM(2008) 875. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
14 Ks.myöskomissiontiedonanto ”veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa”, Kom(2007) 414 lopullinen, ja komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Seurantakertomus tiedonannosta ’veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa’”, Kom(2008) 875. Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
22. as a result, a comparison between forecasts of future demand and actual consumption very often shows that (see Table 2 for some examples): (a) actual per capita consumption in 200815 is significantly lower than the estimate for the horizon year, and in several cases, it is even less than half of this estimate; (b) actual overall consumption in 2008 is much lower than estimated. 
22. tulevaa kysyntää koskevien ennusteiden ja todellisen kulutuksen vertailu (ks. esimerkkejä taulukosta 2) osoitti näin ollen monesti, että a) todellinen kulutus henkeä kohden oli vuonna 2008 paljon pienempi kuin tavoitevuotta koskeva arvio; kulutus oli monissa tapauksissa jopa alle puolet tästä arviosta15 b) todellinen kokonaiskulutus vuonna 2008 oli arvioitua paljon pienempi.
15 themostrecentdataavailableat the time of the audit. 
15 tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen toimittamisajankohtana käytettävissä olleet tuoreimmat tiedot.
17 tablE 2 Project Per capita consumption in l/day Overall consumption in hm3/year Country Horizon year Estimated ex-ante for the horizon year 1 Actual in 2008 1 Estimated ex-ante Actual For the horizon year For 20082 In 2008 ES 2027 530 286 26 24 14 GR 2020 375–609 197 219 180 90 IT 2040 432 360 178 149 90 PT 2030 154–300 34–66 25 15 6 PT 2038 150 74 0,6 0,4 0,1 ES 2030 350 201–291 8,5 no data 4,3 WatEr consumPtIon EstImatEs and actual ValuEs In 2008 for somE ProjEcts ExamInEd 1 per capita consumption includes peaks, losses and industrial coefficient. 
17 tauluKKo 2 Hanke Kulutus henkeä kohden (litraa/asukas/päivä) Kokonaiskulutus (hm3/vuosi) Maa Tavoitevuosi Tavoitevuotta koskeva ennakkoarvio1 Todellinen määrä vuonna 20081 Ennakkoarvio Todellinen Tavoitevuosi Vuosi 20082 Vuonna 2008 ES 2027 530 286 26 24 14 GR 2020 375–609 197 219 180 90 IT 2040 432 360 178 149 90 PT 2030 154–300 34–66 25 15 6 PT 2038 150 74 0,6 0,4 0,1 ES 2030 350 201–291 8,5 Ei tietoja 4,3 arVIoIta Ja todellISIa arVoJa Veden KulutuKSeSta Vuonna 2008 JoIdenKIn tutKIttuJen hanKKeIden oSalta 1 henkeä kohden laskettu kulutus sisältää kulutuspiikit, hävikin ja teolliseen kehitykseen perustuvan kertoimen.
2 the overall consumption estimates for 2008 were indicated in the project studies or calculated by the court on the basis of population and per capita consumption trends shown in these studies. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
2 vuoden 2008 kokonaiskulutusta koskevat arviot oli joko ilmoitettu hanketutkimuksissa, tai tilintarkastustuomioistuin laski ne asianomaisista tutkimuksista ilmenneiden, väestöä ja henkeä kohden laskettua kulutusta koskevien suuntausten perusteella. Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
23. resources already available were not fully taken into account in the design of new infrastructure in six cases (see Box 2). In particular, where water was of poor quality, for example because of high nitrates or sulphates content, it was not examined whether this water could have been mixed with water of good quality in order to meet the regulatory standards for drinking water, instead of being fully replaced by water from another source16. 
23. Kuudessa tapauksessa olemassa olevia resursseja ei otettu täysimääräisesti huomioon uuden infrastruktuurin suunnittelussa (ks. laatikko 2). joissakin tapauksissa vesi oli huonolaatuista esimerkiksi suuren nitraatti-tai sulfaattipitoisuuden vuoksi. tällaisissa tapauksissa ei tutkittu, olisiko asianomaista vettä voitu sekoittaa hyvälaatuiseen veteen juomavedelle säännöksissä asetettujen vaatimusten täyttämiseksi sen sijaan, että se korvattiin kokonaisuudessaan toisesta lähteestä tulevalla vedellä16.
24. a better estimation of future demand and water deficits could have made it possible to consider alternative solutions which were not taken into account and build smaller capacity infrastructure. 
24. jos tulevaa kysyntää ja vesivajetta olisi arvioitu paremmin, olisi voitu tarkastella vaihtoehtoisia ratkaisuja, joita ei otettu huomioon, ja rakentaa kapasiteetiltaan pienempi infrastruktuuri.
16 directive 98/83/Ec sets parametric values for such substances as sulphate and nitrate salts in water intended for human consumption. when the salt concentration exceeds these values, it is common practice to dilute the water with other (available) water from low salinity sources. 
16 direktiivissä 98/83/Ey vahvistetaan muuttujien arvot, joita sovelletaan ihmisten käyttöön tarkoitetussa vedessä oleviin aineisiin, kuten sulfaatti-ja nitraattisuoloihin. Kun suolapitoisuus ylittää nämä arvot, käytäntönä on laimentaa vettä muulla (saatavissa olevalla) vedellä, jonka suolapitoisuus on alhainen.
18 box 2 ExamPlEs of ProjEcts WhErE aVaIlablE rEsourcEs WErE IGnorEd In thE PlannInG PhasE In spain, the Erdf co-financed a project to improve the quality of water supplied to various neighbouring municipalities, as current water supply did not comply with regulatory parameters. the estimates of water volume to be provided by the new infrastructures were based upon the estimate of total future demand for the area. nevertheless, some of the municipalities had water of excellent quality and experienced no shortages. furthermore, the project could have been based on the estimate of the volume of good quality water required to achieve the appropriate mix with the low quality water already available. four years after commissioning, the rate of use of the new capacity is around 16 %. 
18 laatIKKo 2 eSImerKKeJä hanKKeISta, JoIden SuunnItteluVaIheeSSa eI otettu huomIoon KäytettäVISSä oleVIa reSurSSeJa Espanjassa EaKr:sta osarahoitettiin hanketta, jonka tavoitteena oli parantaa jakeluveden laatua monissa naapurikunnissa, sillä jakeluvesi ei täyttänyt säännöksiin perustuvia vaatimuksia. arviot uuden infrastruktuurin avulla luotavasta kapasiteetista perustuivat arvioon alueen tulevasta kokonaiskysynnästä. joissakin kunnissa vesi oli kuitenkin laadultaan erinomaista, eikä vesipulaa ilmennyt. lisäksi hankkeen perustana olisi voitu käyttää arviota siitä, minkä verran tarvittaisiin hyvälaatuista raakavettä, jotta voitaisiin valmistaa sopiva seos jo saatavilla olevaa heikkolaatuista vettä hyödyntäen. Käyttöönotosta on kulunut neljä vuotta, ja uuden kapasiteetin käyttöaste on noin 16 prosenttia. toisessa, koheesiorahaston osarahoittamassa tapauksessa Espanjaan rakennettiin pato tulevan kysynnän kattamiseksi.
In another case co-financed by the cf in spain, a dam was built to cover a future demand estimated at 13,9 hm3/year, without considering the resources that were already available (8 hm3/year). at the time of the audit, this dam was not necessary to cover the current demand of the area (8 hm3/year) as available resources were already sufficient. the co-financed infrastructure will be used as a reserve or for other areas and not as initially planned. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Kysynnän arvioitiin olevan 13,9 hm3 vuodessa. hankkeessa ei kuitenkaan otettu lainkaan huomioon jo käytettävissä olleita resursseja (8 hm3/vuosi). tarkastuksen toimittamisajankohtana pato ei ollut tarpeen alueen silloisen kysynnän kattamiseen (8 hm3/vuosi), sillä käytettävissä jo olleet resurssit olivat riittävät. osarahoitettua infrastruktuuria käytetään tulevaisuudessa varantona tai muiden alueiden hyväksi, eikä alun perin suunnitellulla tavalla. Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
19 thE focus Is on buIldInG InfrastructurEs to ExPloIt nEW WatEr sourcEs and attEntIon Is rarEly PaId to othEr solutIons, such as rEducInG WatEr lossEs, ... 
19 hanKKeISSa KeSKItyttIIn InfraStruKtuurIn raKentamISeen uuSIen VeSIlähteIden hyödyntämIStä SIlmällä pItäen, Ja huomIota KIInnItettIIn VaIn harVoIn muIhIn ratKaISuIhIn, Kuten VeSIhäVIKIn pIenentämISeen...
In all the cases examined by the court, the solution selected to tackle the estimated water deficit was to exploit new water sources and transport the water to the areas concerned17. 
Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa arvioitua vesivajetta oli päätetty torjua hyödyntämällä uusia vesilähteitä ja kuljettamalla vettä kyseisille alueille17.
26. where the level of non-invoiced water was high, the possibility of improving the distribution networks was rarely considered as a means of reducing future water needs, thereby excluding potential smaller capacity solutions (see Box 3). 
26. tapauksissa, joissa laskuttamattoman veden osuus oli suuri, harkittiin harvoin sitä mahdollisuutta, että tulevaa vedentarvetta vähennettäisiin parantamalla jakeluverkostoja. tämä sulki pois potentiaaliset pienemmän kapasiteetin ratkaisut (ks. laatikko 3).
In two cases, however, municipalities have taken action to reduce demand. 
Kahdessa tapauksessa kunnat ryhtyivät kuitenkin toimiin vähentääkseen kysyntää.
In these cases, the results have been so significant that the co-financed infrastructure has become unnecessary in the short term or is oversized (see Box 4). 
Näissä tapauksissa on saavutettu niin merkittäviä tuloksia, että osarahoitetusta infrastruktuurista on tullut lyhyellä aikavälillä tarpeetonta tai ylimitoitettua (ks. laatikko 4).
lImItEd ValuE Was addEd by thE Grant aPPlIcatIons’ aPPraIsal by thE commIssIon and thE mEmbEr statEs’ manaGInG authorItIEs 29. the audit sample includes nine cf projects and two Erdf major projects which were examined and approved by the commission. the other 18 projects were co-financed by the Erdf and were approved by the Member states’ managing authorities (see paragraph 8). 
KomISSIon Ja JäSenValtIoIden hallIntoVIranomaISten SuorIttama tuKIhaKemuSten arVIoIntI tuottI nIuKaltI lISäarVoa 29. tarkastusotokseen kuului yhdeksän koheesiorahaston hanketta ja kaksi EaKr:n suurhanketta, jotka komissio oli tutkinut ja hyväksynyt. jäljelle jääville 18 hankkeelle oli maksettu osarahoitusta EaKr:sta, ja jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset olivat hyväksyneet ne (ks. kohta 8).
30. as already found in other court reports18, the absence of guidance and checklists for assessing the grant applications in the 2000–06 programme period meant that it was not possible to identify the checks carried out by the commission. 
30. Kuten tilintarkastustuomioistuimen muissa kertomuksissa on jo todettu18, komission tekemiä tarkistuksia ei ollut mahdollista määrittää, koska ohjelmakauden 2000–2006 tukihakemusten arviointia varten ei ollut ohjeita ja tarkistuslistoja.
31. In no cases did the commission question the forecasts of future demand or the solutions chosen; nor did it ask for information about other potential solutions, such as accessing or treating water available nearby rather than extracting it from further away. 
31. yhdessäkään tapauksessa komissio ei kyseenalaistanut tulevaa kysyntää koskevia ennusteita eikä valittuja ratkaisuja. Se ei myöskään pyytänyt tietoja muista mahdollisista ratkaisuista, kuten lähistöllä olevien vesivarojen saatavuudesta tai käsittelystä sen sijaan, että vettä otettaisiin kauempaa.
In no case was the effect of the required reduction in water losses taken into account in the calculation of water needs. 
Eu:n tuen ehdoksi ei asetettu yhdessäkään tapauksessa ympäristön palautumisen nopeuttamiseen tähtääviä lisätoimenpiteitä.
18 see in particular paragraph 41 of special report no 3/2009 concerning the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods. 
18 Ks. erityiskertomus nro 3/2009 jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuudesta ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006, kohta 41.
19 council directive 91/676/Ecc of 12 december 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates and council directive 91/271/EEc of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment. 
19 Neuvostondirektiivi91/676/Ety, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta, ja neuvoston direktiivi 91/271/Ety, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991 yhdyskuntajätevesien käsittelystä.
21 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
21 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
34. In the Member states, the court’s review found that, in no case did managing authorities suggest or make changes to the project proposals. conditions about water losses and savings, as well as measures to protect the quality of raw water, were never imposed. 
34. jäsenvaltioissa toimittamissaan tarkastuksissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, etteivät hallintoviranomaiset olleet ehdottaneet tai tehneet hanke-ehdotuksiin muutoksia yhdessäkään tapauksessa. yhdessäkään tapauksessa ei asetettu vesihävikkiä, veden säästämistä tai raakaveden laadun suojelua koskevia ehtoja.
35. for the 2007–13 period, the way water supply projects are managed has changed: (a) at the commission, only projects whose total cost exceeds 50 million euro are examined. new assessment procedures have been designed: project applications have to include the results of feasibility studies, including the examination of alternatives; a checklist has been developed in order to assess project applications, in particular regarding the efficiency of water resource management (e.g. actions to reduce consumption or reuse waste water) in the areas concerned by the projects. however, the use of assessment criteria could improve the effectiveness of these procedures and the consistency of their results; (b) as regards the Member states visited, some positive initiatives have been taken: in three regions, one of the criteria for allocating Erdf assistance is that the proposed project should be part of a strategic plan for the area concerned and that it should be complementary to bulk water systems already built or planned. 
35. ohjelmakaudella 2007–2013 vesihuoltohankkeiden hallinnointitapa on muuttunut: a) Komissiossa tutkitaan vain hankkeita, joiden yhteenlasketut kustannukset ylittävät 50 miljoonaa euroa. Käyttöön on otettu uusia arviointimenettelyjä: hankehakemusten täytyy sisältää toteutettavuustutkimusten tulokset (vaihtoehtojen tarkastelu mukaan luettuna), ja hankehakemusten arviointia varten on laadittu tarkistuslista, jonka avulla arvioidaan vesivarojen hallintatoimien tehokkuutta hankealueilla (esimerkiksi kulutuksen vähentämiseen tai jäteveden uudelleen käyttämiseen tähtääviä toimia). arviointikriteereiden soveltaminen voisi kuitenkin tehostaa näitä menettelyjä ja yhdenmukaistaa niiden tuloksia. b) tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa on tehty muutamia hyviä aloitteita: kolmella alueella EaKr:n tuen yhtenä edellytyksenä on se, että ehdotetun hankkeen on oltava osa kyseisen alueen strategista suunnitelmaa ja että sillä on täydennettävä jo rakennettuja tai suunniteltuja yleisiä vesihuoltojärjestelmiä.
In Italy, the new procedures provide for increasing the budgets of regional operational programmes achieving better results in terms of water loss reduction. 
Italiassa uudet menettelyt mahdollistavat lisämäärärahojen myöntämisen alueellisille toimenpideohjelmille, joilla saavutetaan parempia tuloksia vesihävikin pienentämisen suhteen.
22 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
22 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
36. there can be many reasons for building new infrastructure (see paragraph 5) and project objectives can therefore vary significantly. to enable effective monitoring and evaluation, project objectives should be defined and quantified in grant applications and financing decisions, in terms of outputs and results. 
36. uuden infrastruktuurin rakentamiseen voi olla monta syytä (ks. kohta 5), ja siksi hankkeiden tavoitteet voivat vaihdella suuresti. jotta hankkeita olisi mahdollista seurata ja arvioida tehokkaasti, niiden tavoitteet (tulokset ja tuotokset) pitäisi määritellä ja kvantifioida tukihakemuksissa ja rahoituspäätöksissä.
37. a range of indicators can be used to assess the extent to which objectives have been achieved. while output indicators should be defined in terms of physical achievements, such as kilometres of pipeline, number of tanks, etc., result indicators should be defined in order to reflect the extent to which the specific needs addressed by the project have been met: (a) availability: the additional volume of water entering the supply system due to the new infrastructure; (b) coverage: the increase in the number of people and percentage of the population supplied by the water distribution network; (c) water quality: the percentage of tests where water was assessed as non-compliant with EU, national or local standards and the improvement of the values for the parameters which were previously non-compliant; (d) efficiency of the systems: the reduction of non-invoiced water; (e) service quality: the reduction in the number and duration of restrictions and interruptions to the service. 
37. tavoitteiden saavuttamista voidaan arvioida monenlaisten indikaattoreiden avulla. tuotosindikaattorit pitäisi määritellä konkreettisina saavutuksina, kuten putkistokilometreinä tai säiliöiden määränä; tulosindikaattorit olisi puolestaan määritettävä siten, että niillä voidaan arvioida, missä määrin hankkeen kohteena olleisiin erityistarpeisiin on kyetty vastaamaan: a) saatavuus: kuinka paljon uusi infrastruktuuri tuo vesihuol-tojärjestelmään lisää vettä b) kattavuus: vedenjakeluverkoston piiriin kuuluvien ihmisten määrän ja väestöosuuden kasvu c) veden laatu: kuinka suuressa osassa testejä veden ei katsottu olevan Eu:n, kansallisten tai paikallisten vaatimusten mukaista, ja kuinka paljon arvot ovat parantuneet niiden muuttujien kohdalla, jotka eivät aiemmin täyttäneet vaatimuksia d) järjestelmien vaikuttavuus: laskuttamattoman veden määrän väheneminen e) palvelun laatu: palvelun rajoitusten ja katkosten määrän ja keston väheneminen.
23 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
23 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
38. the court examined whether: (a) objectives had been defined and quantified; (b) objectives had been achieved; (c) achievements had been monitored by the authorities which approved the grants. 
38. tilintarkastustuomioistuin tutki, a) oliko tavoitteet määritelty ja kvantifioitu b) oliko tavoitteet saavutettu c) olivatko tuen hyväksymisestä vastaavat viranomaiset seuranneet saavutuksia. hanKetaVoItteIta eI aIna IlmaIStu määrällISeStI odotettuJen tuloSten oSalta 39. tukihakemuksissa ja -päätöksissä ilmoitettiin mitattavissa olevia tuotoksia, jotka oli määrä saavuttaa. joidenkin tutkittujen hankkeiden tapauksessa tuotokset kuitenkin määritettiin ja kvantifioitiin hanketutkimuksissa, koska erityiset hakemukset ja päätökset puuttuivat.
40. Most of the projects examined included overall measurable objectives established in terms of population to be covered and volume of water to be supplied. however, not all expected results (such as reducing the quantity of non-invoiced water and improving service continuity and water quality) were quantified. 
40. useimpiin tutkittuihin hankkeisiin sisältyi mitattavissa olevia yleistavoitteita, jotka koskivat katettavaa väestöä ja toimitettavaa vesimäärää. Kaikkia odotettuja tuloksia (kuten laskuttamattoman veden määrän vähentämistä sekä palvelun jatkuvuuden ja veden laadun parantamista) ei kuitenkaan kvantifioitu. hanKKeIlla parannettIIn merKIttäVäStI VedenJaKelua eu:n KanSalaISIlle, mutta...
41. all projects audited, despite delays and cost overruns (see paragraphs 51 to 52), were physically implemented as planned, with minor variations in, for example, the length of the pipelines or the capacity or location of the tanks, agreed during construction. 
41. viivästyksistä ja kustannusten ylittymisestä huolimatta (ks. kohdat 51 ja 52) kaikki tarkastetut hankkeet toteutettiin suunnitelmien mukaisesti.