natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13 We focused on the cases of the eight Member States in our audit sample (Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Luxembourg, Portugal and the Netherlands)20. 
13 Tilintarkastustuomioistuin keskittyi otoksessaan kahdeksaan jäsenvaltioon (Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Latvia, Luxemburg, Portugali ja Alankomaat)20.
We also analysed the role and position of the EFB in the EU fiscal framework. 17 ECA special report 10/2016 ‘Further improvements needed to ensure effective implementation of the excessive deficit procedure’ (http://eca.europa.eu). 
Tilintarkastustuomioistuin käsitteli kuitenkin analyysissaan tarpeen mukaan myös 17 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 10/2016 ”Lisäparannuksia tarvitaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi” (http://eca.europa.eu).
18 ECA special report 18/2018 ‘Is the main objective of the preventive arm of the Stability and Growth Pact delivered?’ (http://eca.europa.eu). 
18 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 18/2018 ”Onko vakaus-ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion päätavoite saavutettu?” (http://eca.europa.eu).
19 ECA special report 03/2018 ‘Audit of the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP)’ (http://eca.europa.eu). 
19 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 03/2018 ”Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (MIP) tarkastus” (http://eca.europa.eu).
20 These were euro-area Member States selected either because they had high debt, because their budgetary frameworks had shown significant improvement or because they had had an IFI in place for a long time. 11 
20 Nämä euroalueen jäsenvaltiot valittiin seuraavista syistä: niillä oli paljon velkaa, niiden julkisen talouden kehykset olivat parantuneet merkittävästi tai ne olivat perustaneet riippumattoman finanssipolitiikan instituution jo kauan sitten. 12
14 We derived our audit criteria from various sources: (i) legal documents; (ii) Commission documents and benchmarks; and (iii) documents issued and standards developed by different EU Institutions, other international organisations or researchers. 
14 Tilintarkastustuomioistuin muodosti tarkastuskriteerit seuraavien lähteiden perusteella: i) oikeudelliset asiakirjat, ii) komission asiakirjat ja vertailuarvot sekä iii) asiakirjat, joita EU:n eri toimielimet, muut kansainväliset organisaatiot tai tutkijat ovat julkaisseet, ja standardit, joita kyseiset toimijat ovat kehittäneet.
Further details are provided in the relevant sections of this report. 
Lisätietoja annetaan tämän kertomuksen eri osissa.
15 We collected our audit evidence based on: (a) a review of relevant Commission and EFB documentation; (b) a review of publications, guidelines and standards from international organisations (the IMF, the OECD, the World Bank) as well as relevant independent institutes and academic literature; (c) an online survey of IFIs in the EU to which 31 IFIs from 26 Member States21 responded; (d) interviews with staff from the Directorate-General for Economic and Financial Affairs (DG ECFIN); (e) interviews with staff from relevant Ministries, IFIs, Central Banks and think tanks in our sample of eight Member States to obtain feedback on the EU requirements and their application. 
15 Tilintarkastustuomioistuin keräsi tarkastusevidenssin a) arvioimalla komission ja Euroopan finanssipoliittisen komitean asiakirjoja b) arvioimalla kansainvälisten organisaatioiden (IMF, OECD, Maailmanpankki) sekä riippumattomien laitosten julkaisuja, ohjeita ja standardeja sekä akateemista kirjallisuutta c) järjestämällä EU:n riippumattomille finanssipolitiikan instituutioille verkkokyselyn, johon vastasi 31 instituutiota 26 jäsenvaltiosta21 d) haastattelemalla talouden ja rahoituksen pääosaston henkilöstöä e) haastattelemalla ministeriöiden, riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden, keskuspankkien ja ajatushautomoiden henkilöstöä niissä kahdeksassa jäsenvaltiossa, jotka kuuluivat tilintarkastustuomioistuimen otokseen; tarkoituksena oli kerätä näkemyksiä EU:n vaatimuksista ja niiden soveltamisesta.
16 This special report is intended to contribute to the discussions at the European Parliament and the Council on the 2017 draft Directive on strengthening fiscal responsibility and the medium-term budgetary orientation in the Member States as proposed by the Commission. 
16 Tämän erityiskertomuksen tarkoituksena on antaa virikkeitä Euroopan parlamentin ja neuvoston keskusteluihin komission vuonna 2017 antamasta direktiiviehdotuksesta. Direktiivillä pyritään vahvistamaan jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta. muita jäsenvaltioita.
12 21 In 5 of the 28 Member States, 2 institutions share the tasks of an IFI. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin analysoi Euroopan 21 Viidessä jäsenvaltiossa 28:sta kaksi instituutiota jakavat riippumattoman finanssipolitiikan instituution tehtävät.
Observations The EU legal requirements provided impetus for improving national budgetary frameworks but leave room for improvement 17 As expected, the EU legislative actions (see paragraphs 05 to 10) provided an impetus to strengthening NBFs in EU Member States. 
Huomautukset Vaikka EU:n oikeudelliset vaatimukset antoivat kimmokkeen kansallisten julkisen talouden kehysten parantamiselle, kyseisiä vaatimuksia on kuitenkin edelleen vara parantaa 17 EU:n lainsäädäntötoimet (ks. kohdat 05–10) antoivat odotetusti kimmokkeen kansallisten julkisen talouden kehysten vahvistamiselle EU:n jäsenvaltioissa.
As Figure 1 illustrates, the number of national fiscal rules and IFIs have increased significantly following the adoption of Directive 2011/85. 
Kuten kaaviossa 1 esitetään, kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen ja riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden määrä on lisääntynyt merkittävästi direktiivin 2011/85/EU hyväksymisen jälkeen.
Figure 1 – National fiscal rules and IFIs in the EU Member States 13 (a) Number of national fiscal rules in Member States by type, 1990-2017 113 (b) Number of IFIs becoming operational in the EU per year 0 1926 1945 1989 1994 2001 2007 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 120 100 80 60 40 20 8 7 6 5 4 3 2 64 102 103 106 77 01 1990 1995 2000 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Budget-balance rule Expenditure rule Debt rule Revenue rule Note: In 2011 (red line), Directive 2011/85 was adopted. 
Kaavio 1 – Kansalliset finanssipoliittiset säännöt ja riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot EU:n jäsenvaltioissa 14 120 100 80 60 40 20 0 a) Kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen määrä b) EU:ssa vuosittain toimintansa aloittaneiden jäsenvaltioissatyypeittäinvuosina1990–2017 riippumattomien finanssipolitiikaninstituutioidenmäärä 1926 1945 1989 1994 2001 2007 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2017 2018 1 77 02 103 1 06 113 8 7 6 5 4 3 2 1 0 64 1990 1995 2000 2006 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Tasapainoisen talousarvion sääntö Menosääntö Velkasääntö Tulosääntö Huom.: Direktiivi 2011/85/EU hyväksyttiin vuonna 2011 (punainen viiva).
18 However, the different elements of NBFs are currently governed by a fragmented legal framework (see Figure 2). 
18 Kansallisten julkisen talouden kehysten eri osatekijöitä sääntelevä oikeudellinen kehys on kuitenkin nykyisellään pirstaloitunut (ks. kaavio 2).
These different elements are: (i) the numerical fiscal rules, (ii) the correction mechanism, (iii) the MTBFs, (iv) the IFIs, and (v) the budgetary procedures. 
Nämä kehysten eri osatekijät ovat i) numeeriset finanssipoliittiset säännöt, ii) korjausmekanismi, iii) julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehykset, iv) riippumattomat finanssipoliittiset instituutiot ja v) talousarviomenettelyt.
Figure 2 – Fragmentation of legal framework 14 Regulation 473/2013 2017 draft Directive Numerical fiscal rules Directive 2011/85 Fiscal Compact Correction mechanism MTBF IFIs Budgetary procedures ApplicabilitytoMember States 28* 22 (including 19 euro-area Member States) 19 euro-area Member States - Focused on Only vaguely referred to No new requirements Source: ECA, * Some provisions are not applicable for the United Kingdom. 
Kaavio 2 – Oikeudellisen kehyksen pirstaloituneisuus 15 Korjausmekanismit Direktiivi 2011/85/EU Finanssipoliittinen sopimus Asetus (EU) N:o 473/2013 Vuoden 2017 direktiiviehdotus Numeeriset finanssipoliittiset säännöt Julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehys Ri i ppuma ttoma t fi na ns s ipolitiikan instituutiot Talousarviomenettelyt Sovellettavuus jäsenvaltioihin 28* 22 (sis.19 euroalueen jäsenvaltiota) 19 euroalueen jäsenvaltiota – Painotetaan Viitataan löyhästi Ei uusia vaatimuksia Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. * Joitakin säännöksiä ei sovelleta Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
19 Various acts of different legal nature (EU law and Intergovernmental Treaty) coexist: o o o their degree of enforceability varies (the Court of Justice of the EU can only rule on the transposition of the TSCG; in relation to the application of the TSCG, the EU institutions do not have any power to ensure that the national legislation transposing it is enforced); while certain provisions are enshrined in regulations, which are directly applicable, others are set out in a directive, which Member States are given time to transpose and are free to decide how to apply, resulting in greater heterogeneity of national frameworks; the degree of applicability to certain Member States varies, in particular depending on whether they are in the euro area. 
19 Voimassa on samanaikaisesti useita eri säädöksiä, jotka poikkeavat toisistaan oikeudellisen luonteensa puolesta (EU:n lainsäädäntö ja hallitustenvälinen sopimus): o o o Säädösten täytäntöönpanokelpoisuuden aste vaihtelee (unionin tuomioistuin voi antaa tuomioita ainoastaan vakaussopimuksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; vakaussopimuksen soveltamisen osalta EU:n toimielimillä ei ole valtuuksia varmistaa, että lainsäädäntö, jolla sopimus on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, pannaan täytäntöön). Tietyt säännökset sisältyvät asetuksiin, joita sovelletaan suoraan, kun taas toiset säännökset on annettu direktiivinä. Jäsenvaltioille suodaan aikaa saattaa direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja ne voivat vapaasti päättää, miten ne soveltavat direktiiviä.
20 The Commission drafted Directive 2011/85 within a very short period of time (three months). 
20 Komissio laati direktiivin 2011/85/EU hyvin nopeasti (kolmessa kuukaudessa).
It emphasised that Directive 2011/85 should be regarded as a set of “minimum requirements”, rather than as representing best practice, or even the desirable features for an MTBF. 
Komissio korosti, että direktiivi 2011/85/EU olisi nähtävä julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehysten ”vähimmäisvaatimuksina” eikä niinkään kehysten parhaina käytäntöinä tai edes toivottavina ominaisuuksina.
It stated that embedding best practices into the EU legal framework “would not have been compatible with the considerable differences across Member States' administrative and institutional structures”22. 22 European Commission (2012), ‘Report on public finances in EMU 2011’, p. 
Komissio totesi, että parhaiden käytäntöjen sisällyttäminen osaksi EU:n oikeudellista kehystä ei olisi ollut Kansallisetjulkisentalouden kehykset 16 sopusoinnussa jäsenvaltioiden merkittävästi toisistaan poikkeavien hallinnollisten ja institutionaalisten rakenteiden kanssa22.
National budgetary frameworks 21 As mentioned in paragraph 09, the 2017 draft Directive was meant to incorporate the substance of the TSCG into EU law. 
21 Kuten kohdassa 09 todettiin, vuoden 2017 direktiiviehdotuksen tarkoituksena oli saattaa vakaussopimuksen sisältö osaksi EU:n lainsäädäntöä.
The Commission did not opt for a word-by-word transposition but for what it calls a “teleological approach”, i.e. incorporation focusing on the Fiscal Compact's underlying objective: convergence to prudent levels of public debt. 
Komissio valitsi sananmukaisen täytäntöönpanon sijaan lähestymistavan, jota se kutsuu ”teleologiseksi”. Siinä keskitytään finanssipoliittisen sopimuksen taustalla olevaan tavoitteeseen eli julkisten velkojen lähentämiseen kohtuullisille tasoille.
In practice, the 2017 draft Directive requires, among other things, an MTO in terms of a structural balance that ensures compliance with the debt-to-GDP ceiling enshrined in the TFEU, but without setting any numerical ceiling. 
Vuoden 2017 direktiiviehdotuksessa edellytetään käytännössä muun muassa sitä, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena on rakenteellinen rahoitusasema, jonka avulla varmistetaan, että SEUT-sopimuksessa säädettyä julkisen velan ja BKT:n välisen suhteen enimmäismäärää noudatetaan.
22 The European Central Bank (ECB) stated in an opinion that “the provisions of this Directive deviate substantially from those of the Fiscal Compact, which may lead to a weakening of the rules of the Fiscal Compact”23. 
22 Euroopan keskuspankki (jäljempänä ’EKP’) totesi lausunnossaan, että ”ehdotetun direktiivin säännökset poikkeavat kuitenkin huomattavasti finanssipoliittisen sopimuksen määräyksistä, mikä saattaa johtaa finanssipoliittisen sopimuksen määräysten heikentymiseen ”23.
In addition, it should be noted that the 2017 draft Directive was proposed before carrying out the review of the suitability of Directive 2011/85 (the “suitability review”) or the assessment on the functioning of the Two-Pack. 
Lisäksi on pantava merkille, että vuoden 2017 direktiiviehdotus annettiin, ennen kuin direktiivin 2011/85/EU osalta oli tehty asianmukaisuuden uudelleentarkastelu (suitability review) tai two pack -asetusten toiminta oli arvioitu.
23 We assessed whether requirements in the current legal framework were appropriate and whether the 2017 draft Directive addressed any identified shortcomings. 
23 Tilintarkastustuomioistuin arvioi, ovatko nykyisen oikeudellisen kehyksen vaatimukset asianmukaisia ja korjattiinko vuoden 2017 direktiiviehdotuksella joitain havaituista puutteista.
We did this for the following three aspects: (a) correction mechanism; (b) medium-term budgetary frameworks; (c) independent fiscal institutions. 
Tilintarkastus arvioi nämä asiat seuraavien kolmen näkökohdan osalta: a) korjausmekanismi b) julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehykset c) riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot.
Shortcomings in the provisions on the correction mechanism 24 Directive 2011/85 introduced for the first time the concept of a correction mechanism, referred to as “the consequences in the event of non-compliance”. 
Korjausmekanismia koskevien säännösten puutteet 24 Direktiivissä 2011/85/EU otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön korjausmekanismin käsite.
25 The TSCG requires an automatic triggering of the correction mechanism in case of significant observed deviations from the MTO. 
25 Vakaussopimuksessa edellytetään, että korjausmekanismi käynnistyy automaattisesti, jos havaitaan, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteesta poiketaan merkittävästi.
It does not directly lay down specific requirements on the design and application of the mechanism, but tasked the Commission with producing common principles, which Member States should apply in designing national correction mechanisms. 
Siinä ei vahvisteta suoraan erityisiä vaatimuksia mekanismin rakenteesta ja soveltamisesta vaan annetaan komission tehtäväksi laatia yhteiset periaatteet, joita jäsenvaltioiden olisi noudatettava kansallisia korjausmekanismeja suunnitellessaan.
The Commission issued these principles in June 2012. 
Komissio julkaisi nämä periaatteet kesäkuussa 2012.
26 Despite being endorsed at a political level24, the principles are not binding as they were published in a Commission Communication and thus have no legal effect other than serving as a basis for the mechanisms the contracting parties were to put in place. 
26 Vaikka periaatteet on vahvistettu poliittisella tasolla24, ne eivät ole sitovia, sillä ne on julkaistu komission tiedonannossa. Niillä ei näin ollen ole muuta oikeudellista vaikutusta kuin se, että ne muodostavat perustan mekanismeille, joita sopimuspuolten oli määrä ottaa käyttöön.
As regards the activation of the correction mechanism (principle 3), the Commission has suggested that the correction mechanism’s trigger points could rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
Korjausmekanismin käynnistymisen osalta (periaate 3) komissio on ehdottanut, että korjausmekanismin käynnistyspisteet voisivat perustua joko EU:n tason tai maakohtaisiin kriteereihin tai molempiin.
However, two-thirds of Member States opted to mirror the EU-level criteria rather than having specific national ones. 
Kaksi kolmasosaa jäsenvaltioista on kuitenkin päättänyt seurata EU:n tason kriteerejä omien kansallisten kriteerien laatimisen sijaan.
As a result, for these Member States, national correction mechanisms are unlikely to be triggered earlier than the EU correction mechanism under the preventive arm of the SGP. 
Tämän vuoksi näiden jäsenvaltioiden osalta on epätodennäköistä, että kansalliset korjausmekanismit käynnistyisivät aiemmin kuin vakaus-ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevän osion mukainen EU:n korjausmekanismi.
27 Regulation 473/2013 lays down certain requirements, including the requirement that independent bodies should provide, where appropriate, assessments regarding the triggering and implementation of correction mechanisms. 
27 Asetuksessa (EU) N:o 473/2013 säädetään tietyistä vaatimuksista, mukaan lukien siitä, että riippumattomien elinten olisi tarjottava tarvittaessa arviointeja korjausmekanismien käynnistymisestä ja täytäntöönpanosta.
However, it does not fully reflect the Commission’s common principles, which had been issued half a year after the Commission’s proposal for Regulation 473/2013. 
Asetus ei kuitenkaan vastaa täysin komission yhteisiä periaatteita, jotka julkaistiin puoli vuotta sen jälkeen, kun komission ehdotus asetukseksi (EU) N:o 473/2013 oli annettu.
For example, it does not indicate that: o the correction should be consistent with any recommendations made by the Commission to the Member State concerned under the SGP in terms of size and timeline (principle 2); o activation triggers may comprise EU-driven or country-specific criteria (principle 3); o larger deviations from the MTO or the adjustment path towards it should lead to larger corrections (principle 4). 24 European Commission (2017), C(2017) 1201 final, ‘Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union’, p. 
Asetuksessa ei esimerkiksi todeta, että o o 24 korjauksen olisi laajuudeltaan ja aikataulultaan vastattava kyseiselle jäsenvaltiolle vakaus-ja kasvusopimuksen mukaisesti annettuja komission suosituksia (periaate 2) käynnistäviä tekijöitä voivat olla EU:n tason tai maakohtaiset kriteerit (periaate 3) Euroopan komissio (2017), C(2017) 1201 final, Report from the Commission presented under Article 8 of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union, s.
28 The 2017 draft Directive likewise does not fully reflect the Commission’s common principles. 
17 20 2
For example, it omits to mention that the correction mechanism’s trigger points may rely on either EU-level criteria, country-specific criteria, or both. 
Siinä jätetään esimerkiksi mainitsematta, että korjausmekanismin käynnistyspisteet voisivat perustua joko EU:n tason tai maakohtaisiin kriteereihin tai molempiin.
29 Lastly, as highlighted by the ECB, the 2017 draft Directive does not define the term “significant observed deviation”, i.e. the circumstances under which the mechanism is to be activated, and does not contain any further guidance regarding its scope. 
29 Vuoden 2017 direktiiviehdotuksessa ei myöskään määritellä, kuten EKP on korostanut, ”havaittua merkittävää poikkeamaa” eli olosuhteita, joissa mekanismin on määrä käynnistyä, eikä siihen sisälly lisäohjeistusta poikkeaman laajuuden suhteen.
The requirement to take into account the nature and size of a deviation is vague, and may result in correction measures that are very broad and lacking in substance25. 
Vaatimus siitä, että poikkeaman luonne ja koko olisi otettava huomioon, on epämääräinen ja voi johtaa korjaaviin toimenpiteisiin, jotka ovat hyvin laajoja mutta sisällöltään puutteellisia25.
Shortcomings in the provisions on medium-term budgetary frameworks 30 We compared the requirements set by Directive 2011/85 with the standards and best practices recommended by the IMF, the OECD and the World Bank at the time Directive 2011/85 was drafted. 
Julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksiä koskevien säännösten puutteet 30 Tilintarkastustuomioistuin vertaili direktiivin 2011/85/EU vaatimuksia standardeihin ja parhaisiin käytäntöihin, joita IMF, OECD ja Maailmanpankki suosittelivat direktiivin 2011/85/EU laatimishetkellä.
Three of these standards and best practices were not taken up in Directive 2011/85 (see Table 1, lines in bold). 
Kolmea näistä standardeista ja parhaista käytännöistä ei sisällytetty direktiiviin 2011/85/EU (ks. lihavoidut kohdat laatikossa 1).
Compared with the latest IMF/OECD standards and best practices, Directive 2011/85 falls short in respect of two more issues. 
IMF:n ja OECD:n viimeisimpiin standardeihin ja parhaisiin käytäntöihin verrattuna direktiivi 2011/85/EU on puutteellinen myös kahden muun kysymyksen osalta.
Thus, in total, 5 out of the 13 standards and best practices were not reflected in Directive 2011/85. 
Näin ollen kaikkiaan viittä 13 standardista ja parhaasta käytännöstä ei otettu huomioon direktiivissä 2011/85/EU.
This is despite the fact that, at the time Directive 2011/85 was drafted, the Commission’s views on these issues (see Annex II) were in line with those of international bodies. 
Näin tapahtui siitä huolimatta, että direktiivin 2011/85/EU laatimishetkellä komission näkemykset näistä kysymyksistä (ks. liite II) vastasivat mainittujen kansainvälisten elinten näkemyksiä.
17 25 ECB (2018), CON/2018/25. 
18 25 EKP (2018), CON/2018/25.