natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 Investment for cohesion, growth and inclusion Special report 08/2019: Wind and solar power for electricity generation: significant action needed if EU targets to be met Electricity can be generated either from non-renewable sources, such as fossil fuels, non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors, or from renewable sources, such as hydropower, wind, solar, biomass, etc. 
18 Yhteenkuuluvuutta, kasvua ja osallisuutta tukevat investoinnit Erityiskertomus 8/2019: Tuuli-ja aurinkovoima sähköntuotannossa: EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan merkittäviä toimia Sähköä voidaan tuottaa joko uusiutumattomista lähteistä, joita ovat muun muassa fossiiliset polttoaineet, uusiutumaton jäte ja perinteisissä reaktoreissa käytetyt ydinaineet, tai sitä voidaan tuottaa uusiutuvista lähteistä (esim. vesivoima, tuulivoima, aurinkovoima, biomassa).
Renewables are also used to produce energy which is used for heating and cooling, and fuel for transport. 
Uusiutuvia energianlähteitä käytetään myös tuottamaan energiaa, jota käytetään lämmityksessä ja jäähdytyksessä, ja lisäksi niillä tuotetaan liikenteen polttoainetta.
Currently, 79 % of the EU’s total greenhouse gas emissions come from the use of fossil fuels to generate energy. 
Nykyisin 79 prosenttia kaikista EU:n kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin fossiilisten polttoaineiden käytöstä energian tuottamiseen.
A higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions. 
Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuuden lisääminen auttaa EU:ta saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteensa.
Member States decide how best to exploit their energy resources and how to structure their energy supplies. 
Jäsenvaltioilla on oikeus päättää, miten ne voivat parhaiten hyödyntää energiavarojaan ja miten ne järjestävät energiahuollon rakenteensa.
The EU can support Member State actions by providing additional financing for investments in renewable energy projects. 
EU voi tukea jäsenvaltioiden toimia tarjoamalla lisärahoitusta investointeihin uusiutuvan energian alalla.
We assessed the progress made by the EU and Member States towards the share of renewables objectives with a view to meeting the global EU 20 % target by 2020 and 32 % by 2030. 
Arvioimme tarkastuksessa, miten EU ja sen jäsenvaltiot olivat edistyneet uusiutuvan energian osuutta koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa (EU:n laajuinen 20 prosentin tavoite vuoteen 2020 mennessä ja 32 prosentin tavoite vuoteen 2030 mennessä).
We went to Germany, Greece, Spain and Poland to examine whether financial support for electricity generation from wind and solar power had been effective. 
Tarkastuskäyntejä tehtiin Saksaan, Kreikkaan, Espanjaan ja Puolaan sen selvittämiseksi, oliko tuulivoiman ja aurinkosähkön tuottamiseen suunnattu rahoitustuki ollut tuloksellista.
We found that there was significant progress in the share of renewables in the energy mix from 2005 onwards, but that this trend slowed down after 2014. 
Havaitsimme, että uusiutuvien energialähteiden osuus energialähteiden yhdistelmästä oli vuodesta 2005 lähtien kasvanut merkittävästi, mutta tämä suuntaus oli hidastunut vuoden 2014 jälkeen.
The share of renewables in the generation of electricity in the EU has doubled from around 15 % (in 2005) to almost 31 % (in 2017). 
Uusiutuvien energialähteiden osuus EU:n sähköntuotannosta kaksinkertaistui vuosina 2005–2017 noin 15 prosentista lähes 31 prosenttiin.
The technologies responsible for this growth were mainly wind and solar power. 
Kyseinen kasvu oli mahdollista lähinnä tuuli-ja aurinkovoiman ansiosta.
However, meeting the targets will be a significant challenge for around half of the Member States. 
Tavoitteiden saavuttaminen tulee kuitenkin olemaan huomattavan haasteellista noin puolelle EU:n jäsenvaltioista.
We recommended that the Commission should urge Member States to support further deployment by organising auctions to allocate additional renewables capacity, promoting citizen participation, simplifying administrative procedures, and resolving grid insufficiencies. 
Suosittelimme, että komissio vaatii jäsenvaltioita tukemaan näiden energiamuotojen käyttöönoton lisäämistä. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten järjestettävä huutokauppoja uusiutuvaa energiaa koskevan lisäkapasiteetin jakamiseksi, edistettävä kansalaisten osallistumista, yksinkertaistettava hallinnollisia menettelyjä ja ratkaistava energiaverkkojen riittämättömyyden ongelma.
In addition, we recommended that the Commission should review the legal requirements for Member States to improve the timeliness of statistical data. 
Lisäksi suosittelimme, että komissio tarkistaa jäsenvaltioita koskevat oikeudelliset velvoitteet tilastotietojen ajantasaisuuden parantamiseksi.
19 External action, security and justice Special report 24/2019: Asylum, relocation and return of migrants: Time to step up action to address disparities between objectives and results In 2015, the EU saw unprecedented levels of migration and a subsequent increase in asylum applications. 
19 Ulkoiset toimet, turvallisuus ja oikeus Erityiskertomus 24/2019: Muuttajien turvapaikka-, siirtoja palauttamismenettelyt: Aika puuttua tehokkaammin tavoitteiden ja tulosten välisiin eroihin Vuonna 2015 Euroopan unioniin kohdistui ennennäkemätön muuttoliike, minkä seurauksena turvapaikkahakemusten määrä kasvoi.
In recent years, migration levels have returned to pre-crisis levels. 
Viime vuosina muuttoliike on palautunut kriisiä edeltävälle tasolle.
We interviewed staff at the European Commission, the European Asylum Support Office (EASO) and the European Border and Coast Guard Agency (commonly referred to as “Frontex”). 
Haastattelimme Euroopan komission, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ja Euroopan raja-ja merivartioviraston (Frontex) henkilöstöä.
We visited national authorities, international and non-governmental organisations implementing EU-funded projects, and examined 20 EU support actions in Greece and Italy. 
Teimme tarkastuskäyntejä sellaisten kansallisten viranomaisten luo sekä sellaisiin kansainvälisiin ja valtiosta riippumattomiin järjestöihin, jotka panevat täytäntöön EU:n rahoittamia hankkeita. Lisäksi tarkastimme 20 EU:n tukitoimea Kreikassa ja Italiassa.
Both Member States are particularly affected by these migration flows. 
Muuttovirrat ovat kohdistuneet erityisesti näihin kahteen jäsenvaltioon.
We assessed whether the EU-funded support had achieved its objectives and whether asylum and return procedures were effective and swift. 
Arvioimme tarkastuksessa, oliko EU:n rahoittamien tukitoimien tavoitteet saavutettu ja olivatko turvapaikka-ja palauttamismenettelyt vaikuttavia ja nopeita.
We also assessed whether the temporary emergency relocation schemes had achieved their targets and objectives. 
Lisäksi arvioimme, oliko väliaikaisten hätätilanteissa sovellettavien siirtojärjestelmien tavoitemäärät ja tavoitteet saavutettu.
We found that registration and fingerprinting rates at hotspots had improved significantly. 
Havaitsimme, että rekisteröintiä ja sormenjälkien ottamista koskevat prosenttiosuudet hotspot-alueilla olivat parantuneet merkittävästi.
Nevertheless, a high share of migrants continue to move on to and apply for asylum in other EU Member States, without having their fingerprints stored in the EURODAC database. 
Tästä huolimatta suuri osuus muuttajista jatkaa eteenpäin ja hakee turvapaikkaa toisesta EU:n jäsenvaltiosta ilman, että heidän sormenjälkensä tallennetaan Eurodac-tietokantaan.
Also, in both Member States, asylum procedures continue to be affected by long processing times and bottlenecks. 
Lisäksi pitkät käsittelyajat ja pullonkaulat vaikuttavat turvapaikkamenettelyihin molemmissa jäsenvaltioissa.
A high share of candidates who applied were actually relocated (80 % in Greece and 89 % in Italy). 
Suuri osuus siirtoa hakeneista ehdokkaista todella siirrettiin (80 prosenttia Kreikassa ja 89 prosenttia Italiassa).
Nevertheless, the Commission has not monitored the relocation process in the countries receiving migrants since February 2018. 
Komissio ei kuitenkaan ole seurannut siirtomenettelyä muuttajia vastaanottavissa valtioissa helmikuun 2018 jälkeen.
As in the rest of the EU, returns from Greece and Italy are low. 
Muun EU:n tapaan Kreikasta ja Italiasta toteutettujen palautusten määrä on pieni.
We recommended that the next Commission should take appropriate measures to improve the management of emergency support. 
Suosittelimme, että seuraava komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet hätätilanteen tuen hallinnoinnin parantamiseksi.
Moreover, the Commission should draw on past experiences when preparing future voluntary relocation mechanisms. 
Lisäksi komission olisi hyödynnettävä saatuja kokemuksia, kun se valmistelee tulevia vapaaehtoisia siirtomekanismeja.
Lastly, EASO support for asylum procedures should be enhanced and “Frontex” return support should be adjusted. 
Suosittelemme myös, että EASOn tukea turvapaikkamenettelyille lisätään ja Frontexin palauttamistukea mukautetaan.
20 Regulation of markets and a competitive economy Special report 10/2019: EU-wide stress tests for banks: unparalleled amount of information on banks provided, but greater coordination and focus on risks needed The EU-wide stress test is an evaluation of the potential impacts of a common shock on the financial position and viability of large European banks. 
20 Markkinoiden sääntely ja kilpailukykyinen talous Erityiskertomus 10/2019: EU:n laajuiset pankkien stressitestit: pankeista annettujen tietojen määrä on ennennäkemättömän suuri, mutta koordinointia ja riskien painottamista on lisättävä EU:n laajuisessa stressitestissä arvioidaan vaikutuksia, joita laajamittaisella häiriöllä voisi olla suurten eurooppalaisten pankkien taloudelliseen asemaan ja elinkelpoisuuteen.
The European Banking Authority (EBA) is tasked with initiating and coordinating EU-wide stress tests, in cooperation with the European Systemic Risk Board (ESRB). 
Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) tehtävänä on EU:n laajuisten stressitestien käynnistäminen ja koordinointi yhteistyössä Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) kanssa.
Stress tests in the EU have been carried out since 2011, and all of them have been conducted according to the bottom-up approach, where banks produced the results yielded by the shock scenario based on the methodology approved by the EBA. 
Stressitestejä on tehty EU:ssa vuodesta 2011 alkaen. Kaikki testit on toteutettu alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti, eli pankit ovat laskeneet häiriöskenaarion vaikutukset EPV:n hyväksymän menetelmän pohjalta.
We assessed the implementation of the Union-wide bank stress test conducted under the mandate given to the EBA. 
Arvioimme, kuinka Euroopan pankkiviranomainen (EPV) on toteuttanut unionin laajuisen pankkien stressitestin.
We found that the EBA specified neither the risks nor the level of severity it deemed relevant for the stress-testing procedure at the start of the process. 
Havaitsimme, että prosessin alussa EPV ei yksilöinyt testeissä huomioon otettavia riskejä eikä testeissä sovellettavan stressin ankaruutta.
In turn, the ESRB, which developed the stress scenario, obtained substantial input from the ECB and national central banks and authorities. 
EJRK, joka kehitti stressiskenaarion, sai puolestaan merkittävää apua EKP:ltä sekä kansallisilta keskuspankeilta ja viranomaisilta.
As a result, the EBA lacked control over important stages of the process. 
Tämän seurauksena EPV:n valvontaote tiettyihin merkittäviin prosessin vaiheisiin oli puutteellinen.
In the United States, supervisory authorities rely on a top-down approach, which gives them a much larger degree of control over the results produced by banks. 
Yhdysvalloissa valvontaviranomaiset soveltavat ylhäältä alaspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Tämä malli antaa viranomaisille paljon paremmat mahdollisuudet valvoa pankkien tuottamia testituloksia.
Conversely, in the EU, the EBA’s role is limited to initiating, providing methodology for, and broadly coordinating stress-test activities. 
EU:ssa EPV:n tehtävä sitä vastoin rajoittuu stressitestien käynnistämiseen, testimenetelmien tarjoamiseen sekä stressitestien yleiseen koordinointiin.
The EBA stress test assessed the vulnerability of the system and of banks to an economic downturn, rather than to a severe financial shock on the system. 
EPV:n stressitestissä arvioitiin järjestelmän ja pankkien haavoittuvuutta taloudellisen taantuman aikana mutta ei niinkään sellaisen tilanteen aikana, jossa järjestelmään kohdistuisi vakava rahoitusmarkkinahäiriö.
While the EBA had the objective of achieving broad coverage, certain risky banks were excluded from the stress test. 
EPV:n tavoitteena oli testien laaja kattavuus, mutta tietyt riskipankit jätettiin stressitestien ulkopuolelle.
The EBA’s bottom-up approach resulted in limited reliability and comparability of results produced by the banks. 
EPV:n alhaalta ylös suuntautuva lähestymistapa heikensi pankkien tuottamien tulosten luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta.
We recommended that the EBA should enhance its control over the stress-test process and develop a top-down approach to complement the current bottom-up approach. 
Suosittelimme, että EPV valvoisi stressitestejä tiukemmin ja kehittäisi ylhäältä alaspäin suuntautuvan lähestymistavan täydentämään nykyistä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa.
Moreover, to fulfil their purpose of assessing resilience against adverse market developments, future stress test should take due account of risks emanating from within the EU financial system, ensure a minimum level of stress, and make clear assertions about the banks’ resilience. 
Jotta tulevaisuuden stressitestit täyttäisivät tehtävänsä eli niiden avulla voitaisiin arvioida kykyä kestää epäsuotuisaa markkinakehitystä, testien yhteydessä olisi otettava huomioon EU:n rahoitusjärjestelmän sisäiset riskit, esitettävä selkeä näkemys pankin häiriönsietokyvystä sekä varmistettava, että käytössä on stressin vähimmäistaso.
Lastly, the selection of banks for the stress test should be based not only on size but also on risk. 
Lisäksi valittaessa pankkeja stressitesteihin olisi otettava huomioon paitsi pankkien koko myös niihin liittyvät riskit.
21 Financing and administering the Union Special report 14/2019: “Have your say!” 
21 Unionin rahoitus ja hallinto Erityiskertomus 14/2019: ”Kerro mielipiteesi!”
Commission’s public consultations engage citizens, but fall short of outreach activities “Better Regulation” is a way of working to ensure that political decisions are prepared in an open and transparent manner, informed by the best available evidence, and backed by the comprehensive involvement of citizens and other stakeholders, such as civil society organisations and representative associations. 
Kansalaiset osallistuvat komission julkisiin kuulemisiin, mutta niihin liittyvät tiedotustoimet ovat puutteellisia ’Paremmassa sääntelyssä’ on pyrkimyksenä varmistaa, että poliittiset päätökset valmistellaan avoimesti ja läpinäkyvästi, ne perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan näyttöön ja niiden tukena on kansalaisten ja muiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja etujärjestöjen, laaja-alainen osallistuminen.
The Commission has a duty to consult citizens and representative associations in all areas of Union action. 
Komissiolla on velvollisuus kuulla kansalaisia ja etujärjestöjä kaikilla unionin toiminta-aloilla.
Better Regulation guidelines define stakeholder consultation, including citizens as “stakeholders”. 
Paremman sääntelyn suuntaviivoissa määritellään sidosryhmien kuuleminen.
Stakeholder consultations – in particular public consultations – collect information and views from citizens and other stakeholders when the Commission is preparing a policy initiative or evaluating existing interventions. 
Sidosryhmien kuulemisissa – erityisesti julkisissa kuulemisissa – kerätään tietoja ja näkemyksiä kansalaisilta ja muilta sidosryhmiltä, kun komissio valmistelee toimintapoliittista aloitetta tai arvioi nykyisiä toimia.
On average, the Commission carries out more than 100 public consultations per year. 
Komissio järjestää keskimäärin yli 100 julkista kuulemista vuodessa.
We assessed whether the Commission’s public consultations were effective at reaching out to citizens and stakeholders and making use of their contributions. 
Arvioimme, olivatko komission julkiset kuulemiset vaikuttavia siten, että niissä tavoitettiin kansalaiset ja sidosryhmät ja hyödynnettiin heidän näkemyksiään.
We examined the design of the Commission’s framework, the way the Commission prepared and conducted a selection of public consultations, and how it provided information about and made use of the consultation work. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komission toimintakehys on suunniteltu, miten komissio valmisteli ja toteutti valitut julkiset kuulemiset ja miten komissio tiedotti kuulemisista ja hyödynsi kuulemistoimintaa.
We reviewed a sample of 26 Commission public consultations conducted between 2016 and 2018 by five Directorates-General, and we carried out a perception survey to establish how satisfied the participants in public consultations actually were. 
Tarkastamamme otos koostui 26:sta komission julkisesta kuulemisesta, jotka sen viisi pääosastoa olivat järjestäneet vuosina 2016–2018. Lisäksi teimme kyselytutkimuksen selvittääksemme, miten tyytyväisiä julkisiin kuulemisiin osallistuneet henkilöt todellisuudessa olivat.
We found that the Commission’s framework for public consultations is of a high standard. 
Havaitsimme, että julkisia kuulemisia koskeva komission toimintakehys on laadukas.
Moreover, both the performance of our sample of the Commission’s public consultations and the participants’ perception thereof were satisfactory overall. 
Lisäksi komission julkisista kuulemisista poimimassamme otoksessa kuulemisten tuloksellisuus ja osallistujien mielipiteet niistä olivat yleisesti ottaen tyydyttäviä.
Weaknesses were found in outreach and feedback activities, e.g. a variety of communication channels were not always used, no clear criteria were available to explain why a survey was not available in all EU official languages, and some surveys were long and complex. 
Tiedotustoimissa ja palautteen antamisessa havaittiin sitä vastoin esimerkiksi seuraavia puutteita: erilaisten viestintäkanavien käytön mahdollisuutta ei aina hyödynnetty, ei selitetty, miksi kysely ei ollut saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä, ja jotkin kyselyistä olivat pitkiä ja monimutkaisia.
We recommended that consultation activities should be more widely publicised and better targeted in order to achieve greater visibility and enable more people to participate. 
Suosittelimme, että kuulemisia mainostettaisiin laajemmin suurelle yleisölle ja ne kohdennettaisiin paremmin näkyvyyden lisäämiseksi, jotta useampi ihminen voisi osallistua niihin.
We also recommended that the Commission should improve its reporting on the follow-up to public consultation. 
Suosittelimme myös, että komissio parantaisi julkisiin kuulemiseen kohdistamansa seurannan raportointia.
Lastly, there is scope for improving citizen engagement in initiating legislative proposals via the European Citizens Initiative. 
Lisäksi on edelleen aiheellista edistää kansalaisten aktiivisuutta lainsäädäntöaloitteiden alulle panossa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta.
Audit Previews Our Audit Previews provide information on ongoing (performance) audit tasks. 
Tarkastusten ennakkoesittelyt Tarkastuksen ennakkoesittelyissä annetaan tietoa meneillään olevista (tuloksellisuus)tarkastustehtävistä.
They are based on preparatory work undertaken before the start of an audit, and are intended as a source of information for those interested in the policy and/or programme being audited. 
Ennakkoesittelyt perustuvat ennen tarkastuksen käynnistämistä suoritettuun valmistelutyöhön. Niiden on tarkoitus toimia tietolähteenä tarkastuskohteena olevasta toimintapolitiikasta ja/tai ohjelmasta kiinnostuneille tahoille.
In 2019, we issued 18 audit previews (2018: 12). 
Vuonna 2019 tilintarkastustuomioistuin julkaisi 18 tarkastuksen ennakkoesittelyä (2018: 12).
Annual and specific annual reports Annual reports mainly present the results of our Statement of Assurance on the European Union budget and the budget of the European Development Funds (EDFs). 
Vuosikertomukset ja erityisvuosikertomukset Vuosikertomuksissa esitetään pääasiassa Euroopan unionin talousarviota ja Euroopan kehitysrahastojen (EKR) talousarviota koskevat tarkastuslausumat.
Specific annual reports present our annual financial audit work on the EU’s agencies, decentralised bodies and Joint Undertakings, and the European Schools. 
Erityisvuosikertomuksissa esitetään EU:n virastoja, hajautettuja elimiä ja yhteisyrityksiä sekä Eurooppa-kouluja koskevien vuotuisten tilintarkastusten tulokset.
We also publish a report on contingent liabilities arising from the activities undertaken by the Single Resolution Board (SRB). 22 
Lisäksi julkaisemme kertomuksen mahdollisista ehdollisista vastuista, jotka ovat aiheutuneet kriisinratkaisuneuvoston (SRB) suorittaessa tehtäviään. 22
Annual report on the 2018 EU budget Every year, we audit EU revenue and expenditure to examine whether the annual accounts are reliable and whether the income and expenditure transactions underlying the accounts comply with the financial rules at EU and Member State level. 
EU:n talousarviota koskeva vuosikertomus varainhoitovuodelta 2018 Tarkastamme joka vuosi EU:n tulot ja menot ja tutkimme, ovatko vuotuiset tilinpäätökset luotettavia ja ovatko tilien perustana olevat tuloja menotapahtumat EU:n ja jäsenvaltioiden varainhoitosääntöjen mukaisia.
In addition, we specifically assess each major area of the EU budget, based on the (sub-) headings of the 2014-2020 Multiannual Financial Framework (MFF). 
Lisäksi arvioimme erikseen kaikkia EU:n keskeisiä talousarvioaloja monivuotisen rahoituskehyksen (MRK) 2014–2020 (ala)otsakkeiden mukaan.
We also analyse why and where errors have occurred, make recommendations for improvement, and examine whether and how our previous recommendations have been put into practice. 
Analysoimme myös missä ja miksi virheitä on ilmennyt, sekä annamme parannussuosituksia ja arvioimme, onko aiemmat suosituksemme pantu täytäntöön ja miten mahdollinen täytäntöönpano on tapahtunut.
Lastly, we provide information on budgetary and financial management and on performance aspects. 
Lisäksi annamme tietoja budjettihallinnosta ja varainhoidosta sekä tuloksellisuustekijöistä.
This extensive work forms the basis for our Statement of Assurance, which we are required to provide to the European Parliament and the Council in accordance with our mandate under the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
Tämä laajamittainen työ muodostaa perustan tarkastuslausumalle, joka tilintarkastustuomioistuimen on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) perustuvan tehtävänsä mukaisesti.
EU general budget: clean opinion on accounts and revenue; qualified opinion on expenditure In 2018, EU spending was € 156.7 billion, accounting for 2.2 % of EU Member States’ total government spending and 1 % of EU gross national income. 
EU:n yleinen talousarvio: tileistä ja tuloista annettiin puhdas lausunto; menojen osalta annettiin varauman sisältävä lausunto EU:n menojen määrä oli 156,7 miljardia euroa vuonna 2018.
Our auditors tested a sample of 728 payments to beneficiaries across all spending areas, out of a total audit population worth around €120 billion. 
Tarkastajamme testasivat otoksen, joka käsitti 728 maksua edunsaajille kaikilta eri menoaloilta. Tarkastetun perusjoukon kokonaisarvo oli noin 120 miljardia euroa.
This means we assessed different cases where EU money had been used to provide support for key infrastructure projects, SMEs, research organisations, farmers, students in EU Member States, and beneficiaries in non-EU countries. 
Arvioimme siis erilaisia tapauksia, joissa oli EU:n varojen avulla tuettu keskeisiä infrastruktuurihankkeita, pk-yrityksiä, tutkimusorganisaatioita, viljelijöitä, opiskelijoita EU:n jäsenvaltioissa tai edunsaajia EU:n ulkopuolisissa maissa.