natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Ireland, a parcel was assigned a maximum eligible area of 1.4 ha in the LPIS after the farmer had submit‐ ted a change in the area, despite the fact that the parcel included the farmyard and a shed and was thus fully ineligible. 
Irlannissa lohkon tukikelpoiseksi enimmäispinta-alaksi kirjattiin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä 1,4 hehtaaria sen jälkeen, kun viljelijä oli tehnyt muutoksia alueella, vaikka lohkoon kuului pihamaa ja vaja ja se oli täten täysin tukikelvoton.
We found other examples in North Rhine‐Westphalia of weaknesses in determining the correct maximum eligible area. 
Muita esimerkkejä oikean tukikelpoisen enimmäisalan puutteellisesta määrittämisestä havaittiin Nordrhein-Westfalenissa.
23 Sometimes, photo‐interpretation alone is not sufficient to accurately assess the eligibility of land on ortho‐photos. 
23 Toisinaan kuvatulkinta ei yksinään riitä antamaan oikeaa arviota siitä, onko ortokuvissa näkyvä maa tukikelpoista.
In the case of arable land or plain grassland, photo‐interpretation can, in general, reliably identify the eligible area to be registered in the LPIS. 
Peltomaan tai nurmen peittämän maan ollessa kyseessä voidaan kuvatulkinnan perusteella yleensä luotettavasti tunnistaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröitävä tukikelpoinen ala.
This is, however, not always the case for specific types of grassland, such as grazed woodland or alpine pasture (see Box 3). © Austrian Paying Agency (AMA) Box 2 
Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa kaikentyyppisten nurmialueiden osalta (esimerkiksi laidunmetsä ja vuoristolaidun) (ks. laatikko 3). © Itävallan maksajavirasto. Laatikko 2
Part I - Despite good achievements in the implementation 19 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Photo‐interpretation alone is not always conclusive In Scotland, we found parcels that had been claimed for as grazed woodland (see the LPIS image on the left), but were in fact ineligible for payment as either not grazed or not grazable at all because there was no grass underneath (see the LPIS image on the right). 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 19 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Pelkkä kuvatulkinta ei ole aina vakuuttava Skotlannissa joitakin lohkoja oli ilmoitettu laidunmetsäksi (ks. viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän kuva vasemmalla), mutta todellisuudessa ne eivät oikeuttaneet tukeen. Lohkot eivät olleet laidunmaata eivätkä lainkaan laiduntamiskelpoisia, koska puiden alla ei kasvanut ruohoa (ks. viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän kuva oikealla).
This could only be confirmed during an on‐the‐spot visit. 
Tämä pystyttiin varmistamaan ainoastaan käymällä paikan päällä.
The parcels were incorrectly included in the maximum eligible area and had been granted payment in the past. 
Lohkot oli virheellisesti ilmoitettu osaksi tukikelpoista enimmäispinta-alaa ja niille oli aiemmin myönnetty tukea.
Part I - Despite good achievements in the implementation 20 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains In certain cases, the eligibility of the parcel depends on whether or not there is grass underneath trees or other vegetation, e.g. fern, gorse or bracken. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 20 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Joissakin tapauksissa lohkon tukikelpoisuus on riippuu siitä, kasvaako puiden tai muun kasvillisuuden, esimerkiksi saniaisten, piikkipensaiden tai sananjalan alla ruohoa.
In extreme cases, as confirmed in Ireland, this could drastically change an eligibility assessment, but cannot be captured by photo‐interpretation. 
Ääritapauksissa, kuten Irlannissa todettiin, tällainen voi ratkaisevasti muuttaa tukikelpoisuusarviointia, mutta sitä ei pystytä havaitsemaan kuvatulkinnan perusteella.
Bracken with grass underneath Bracken with no grass underneath (eligible or partially eligible in Ireland) (not eligible in Ireland) We found other examples of weaknesses concerning grassland parcels in Austria and North Rhine‐Westphalia. 
Sananjalka, joka alla kasvaa ruohoa Sananjalka, jonka alla ei kasva ruohoa (tukikelpoinen tai osittain tukikelpoinen Irlannissa) (tukikelvoton Irlannissa) Muita esimerkkejä nurmilohkoihin liittyvistä puutteista havaittiin Itävallassa ja Nordrhein-Westfalenissa.
Their number and scope should therefore be carefully planned by weighing the cost of additional accu‐ racy against the expected benefits in terms of regularity of payments. 
Näin ollen niiden määrä ja laajuus tulisi suunnitella huolellisesti vertaamalla lisätarkkuuden saamisesta aiheutuvia kuluja suhteessa maksujen sääntöjenmukaisuuden osalta odotettaviin hyötyihin.
Source: European Court of Auditors Source: European Court of Auditors Box 3 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Part I - Despite good achievements in the implementation 21 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Pro‐rata was not always applied reliably 26 Member States have the option of using a pro‐rata system in their LPISs for per‐ manent grassland reference parcels containing both eligible agricultural land and ineligible natural features such as scrub, trees, rocks, bushes or rushes. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 21 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Määräsuhteista vaihtoehtoa ei aina sovellettu luotettavasti 26 Jäsenvaltioilla on mahdollisuus soveltaa määräsuhteeseen perustuvaa järjestelmää viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään kuuluvien pysyvän nurmen viitelohkojen osalta, jos lohkoilla on sekä tukikelpoista maata että tukikelvottomia luonnonpiirteitä, kuten pensaikkoja, puita, kiviä, pensaita ja kaisloja.
In order to determine the eligible area within reference parcels, Member States establish dif‐ ferent ranges of eligibility percentages, which impact the payment accordingly15. 
Viitelohkolla olevan tukikelpoisen alan määrittämiseksi jäsenvaltiot soveltavat erilaisia pro-senttiosuuksia, jotka vaikuttavat maksuihin vastaavassa määrin15.
Man‐made construc‐ tions such as buildings, permanent streets or concrete walls do not fall into this category but have to be exempted and delineated in the LPIS before applying pro‐rata. 
Ihmisen tekemät rakennelmat (kuten rakennukset, pysyvät kadut tai betonimuurit) eivät kuulu tähän ryhmään.
27 Under the pro‐rata system, photo‐interpretation or automatic assessments, without any reflection or, where necessary, confirmation on the spot, is generally not sufficient to reliably determine the correct eligible areas. 
27 Määräsuhteeseen perustuvan järjestelmän yhteydessä kuvatulkinta tai automaattiset arvioinnit ilman pohdintaa tai tarvittaessa vahvistusta paikan päällä eivät yleensä riitä tukikelpoisten maa-alojen luotettavaan määrittämiseen.
During our audit, we visited a number of alpine parcels in Austria16 and commonages in Ireland17 for which a pro‐rata assessment had been made. 
Tarkastuksen aikana tehtiin tarkastuskäynti useille vuoristossa sijaitseville lohkoille Itävallassa16 ja yhteisomistuksessa oleville alueille Irlannissa17.
We observed on‐the‐spot that national inspectors and/or photo‐interpreters found it difficult to consistently de‐ lineate parcels, apply the range of eligibility coefficients and establish individual eligibility percentages (see Box 4). 
Paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa havaittiin, että kansalliset tarkastajat ja kuvatulkintojen tekijät kokivat vaikeaksi rajata lohkoja yhdenmukaisesti, soveltaa tukikelpoisuuskertoimia ja asettaa yksittäisiä tukikelpoisuusprosentteja (ks. laatikko 4).
National authorities had not built appropriate risk management strategies such as comprehensive and illustrative pro‐rata cata‐ logues with clear description and assessment criteria for each range, field visits in all doubtful cases or complementary technical tools to resolve these difficulties in a satisfactory manner. 
Kansalliset viranomaiset eivät olleet luoneet tarkoituksenmukaisia riskienhallintastrategioita. Tällaisiin strategioihin kuuluvat muun muassa kattavat ja havainnollistavat mää-räsuhteista vaihtoehtoa koskevat luettelot (jotka sisältävät selkeät kuvaukset ja arviointiperusteet tukikelpoisuuskertoimia varten), paikan päälle tehdyt käynnit epävarmoissa tapauksissa tai täydentävät tekniset välineet näiden ongelmien ratkaisemiseen tyydyttävällä tavalla.
28 The Commission recommends that Member States should take great care when assessing grasslands with an eligibility coefficient of below 50 %, as it bears a high risk of error18. 
28 Komissio suosittaa, että jäsenvaltiot arvioisivat suuren virheriskin18 vuoksi erityisen huolellisesti laidunmaan, jonka tukikelpoisuuskerroin on alle 50 prosenttia.
In Austria, a system was implemented for calculating the area of mountain pastures, which are strewn with trees, stones and other debris. 
Itävallassa otettiin käyttöön järjestelmä, jonka avulla lasketaan puiden, kivien ja muun maa-aineksen peittämät vuoristojen laidunalueet.
Both the Austrian and the Irish pro‐rata systems allowed for low eligibility coef‐ ficients (see Box 5 for an example related to Austria). 
Sekä Itävallan että Irlannin määräsuhteeseen perustuva järjestelmä mahdollisti matalan tukikelpoisuuskertoimen soveltamisen (ks. Itävaltaan liittyvä esimerkki, laatikko 5).
15 Article 10 of Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014. 
15 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 640/2014, 10 artikla.
16 Five alpine pastures in the regions of Niederösterreich, Steiermark, Salzburg and Oberösterreich. 
16 Viisi vuoristolaidunta Niederösterreichin, Steiermarkin, Salzburgin ja Oberösterreichin alueilla.
17 Four commonage parcels in Ireland, which are typically larger pieces of pastureland owned by more than one person. 
17 Neljä yhteisomistuksessa olevaa lohkoa Irlannissa. Nämä lohkot ovat tavallisesti suurempia laidunmaita, jotka ovat useampien kuin yhden ihmisen omistuksessa.
Each shareholder owns a notional share of the total area. 
Jokainen osakkeenomistaja omistaa nimellisosuuden kokonaispinta-alasta.
18 JRC, Technical guidance on the pro rata system for permanent grassland, DS‐CDP‐2015‐06 final. 
18 YTK, tekninen ohjeistus pysyvää nurmea koskevaa määräsuhteeseen perustuvaa järjestelmää varten, DS-CDP-2015-06 lopullinen.
Part I - Despite good achievements in the implementation 22 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Example of incorrect pro‐rata assessments, revealing the limitations of LPIS imagery In Ireland, a grassland parcel covered partially with bushes, trees, fern and heather recorded in the LPIS as being 90 % eligible, was assessed during the audit visit as being only 70 % eligible, meaning that part of the payment might have been overstated. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 22 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia LPIS-kuvien rajoitteet osoittava esimerkki virheellisestä määräsuhteisesta arvioinnista Irlannissa 90 prosenttia nurmilohkosta, joka on osittain pensaiden, puiden, saniaisten ja kanervikon peittä-mä, ilmoitettiin tukikelpoiseksi. Tarkastuskäynnin aikana ainoastaan 70 prosentin suuruinen osuus lohkosta arvioitiin tukikelpoiseksi.
Image in the Irish LPIS Situation found on‐the‐spot Example of parcels with low eligibility coefficients A woodland reference parcel shown below, with little grass cover underneath the trees, was recorded in the Austrian LPIS as being 21 % eligible. 
Kuva Irlannin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä: Tilanne paikan päällä: Esimerkki matalan tukikelpoisuuskertoimen lohkoista Jäljempänä näkyvästä metsäisestä viitelohkosta, jonka puiden alla kasvaa hieman ruohoa, 21 prosenttia kirjattiin Itävallan viitelohkojen tunnistamisjärjestelmässä tukikelpoiseksi.
On‐the‐spot, we found that the rate was overstated. 
Paikan päällä tehdyn tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että prosenttiosuus oli liian suuri.
Image in the Austrian LPIS Situation found on‐the‐spot © Austrian Paying Agency (AMA) © Irish Paying Agency (DAFM) Source: European Court of Auditors Source: European Court of Auditors Box 5 Box 4 
Kuva Itävallan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä: Tilanne paikan päällä: © Itävallan maksajavirasto. © Irlannin maksajavirasto. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Part I - Despite good achievements in the implementation 23 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Semi‐automated detection tools were being tested, but were not yet operational 29 One way to mitigate the risk of incorrectly registering eligible area in an LPIS and to achieve more objective results is to develop and apply automatic change‐de‐ tection tools. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 23 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Puoliautomaattiseen havaitsemiseen tarkoitettuja välineitä testattiin, mutta ne eivät vielä ole toimintavalmiita 29 Jotta voitaisiin saavuttaa puolueettomampia tuloksia ja lieventää riskiä siitä, että tukikelpoinen ala rekisteröidään viitelohkojen tunnistamisjärjestelmään virheellisesti, voidaan esimerkiksi kehittää ja ottaa käyttöön puoliautomaattisia välineitä, joiden avulla muutokset voidaan havaita.
Based on ortho‐imagery, software may help to perform photo‐in‐ terpretation by identifying shapes, objects, textures or relations to adjacent segments. 
Ortokuviin perustuva ohjelmisto voi auttaa kuvatulkinnassa tunnistamalla muotoja, esineitä, rakenteita tai suhteita viereisiin osa-alueisiin.
Member States such as Austria and Ireland were giving consideration to a range of such tools for LPIS data interpretation. 
Jäsenvaltiot, kuten Itävalta ja Irlanti, harkitsivat tällaisia välineitä LPIS-tiedon tulkitsemiseen.
While testing is not yet conclusive (see Box 6), we acknowledge their interest in making continuous im‐ provements to data reliability and using innovative techniques, in order to both improve reliability and reduce administrative costs. 
Vaikka testaustulokset eivät vielä ole vakuuttavia (ks. laatikko 6), tilintarkastustuomioistuin panee merkille näiden maiden kiinnostuksen tietojen luotettavuuden jatkuvaan parantamiseen ja uuden innovatiivisen tekniikan käyttämiseen niin, että luotettavuutta voidaan parantaa ja hallinnollisia kuluja alentaa.
The results achieved by semi‐automatic detection tools in Austria In Austria, a study was recently conducted to test the reliability of a semi‐automatic detection tool developed by the University of Natural Resources and Life Sciences in Vienna. 
Puoliautomaattiseen havaitsemisen tarkoitetulla välineellä saavutetut tulokset Itävallassa Itävallassa laadittiin hiljattain selvitys, jossa testattiin puoliautomaattiseen havaitsemiseen tarkoitettua välinettä. Välineen kehitti Wienissä sijaitseva yliopisto University of Natural Resources and Life Sciences.
Comparing the results for eligible areas registered in the Austrian LPIS (left image) with those determined by means of a semi‐automatic detection tool (right image) reveals significant differences. 
Merkittäviä eroja havaittiin Itävallan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään (kuva vasemmalla) rekisteröityjen tukikelpoisten alojen ja niiden alojen välillä, jotka oli määritetty puoliautomaattiseen havaitsemiseen tarkoitetulla välineellä (kuva oikealla).
Source: ©Atzberger, C., ‘The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sensing’, Vienna 2014. 
Lähde: ©Atzberger, C., The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sensing, Wien 2014.
Part I - Despite good achievements in the implementation 24 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Information on whether the land is actually at the farmer’s disposal was included in some LPISs 30 Farmers need to have the claimed area at their disposal (e.g. through ownership or lease rights) in order to be entitled to any agricultural payment. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 24 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Tiettyihin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiin sisältyi tietoja siitä, oliko maa tosiasiassa viljelijän käytössä 30 Viljelijöiden ilmoittamien alojen täytyy olla tosiasiallisesti heidän käytettävissään (esimerkiksi omistus-tai vuokraoikeuden perusteella), jotta he voivat saada oikeuden maataloustukiin.
If farmers are not asked to provide evidence of legal rights on the land they claim, then there is the risk that they are paid for land that it is not at their disposal, such as public land or private land belonging to other entities. 
Jos viljelijöitä ei pyydettäisi todistamaan, että heillä on lailliset oikeudet ilmoittamaansa viljelymaahan, he saattaisivat saada tukia sellaisen maa-alan perusteella, joka ei ole heidän käytettävissään (esimerkiksi julkinen maa tai yksityinen maa, jonka omistaa muu yhteisö).
Though not required by the EU legislation, we consider it good practice to complement the LPIS, whenever feasi‐ ble and cost‐effective, with information on whether the parcels are at the farm‐ er’s disposal, which would enable Member States to cross‐check such information against aid applications, as we found in Scotland (see Box 7). 
Vaikka EU:n lainsäädäntö ei sitä vaadikaan, tilintarkastustuomioistuin pitää hyvänä käytäntönä sitä, että tunnistamisjärjestelmää täydennetään – aina kuin se on toteutettavissa ja kustannusvaikuttavaa – tiedolla siitä, ovatko lohkot viljelijän käytettävissä. Tämä antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden tehdä ristiintarkastuksia tukihakemusten kanssa, kuten Skotlannissa tehdään (ks. laatikko 7).
Good practice with regard to verification of evidence of the right to use the land In Scotland, any declared change in ownership or of the right to use parcels must be supported by appropri‐ ate background documents signed by both parties to the transfer. 
Hyvä käytäntö maankäyttöoikeustietojen varmistamiseksi Skotlannissa omistajanvaihdosilmoituksen tai maankäyttöoikeuden muutoksesta tehdyn ilmoituksen tueksi on esitettävä siirron molempien osapuolten allekirjoittamat asianmukaiset tausta-asiakirjat.
Similarly, all newly declared parcels must be supported by a document proving the right to use the land. 
Vastaavasti jokaisen uutena ilmoitetun lohkon tueksi on esitettävä asiakirja, jolla todistetaan maankäyttöoikeus.
The Scottish LPIS contains information about land ownership and/or tenancy agreements. 
Skotlannissa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä sisältää tietoa omistajasuhteista ja/tai vuokrasopimuksista.
31 The remaining four audited Member States do only occasionally require farm‐ ers to provide evidence of ownership, lease or any other rights on the land they claim, and therefore cannot always be sure whether the reference parcels regis‐ tered in their LPISs are fully and legally at the farmer’s disposal. 
31 Muissa neljässä jäsenvaltiossa, joihin tehtiin tarkastuskäynti, viljelijöitä vaaditaan ainoastaan satunnaisesti esittämään todistus omistajasuhteesta, vuokraoikeu-desta tai muista ilmoittamaansa maata koskevista oikeuksista. Näin ollen kyseiset jäsenvaltiot eivät voi olla varmoja, että tunnistamisjärjestelmään rekisteröity viljelylohko on täysin ja laillisesti viljelijän käytettävissä.
We found cases in Austria and North Rhine‐Westphalia where parts of parcels adjoining woodland or at roadsides were not at the disposal of the farmer but had nonetheless been declared and paid. 
Itävallassa ja Nordrhein-Westfalenissa ilmeni tapauksia, joissa metsäalueiden tai teiden varsilla olevat lohkot eivät olleet viljelijän käytettävissä. Tästä huolimatta lohkot oli ilmoitettu tukikelpoisiksi ja niistä oli maksettu tukia.
The relevant information from the land register, already incor‐ porated into the LPIS, had not been used as an additional source of information. 
Tunnistamisjärjestelmään jo sisällytettyä, maarekisteristä saatua tietoa ei ollut käytetty täydentävänä tietolähteenä.
Part I - Despite good achievements in the implementation 25 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Insufficient information for fully assessing the cost‐effectiveness of implementing the LPIS 32 The LPIS’s main functions are to locate, identify and quantify agricultural land. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 25 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Tiedot eivät riittäneet viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisen kustannusvaikuttavuuden täysimääräiseen arviointiin 32 Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän päätehtävänä on paikantaa, tunnistaa ja kvantifioida maatalousmaa.
As described in paragraphs 16 to 29, Member States put significant financial resourc‐ es into establishing, running and updating their LPISs. 
Kuten kohdista 16-29 ilmenee, jäsenvaltiot suuntaavat huomattavasti taloudellisia resursseja tunnistamisjärjestelmän perustamiseen, ylläpitämiseen ja päivittämiseen.
Member States were not able to provide reliable and comparable cost information. 
Jäsenvaltiot eivät kyenneet esittämään kuluista luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja.
The Member States are therefore not in a position to assess the cost‐effectiveness of system improvements. 
Jäsenvaltiot eivät näin ollen kykene arvioimaan järjestelmäparannusten kustannusvaikuttavuutta.
33 The Commission has information on setting up LPISs in new Member States and information on imagery costs. 
33 Komissiolla on tietoa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien perustamisesta uusissa jäsenvaltioissa ja kuvakustannuksista.
However, the Commission had not requested infor‐ mation on running costs from the Member States, nor provided guidance on how to produce it in a reliable and comparable way. 
Komissio ei kuitenkaan ollut pyytänyt jäsenvaltioilta tietoja toimintakuluista eikä tarjonnut ohjausta siitä, miten tiedot tuotetaan luotettavasti ja vertailukelpoisesti.
The Commission is therefore not able to assess adequately the costs associated with new system requirements or policy developments. Part II 26 The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 34 An upgrade of the Member State LPISs is needed in order to meet the new re‐ quirements of the 2014‐2020 CAP. 
Osa II 26 Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää parannettiin vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia 34 Jäsenvaltioiden viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää on tarpeen parantaa vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan kauden 2014–2020 uusia vaatimuksia.
The changes relate mainly to the new manda‐ tory greening requirements which tie an additional 30 % on top of the basic pay‐ ment to certain practices which are potentially beneficial for the climate and the environment throughout the EU. 
Muutokset liittyvät pääasiassa uusiin pakollisiin viherryttämisvaatimuksiin. Vaatimukset täyttämällä tukea voi saada 30 prosenttia perustuen lisäksi, jos soveltaa tiettyjä käytäntöjä, joiden on tarkoitus olla suotuisia ilmastolle ja ympäristölle kaikkialla EU:ssa.
We analysed the extent to which the LPIS can serve to monitor these greening requirements. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi, missä määrin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää voidaan hyödyntää näiden viherryttämisvaatimusten seurannassa.
In that context, we also examined the voluntary inclusion in their LPISs by some Member States of certain landscape features protected under cross‐compliance and rural development. Furthermore, because one of the Commission’s key priorities is simplifying the CAP in order to achieve better results through less complicated rules, we also analysed the Com‐ mission’s efforts in this respect. 
Samalla tilintarkastustuomioistuin tutki, miten osa jäsenvaltioista on vapaaehtoisesti sisällyttänyt viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiinsä tiettyjä maisemapiirteitä, joita on suojeltu täydentävien ehtojen ja maaseudun kehittämisen yhteydessä. Komission keskeisiin painopisteisiin kuuluu yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistaminen, jotta parempiin tavoitteisiin päästäisiin selkeämmin säännöin.