natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37 ‘[...] at least the identification and analysis of good transferable practices and the provision of information about them, network management, the organisation of exchanges of experience and know‐how, the preparation of training programmes for local action groups in the process of formation and technical assistance for inter‐territorial and transnational cooperation.’ 
37 ”[...] johon sisältyy vähintään siirrettävissä olevien hyvien toimintatapojen määrittely ja analysointi sekä niistä tiedottaminen, verkoston hallinta, kokemusten ja taitotiedon vaihdon organisointi, koulutusohjelmien laadinta muodostettaville paikallisille toimintaryhmille sekä alueiden ja valtioiden väliseen yhteistyöhön annettava tekninen apu.”
Observations 33 81 In the case of both the ENRD and the national networks, therefore, the legi‐ slation set more precise guidelines as to the uses of TA funding, with a clear distinction between what is opera‐ tional and what is not. 
Huomautukset 33 81 Sekä eurooppalaisen maaseudun kehittämisen verkoston että kansallisten verkostojen tapauksessa lainsäädännössä annettiin näin ollen tarkempia ohjeita teknisen avun rahoituksen käyttötavoista ja tehtiin selkeämpi ero toimintamenojen ja muiden menojen välille.
Most network spending is theoretically compatible with a performance framework, which should make it easier to ensure the co‐ herence of TA activities in this area and should facilitate evaluation and verifi‐ cation in line with the general princi‐ ples of sound financial management. 
Useimmat verkostoihin liittyvät menot ovat teoriassa yhteensopivia tuloskehyksen kanssa. Tämän pitäisi helpottaa tällä alalla toteutettavien teknisen avun toimien yhdenmukaisuuden varmistamista. Yhteensopivuu-den myötä pitäisi myös olla helpompi suorittaa arvioinnit ja tarkistukset moitteettoman varainhoidon yleisten periaatteiden mukaisesti.
82 However, network activities were often characterised by the same incomplete planning, monitoring and evaluation as TA in rural development as a whole. 
82 Verkostoihin liittyville toimille oli kuitenkin usein tyypillistä sama puutteellinen suunnittelu, seuranta ja arviointi kuin maaseudun kehittämistä koskevan teknisen avun tapauksessa ylipäätään.
Generally speaking, their impact is hard to assess — although an exception can be made for the Ital‐ ian NRN (see Box 6), which is in some respects a model for TA planning and operation. 
Toimien vaikutusta on yleisesti ottaen vaikea arvioida. Poikkeuksen muodostaa kuitenkin Italian kansallinen maaseutuverkosto (ks. laatikko 6), joka on joiltakin osin malliesimerkki teknisen avun suunnittelusta ja toiminnasta.
The Italian NRN38 as an example of a functioning performance framework The audit found that the Italian NRN has largely achieved its global operational objectives (improved govern‐ ance, managerial and administrative capacity‐building, the sharing of knowledge and good practices), and that it has offered effective coordination and support for Italy’s regional RDPs (through data collation and consultancy) while also promoting transnational cooperation. 
Italian kansallinen maaseutuverkosto38 – esimerkki toimivasta tuloskehyksestä Tarkastuksessa havaittiin, että Italian kansallinen maaseutuverkosto on pitkälti saavuttanut yleiset toiminnalliset tavoitteensa (parantunut hallinnointi, johto-ja hallintovalmiuksien parantaminen, tiedon jakaminen ja hyvät käytännöt). Tarkastuksessa todettiin niin ikään, että verkosto on tarjonnut Italian alueellisille maaseudun kehittämisohjelmille vaikuttavaa koordinointia ja tukea (tiedonkeruun ja konsultoinnin avulla).
The NRN has a popular website and organises a varied range of initiatives and events. 
Maaseutuverkostolla on suosittu internet-sivusto, ja se järjestää lukuisia erityyppisiä aloitteita ja tapahtumia.
Its communication activities are very broad‐based (including a web community for young farmers and school projects). 
Verkoston tiedotustoiminta on erittäin laajapohjaista (siihen sisältyy esimerkiksi nuorille viljelijöille tarkoitettu internet-yhteisö ja kouluhankkeita).
To identify and promote good practices, video competi‐ tions have been organised for young farmers, and the winners’ work has been uploaded to the NRN website. 
Hyvien käytäntöjen yksilöimiseksi ja edistämiseksi on järjestetty videokilpailuja nuorille viljelijöille, ja voittaneiden viljelijöiden työt on ladattu maaseutuverkoston internet-sivustolle.
The NRN’s achievements and success with its stakeholders are due in part to detailed planning of operational outputs. 
Maaseutuverkoston saavutukset ja onnistuminen sidosryhmiensä kanssa johtuvat osittain siitä, että toiminnan tuotokset on suunniteltu yksityiskohtaisesti.
The NRN is then monitored and evaluated against a range of indicators accompanied by target val‐ ues. 
Kansallista maaseutuverkostoa seurataan ja arvioidaan useiden indikaattoreiden avulla.
A set of output indicators (e.g. meetings held, guidelines published) relate to specific programme actions, while result indicators (customer satisfaction rates, dissemination of good practices) and impact indicators (number of key players involved in governance, public perception of the visibility of RD policies) have been established for the NRN as a whole. 
Joukko tuotosindikaattoreita (esim. pidetyt kokoukset, julkaistut ohjeet) liittyy erillisiin ohjelmatoimiin. Koko maaseutuverkoston osalta on määritetty tulosindikaattorit (asiakkaiden tyytyväisyysaste, hyvien käytäntöjen levittäminen) ja vaikutusindikaattorit (hallinnointiin osallistuvien keskeisten toimijoiden lukumäärä, yleinen käsitys maaseudun kehittämispolitiikkojen näkyvyydestä).
All the recommendations made in 2010 by the independent mid‐term evaluator concerning the need for an indica‐ tor framework common to all TA actions were taken up by the Italian authorities with a view to improving the quality of monitoring. 
Italian viranomaiset ottivat huomioon kaikki suositukset, jotka riippumaton väliarvioinnin suorittaja esitti vuonna 2010. Suosituksissa esitettiin sellaisten indikaattoreiden käyttöön ottamista, joita sovelletaan yhteisesti kaikkiin teknisen avun toimiin seurannan laadun parantamista silmällä pitäen.
38 Italy is one of a handful of Member States with a system of regional RDPs. 
38 Italia kuuluu siihen pieneen joukkoon jäsenvaltioita, joilla on alueellisten maaseudun kehittämisohjelmien järjestelmä.
What this means is that the NRN doubles as a coordination and support body for the regions in all areas of rural development policy, not just as a TA measure. 
Tämä merkitsee, että kansallinen maaseutuverkosto toimii alueiden koordinointi-ja tukielimenä kaikilla maaseudun kehittämispolitiikan aloilla eikä yksinomaan teknisen avun toimenpiteenä.
It is therefore subject, as if it were a national RDP, to the requirements of the CMEF. 
Siihen sovelletaan näin ollen yhteisten seuranta-ja arviointisääntöjen vaatimuksia kansallisiin maaseudun kehittämisohjelmiin rinnasteisella tavalla.
87 The audit revealed some formal ineli‐ gibility at the Commission, owing to the incorrect assignment of costs to budget (paragraph 52). 
87 Tarkastuksessa havaittiin, että komissiossa esiintyy jonkin verran muotoseikkoihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia. Tämä johtuu siitä, että kulut oli kirjattu talousarvioon virheellisesti (kohta 52).
In the Member States, the main problems relate either to the use of funding for activities shared by both pillars (and thus not eli‐ gible in full) or to issues with contract‐ ing and procurement (paragraphs 54 to 59). 
Jäsenvaltioissa pääasiallisten ongelmien osasyynä on se, että maat käyttävät rahoitusta molempien pilarien piiriin kuuluviin toimiin (jolloin ne eivät ole kokonaisuudessaan tukikelpoisia). Ongelmia esiintyy myös sopimuksenteko-ja hankintamenettelyihin liittyvissä kysymyksissä (kohdat 54–59).
Nonetheless, the Court con‐ cludes that most TA expenditure meets the flexible eligibility criteria currently in force. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että suurin osa teknisen avun menoista on tällä hetkellä voimassa olevien joustavien tukikelpoisuuskriteereiden mukaisia.
88 The Court found that, in practice, administrative costs such as payroll or IT frequently relate to both pillars of the CAP. 
88 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hallinnolliset kulut, kuten palkka-tai tietotekniikkakulut, liittyvät käytännössä usein yhteisen maatalouspolitiikan molempiin pilareihin.
The fact, therefore, that they are eligible under Pillar II only (in the Member States) or, proportionately, under both Pillar I and Pillar II (at the Commission) creates a need for bur‐ densome procedures to justify the way costs are allocated (paragraphs 52, 54 to 56). 
Näin ollen se, että kulut ovat tukikelpoisia ainoastaan toisen pilarin osalta (jäsenvalti-oissa) tai osittain sekä ensimmäisen että toisen pilarin osalta (komissiossa), edellyttää työläitä menettelyjä, joiden avulla osoitetaan kulujen jakautuminen (kohdat 52 ja 54–56).
84 Despite the significant amounts in‐ volved, the legislative framework does not clearly define TA, and the rules are vague about how it can be used. 
84 Huolimatta siitä, että kyseessä ovat merkittävät rahamäärät, lainsäädäntökehyksessä ei määritetä teknistä apua selkeästi. Avun mahdollisia käyttötapoja koskevat säännöt ovat lisäksi väljiä.
The audit showed that the Commission and the Member States have taken full advantage of this situation. 
Tarkastus osoitti, että komissio ja jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet tilannetta täysimääräisesti.
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour (paragraph 28). 
Valinnanvapaus on kuitenkin johtanut siihen, että toiminta ei ole ollut kurinalaista (kohta 28).
The Commission has not developed com‐ prehensive guidelines on TA funding, either internally or for the Member States (paragraphs 30 and 37). 
Komissio ei ole laatinut teknisenä apuna annettavasta rahoituksesta kattavia ohjeita komission sisäiseen käyttöön eikä jäsenvaltioille (kohdat 30 ja 37).
85 At the Commission, the distinction between operational expenditure and general administrative costs has become blurred. 
85 Komissiossa toimintamenojen ja yleisten hallinnollisten kulujen välinen raja on hämärtynyt.
Spending on IT maintenance in particular is an increas‐ ingly prominent part of the TA budget (paragraphs 32 to 35). 
Etenkin tietotekniikan ylläpitomenot muodostavat yhä suuremman osan teknisen avun budjetista (kohdat 32–35).
Meanwhile, four of the five audited Member States re‐ ported administrative costs as making up the largest share of their spending on TA, with an emphasis on payroll. 
Neljä viidestä tarkastuskohteena olleesta jäsenvaltiosta raportoi, että hallinnolliset kulut muodostavat suurimman osuuden maiden teknisen avun menoista ja että painopiste on palkkakuluissa.
In situations where the staff concerned would be required in any case to implement policy, this use of TA ef‐ fectively amounts to budget support. 
Tilanteissa, joissa asianomaisen henkilöstön olisi joka tapauksessa pantava täytäntöön toimintapolitiikkaa, tekninen apu on itse asiassa kuin budjettitukea.
It is now standard practice in many EU policy areas to fund payroll from TA (paragraphs 39 to 45). 
Tällä hetkellä useilla EU:n toimintapolitiikkojen aloilla on vakiokäytäntönä rahoittaa palkkakuluja teknisen avun varoilla (kohdat 39–45).
Conclusions and recommendations 35 89 Moreover, it is inherently difficult to gauge value for money in the context of administrative costs. 
Johtopäätökset ja suositukset 35 89 Lisäksi hallinnollisten kulujen yhteydessä rahalle saatavaa vastinetta on jo lähtökohtaisesti vaikea arvioida.
Thus, although the absorption of such costs by TA is likely to contribute in some ways to achievement of the policy objectives of the CAP, it is virtually impossible to make a reliable assessment of this contribution and, in particular, to dem‐ onstrate that this form of TA spending represents better value for money than direct spending on the core CAP measures (paragraphs 46 to 48). 
Tällaisten kulujen maksaminen teknisen avun varoin edistää todennäköisesti jossakin määrin yhteisen maatalouspolitiikan toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.
As mana‐ gers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money. 
Yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoijina ne päättävät eri toimenpiteisiin, kuten tekniseen apuun, suunnattavien varojen määristä tavoitteena saavuttaa rahalle paras mahdollinen vastine.
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme management (para‐ graph 49). 
Samanaikaisesti niillä on hallinnollisia menoja varten maksetun teknisen avun edunsaajina kannustin maksimoida ohjelman hallinnoinnista aiheutuviin välttämättömiin kuluihin suunnattava tuki (kohta 49).
Recommendation 1 The Commission should clarify the scope and application of TA. 
Suositus 1 Komission olisi selkeytettävä jäsenvaltioille maaseudun kehittämisen alalla annettavan teknisen avun sisältöä ja soveltamista.
In par‐ ticular, it should clarify the distinc‐ tion between operational/‘capacity‐ building’ expenditure and eligible administrative/‘budget support’ costs, notably in the case of payroll. 
Sen olisi selkeytettävä etenkin toimintamenojen ja valmiuksien kehittämisestä aiheutuvien menojen sekä tukikelpoisten hallinnollisten kulujen ja budjettitukeen liittyvien kulujen (kuten palkkakulujen) välinen ero.
The Commission should closely monitor the Member States’ implementation of TA. 
Komission olisi valvottava tiiviisti teknisen avun täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa.
Recommendation 2 The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to TA budget lines. 
Suositus 2 Komission olisi myös ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että yleisiä hallintomenoja, kuten tavanomaisia tietotekniikan ylläpitokuluja, ei kirjata teknisen avun budjettikohtiin.
Recommendation 3 The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support. 
Suositus 3 Komission olisi vaadittava jäsenvaltioita raportoimaan tulevaisuudessa erikseen maaseudun kehittämisen alan hallinnollisista ja budjettitukeen liittyvistä kuluista, jotta kävisi selkeämmin ilmi, että osa teknisen avun rahoituksesta suunnataan tällaiseen tukeen.
91 The Court found that neither the Com‐ mission nor the Member States have established a suitable performance framework to demonstrate the neces‐ sity and effectiveness of TA funding. 
91 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole perustaneet asianmukaista tuloskehystä, jonka avulla voitaisiin osoittaa teknisen avun rahoituksen välttämät-tömyys ja vaikuttavuus.
Because the bulk of TA spending is not operational, it is largely considered to be annual expenditure and did not appear in the common monitoring and evaluation framework. 
Valtaosa teknisen avun menoista ei ole toimintamenoja, joten niitä pidetään pitkälti vuotuisina menoina, eivätkä menot sisältyneet yhteisiin seuranta- ja arviointisääntöihin.
As a result, it is character‐ ised by inadequate multiannual plan‐ ning and lacks a proper needs assess‐ ment, leading to imprecise objectives and no performance‐oriented moni‐ toring and evaluation (paragraphs 60 to 75). 
Menojen osalta ei myöskään suoriteta riittävää tarpeidenarviointia, mikä johtaa epätarkkoihin tavoitteisiin ja tuloksellisuusnäkökohdat sivuuttavaan seurantaan ja arviointiin (kohdat 60–75).
Conclusions and recommendations 36 92 By not defining its own TA needs as part of a performance framework, and by not insisting that the Member States do likewise, the Commission has deprived itself of a tool for asses‐ sing the global impact of TA spending and targeting funding where it will be most beneficial. 
Johtopäätökset ja suositukset 36 92 Komissio ei ole määrittänyt omia teknisen avun tarpeitaan osana tuloskehystä eikä se ole myöskään vaatinut sitä jäsenvaltioilta. Näin komissio on evännyt itseltään teknisen avun menojen yleisvaikutusta koskevan arvi-ointivälineen ja välineen, jonka avulla rahoitus olisi mahdollista kohdentaa aloille, joilla se tuottaa suurimman mahdollisen hyödyn.
The potential effec‐ tiveness of TA funding is thus severely compromised (paragraphs 76 to 78). 
Teknisenä apuna annetun rahoituksen potentiaalinen vaikuttavuus on näin ollen vakavasti vaarantunut (kohdat 76–78).
93 The Court found that the arrange‐ ments for networking afforded greater compatibility with the elements of a performance framework, through more precise guidelines as to the uses of TA funding and a clear distinction between what is operational and what is not, together with a ceiling on man‐ agement spending by the Member States (paragraphs 79 to 82). 
93 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että verkostoitumista koskevat järjestelyt mahdollistivat paremman yhteensopivuuden tuloskehyksen eri osa-alueiden kanssa, koska järjestelyjen yhteydessä annettiin tarkemmat suuntaviivat teknisen avun varojen käyttötavoista ja tehtiin selkeä ero toimintamenojen ja muiden menojen rahoittamisen välillä ja asetettiin lisäksi yläraja jäsenvaltioiden hallintomenoille (kohdat 79–82).
Recommendation 4 The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA fund‐ ing. 
Suositus 4 Komission ja jäsenvaltioiden olisi perustettava teknisenä apuna annettavaa rahoitusta varten tarkoituksenmukainen tuloskehys.
In particular, the TA needs of the Commission and of the Member States should be properly assessed and there should be a mechanism in place to set objectives and measure progress towards them, which would in turn enhance accountability and make it possible to improve the effectiveness and efficiency of spending. 
Komission ja jäsenvaltioiden teknisen avun tarpeet olisi arvioitava perusteellisesti ja käytössä olisi oltava mekanismi, jonka avulla asetetaan tavoitteet ja seurataan niiden toteutumisen edistymistä. Tämä puolestaan edistäisi tilivelvollisuutta ja mahdollistaisi varainkäytön vaikuttavuuden ja tehokkuuden parantamisen.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mrs Rasa BUDBERGYTĖ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2015. 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Rasa Budbergytėn johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. maaliskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
2 For the 2014–20 period, flexibility (Pillar I transfers) not yet included. 
2 Ohjelmakauden 2014-2020 osalta ei vielä sovellettu joustavuutta (ensimmäiseen pilariin liittyvät siirrot).
3 Excluding Croatia, which joined the EU in 2013 so had no EAFRD expenditure for 2007–13; for 2014–20 its planned EAFRD budget is 2 026 mil‐ lion euro, including 55 million euro TA. Annex 
3 Lukuun ottamatta Kroatiaa, joka liittyi EU:n jäseneksi vuonna 2013, joten sillä ei ollut maaseuturahaston menoja ohjelmakaudella 2007-2013; ohjelmakaudella 2014-2020 Kroatian suunnitellut maaseuturahaston määrärahat ovat 2 026 miljoonaa euroa.
Reply of the 38 Commission Executive summary IV The Commission considers that Article 5 of Regula‐ tion (EC) No 1290/2005 provides the single clear legal reference for both EAGF and EAFRD at Com‐ mission level and/or on its behalf. 
Komission 38 vastaus Tiivistelmä IV Komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 1290/2005 5 artikla tarjoaa yhden selkeän lainsäädäntöviitteen sekä Euroopan maatalouden tukirahastolle, jäljempänä ’maataloustukirahasto’, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolle, jäljempänä ’maaseuturahasto’, komission tasolla ja/tai sen puolesta.
For the new programming period, technical assis‐ tance (TA) at the level of the Member States is defined under Article 59 of Regulation 1303/2013. 
Jäsenvaltioiden aloitteesta annettava tekninen apu määritellään uutta ohjelmakautta varten asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklassa.
The freedom of choice resulting from the regulatory flexibility is needed to cope with the large variety of needs encountered by national and regional authorities. 
Lainsäädännön joustavuuteen perustuva valinnanvapaus on tarpeen sen vuoksi, että kansalliset ja alueelliset viranomaiset voivat vastata hyvin monenlaisiin tarpeisiin.
Capacity‐building is very much linked to certain types of costs such as administrative costs or IT tools. 
Valmiuksien kehittäminen liittyy paljolti tietyntyyppisiin menoihin, kuten hallinnollisiin kuluihin tai tietoteknisistä välineistä aiheutuviin kuluihin.
Expenditure financed through TA is directly linked to the preparation, implementation and evaluation of the rural development pro‐ grammes (RDPs). 
Teknisestä avusta rahoitettavat menot liittyvät suoraan maaseudun kehittämisohjelmien valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin.
As regards the 2014–20 programming period, the Commission has presented comprehensive guidelines to the Member States and provided policy lines to desk officers in order to streamline approaches in the negotiation of new RDPs. 
Komissio on antanut ohjelmakautta 2014–2020 varten jäsenvaltioille kattavat suuntaviivat ja ilmoittanut virkamiehille toimintalinjaukset yksinkertaistaakseen uusista maaseudun kehittämisohjelmista käytävissä neuvotteluissa sovellettavia lähestymistapoja.
V Member States must ensure that all the rural development measures they intend to implement are verifiable and controllable. 
V Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki niiden toteuttamat maaseudun kehittämistoimenpiteet ovat todennettavissa ja valvottavissa.
To this end Member States shall define control arrangements that give them reasonable assurance that eligibility criteria and other commitments are respected (Article 48, Regulation (EC) No 1974/2006). 
Tätä varten jäsenvaltioiden on määriteltävä valvontajärjestelyt, jotka antavat niille kohtuullisen varmuuden siitä, että tukikelpoisuusperusteita ja muita sitoumuksia noudatetaan (asetuksen (EY) N:o 1974/2006 48 artikla).
For the 2014–20 programming period, TA will be subject to administrative and on‐the‐spot checks (Article 62, Regulation (EC) No 809/2014) improving the level of assurance in `terms of eligibility of the expenditure. 
Tekniseen apuun on tarkoitus soveltaa ohjelmakaudella 2014–2020 hallinnollisia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia (asetuksen (EU) N:o 809/2014 62 artikla), jotta voidaan paremmin varmistua menojen tukikelpoisuudesta.
TA expenditure must be traceable and resources financed therewith should be identifiable through sound accounting practices. 
Teknisen avun menojen on oltava jäljitettävissä, ja niillä rahoitettujen resurssien on oltava tunnistettavissa hyvien kirjanpitomenettelyjen mukaisesti.
The same principle applies to other expenditure, beneficiaries and operations that could be financed under other EU funds or public support in general. 
Samoja periaatteita sovelletaan muihin menoihin, edunsaajiin ja toimiin, joita voidaan rahoittaa muista EU:n varoista tai julkisella tuella yleensä.
VI Member States have the obligation to provide infor‐ mation in the annual progress report on the quality and effectiveness of the programme implementa‐ tion, including the use of TA (Annex VII, Regulation (EC) No 1974/2006). 
VI Jäsenvaltioiden on esitettävä vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa tietoja ohjelman täytäntöönpanon laadusta ja tuloksellisuudesta, mukaan lukien teknisen avun käytöstä (asetuksen (EY) N:o 1974/2006 liite VII).
TA expenditure contributes to a smooth implemen‐ tation of the programmes, which ultimately ben‐ efits beneficiaries. 
Teknisen avun menoilla edistetään ohjelmien sujuvaa täytäntöönpanoa, mikä hyödyttää viime kädessä edunsaajia.
VII TA contributes to the implementation, monitor‐ ing, control and evaluation of the RDPs. 
VII Teknisellä avulla edistetään maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanoa, seurantaa, valvontaa ja arviointia.
The legislator decided to grant flexibility to Mem‐ ber States in the use of TA funds. 
Lainsäädäntövallan käyttäjä on päättänyt antaa jäsenvaltioille liikkumavaraa teknisen avun varojen käyttöön.