natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a result the treatment plant did not have enough capacity to handle its waste water load at the time of the Court’s visit. 
Tämän seurauksena puhdistamon kapasiteetti ei tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin suorittamisajankohtana riittänyt jätevesimäärän käsittelyyn.
Expansion works for this plant are planned for 2009–10, leaving it currently unable to properly treat all waste water received. 
Puhdistamoa on määrä laajentaa vuosina 2009–2010, mutta tällä hetkellä se ei pysty käsittelemään kunnolla kaikkea puhdistamoon tulevaa jätevettä.
The Court assessed the quality of the water discharged by the 73 treatment plants selected against the requirements of the Urban Waste Water Treatment Directive15. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi poistoveden laatua tarkastuskohteena olleissa 73 puhdistamossa yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin vaatimusten perusteella15.
The directive was in turn compared with regulations in existence in non-EU countries with a similar level of economic and social development. 
Direktiiviä verrattiin puolestaan taloudelliselta ja sosiaaliselta kehitykseltään vastaavissa EU:n ulkopuolisissa maissa voimassa oleviin säännöksiin.
In 64 cases the quality of the discharged water met EU requirements and Table 4 summarises the results. 
Poistoveden laatu oli EU-vaatimusten mukaista 64 tapauksessa; tulokset on esitetty taulukossa 4.
15 Council Directive 91/271/EEC, Annex I, Tables 1 and 2 establish requirements for discharges concerning biochemical oxygen demand (BOD5), chemical oxygen demand (COD), total suspended solids (TSS) for normal areas, and in addition, for sensitive areas, total phosphorus (TP) and/or total nitrogen (TN) (see the Annex). 
15 Neuvoston direktiivin 91/271/ETY liitteessä I olevissa taulukoissa 1 ja 2 esitetään puhdistamoista johdettavaa jätevettä koskevat vaatimukset seuraavilta osin: biokemiallinen hapen kulutus (BOD5), kemiallinen hapen kulutus (COD), kiintoaine normaaleilla alueilla ja lisäksi haavoittuvien alueiden osalta kokonaisfosfori ja/ tai kokonaistyppi (ks. liite).
18 Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
18 Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
TABLE 4 Treatment plants audited EU requirements clearly met EU requirements borderline met EU requirements not met Spain 19 9 7 3 Ireland 18 12 5 1 Portugal 18 8 6 4 Greece 18 12 5 1 Total 73 41 23 9 % 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 % PICTURES 14 19 PERFORMANCE OF TREATMENT PLANTS IN THE AUDIT SAMPLE WITH REGARD TO EU EFFLUENT QUALITY REQUIREMENTS EXAMPLES OF TREATMENT PLANTS MEETING EU REQUIREMENTS Picture 1: Psyttalia treatment plant — Greece Picture 2: Febros treatment plant — Portugal Picture 3: León treatment plant — Spain Picture 4: Drogheda treatment plant — Ireland Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
TAULUKKO 4 Tarkastetut puhdistamot EU-vaatimukset täyttyvät selkeästi EU-vaatimukset täyttyvät niukasti EU-vaatimukset eivät täyty Espanja 19 9 7 3 Irlanti 18 12 5 1 Portugali 18 8 6 4 Kreikka 18 12 5 1 Yhteensä 73 41 23 9 % 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 % KUVAT 14 19 TARKASTUSOTOKSEEN KUULUNEIDEN PUHDISTAMOJEN TOIMINTA POISTOVEDEN LAATUA KOSKEVIIN EUVAATIMUKSIIN NÄHDEN ESIMERKKEJÄ EUVAATIMUKSET TÄYTTÄVISTÄ PUHDISTAMOISTA Kuva 1: Psyttalian puhdistamo Kreikassa Kuva 2: Febrosin puhdistamo Portugalissa Kuva 3: Leónin puhdistamo Espanjassa Kuva 4: Droghedan puhdistamo Irlannissa Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
As presented in Table 4, in nine cases the quality of the discharged water did not meet EU requirements and the following problems were noted: (a) industrial waste water should normally be pre-treated before being discharged into the municipal sewage system to avoid problems in the performance of the treatment plant. 
Kuten taulukosta 4 käy ilmi, poistoveden laatu ei täyttänyt EU-vaatimuksia yhdeksässä tapauksessa; kyseisissä tapauksissa havaittiin seuraavia ongelmia: a) teollisuuden jätevedet olisi yleensä esikäsiteltävä ennen niiden päästöä kunnalliseen viemäriverkostoon; tavoitteena on välttää puhdistamojen toimintaongelmat.
In four treatment plants not meeting EU requirements, the main problems were due to the reception by the plants of water from industrial sources which had not been fully pre-treated and in some cases the operators had not been informed as to the composition of the industrial waste water they were receiving (see Textbox 2); (b) some treatment plants were being operated by local authorities lacking adequate resources and expertise and with no mechanisms in place to be informed of best practice; (c) in other cases poor performance resulted from failure to adequately remove the eutrophication-inducing nutrients due to a lack of appropriate nutrient removal equipment. 
Neljässä puhdistamossa, jotka eivät täyttäneet EU-vaatimuksia, ongelmat johtuivat pääasiassa siitä, että puhdistamot vastaanottivat teollisuuslähteistä vettä, joka ei ollut täysin esikäsiteltyä, ja joissakin tapauksissa operaattoreille ei ollut ilmoitettu heidän vastaanottamansa jäteveden koostumusta (ks. laatikko 2) b) joidenkin puhdistamojen toiminnasta vastasivat paikalliset viranomaiset, joilla ei ollut riittäviä resursseja tai asiantuntemusta; heidän käytössään ei myöskään ollut mekanismeja, joiden avulla he olisivat saaneet tietoja parhaista käytännöistä c) muissa tapauksissa toiminnan heikkous johtui siitä, että rehevöitymistä aiheuttavia ravinteita ei kyetty poistamaan riittävän hyvin, koska asianmukainen ravinteiden poistamiseen tarkoitettu välineistö puuttui. POISTOVEDEN LAADUN VALVONTA: TOIMINTATIEDOT YLEISESTI OTTAEN HYVÄKSYTTÄVIÄ, MUTTA JONKIN VERRAN PARANTAMISEN VARAA 27.
20 TEXTBOX 2 EXAMPLES OF INADEQUATE PRE-TREATMENT OF INDUSTRIAL WASTE WATER In Spain, operators of two of the three treatment plants not meeting standards, noted in their ‘Monthly Operating Reports’ that industries were channelling untreated waste water to their plants which had an adverse impact on performance. 
Etenkin pienemmissä puhdistamoissa havaittiin kuitenkin joitakin puutteita: 20 LAATIKKO 2 ESIMERKKEJÄ TEOLLISUUDEN JÄTEVEDEN PUUTTEELLISESTA ESIKÄSITTELYSTÄ Espanjassa tarkastetuista kolmesta standardit alittavasta puhdistamosta kahden kohdalla operaattorit toivat esille kuukausittaisissa toimintaraporteissaan, että teollisuuslaitokset kanavoivat puhdistamoihin käsittelemätöntä jätevettä, mikä vaikeutti toimintaa.
For one of these two plants, 74 of the 93 self-checks carried out during 2006 deviated by more than 100 % from the limits established in the Urban Waste Water Treatment Directive. 
Näistä kahdesta puhdistamosta toisessa suoritettiin vuonna 2006 yhteensä 93 omaa tarkastusta, joista 74:ssä havaittu poikkeama yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä määritettyihin rajoihin nähden oli yli 100 prosenttia.
In Portugal, in two of the four treatment plants not meeting EU requirements, industries were discharging directly into the municipal sewage system without carrying out appropriate pre-treatment. 
Portugalissa kahdessa neljästä puhdistamosta, jotka eivät täyttäneet EU-vaatimuksia, teollisuuslaitokset laskivat poistovettä suoraan kunnalliseen viemäriverkostoon eivätkä suorittaneet asianmukaista esikäsittelyä.
The situation was known to the operators and furthermore had been noted in the reports of the independent body charged with monitoring treatment plant performance. Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
Operaattorit olivat tietoisia tilanteesta, ja asia oli pantu merkille myös puhdistamon toiminnan valvonnasta vastaavan riippumattoman elimen raporteissa. Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
However, some weaknesses were identified especially at smaller plants: (a) in one case, the frequency of the self-checks was insufficient (five self-checks were carried out in 2006 instead of the 12 required); (b) in three cases the sampling method used was not in compliance with the directive (grab sampling was used while the directive provides for 24h-composite or flow-proportional sampling). 
a) yhdessä tapauksessa puhdistamon omien tarkastusten tiheys oli riittämätön (vuonna 2006 suoritettiin viisi tarkastusta, vaikka vaadittu määrä oli 12) b) kolmessa tapauksessa käytetty näytteenottomenetelmä ei ollut direktiivin mukainen (tapauksissa sovellettiin kertanäytettä, vaikka direktiivissä edellytetään 24 tunnin ajalta otettavaa kokoomanäy-tettä tai virtaukseen suhteutettua näytettä).
During the audit a number of good practices were observed which were additional to the requirements of the directive: (a) operators in treatment plants with a capacity above 50 000 p.e. were performing more self-checks than the 24 required by the directive16. 
Tarkastuksen aikana havaittiin lukuisia hyviä käytäntöjä, jotka ylittivät direktiivin vaatimukset: a) sellaisten puhdistamojen operaattorit, joiden asukasvastineluku oli yli 50 000, suorittivat enemmän omia tarkastuksia kuin direktiivissä edellytettiin (edellytetty määrä oli 24 tarkastusta)16.
In the 14 such plants visited , the number of samples taken per year varied from 38 to 365; (b) three of the four Member States visited operate a system of discharge licences establishing the discharged water requirements for each treatment plant (although some of the treatment plants visited in those Member States were operating without licences or with out of date licences). 
Tarkastettuihin puhdistamoihin kuului 14 tällaista puhdistamoa; vuosittain otettujen näytteiden määrä vaihteli 38:n ja 365:n välillä b) kolme tarkastuskäynnin kohteena olleista neljästä jäsenvaltiosta soveltaa päästölupiin perustuvaa järjestelmää, jonka yhteydessä määritetään päästöveteen kunkin puhdistamon tapauksessa sovellettavat vaatimukset (osalla kyseisissä jäsenvaltioissa tarkastuskäynnin kohteena olleista puhdistamoista ei kuitenkaan ollut lupia, ja joidenkin luvat olivat vanhentuneet).
The fourth Member State launched its licensing system in 2008. 
Neljäs tarkastukseen kuulunut jäsenvaltio käynnisti lupajärjestelmän vuonna 2008.
IS THE SLUDGE PRODUCED BY THE TREATMENT PLANTS BEING USED APPROPRIATELY? 
KÄYTETÄÄNKÖ PUHDISTAMOJEN TUOTTAMA LIETE ASIANMUKAISESTI?
BACKGROUND 29. 
TAUSTAA 29.
The EU encourages its use as a fertiliser17, as treated sewage sludge is a good source of phosphorus, nitrogen and potasium. 
EU kannustaa käyttämään puhdistamolietettä lannoitteena17, sillä käsitelty puhdistamoliete on hyvä fosforin, typen ja kaliumin lähde.
Such use of the sludge makes economic sense for the farmer, being a good use of available resources whilst at the same time being beneficial for the soil. 
Puhdistamolietteen käyttö lannoitteena on taloudellisesti järkevää viljelijän kannalta, merkitsee hyvää olemassa olevien resurssien käyttöä ja hyödyttää samalla myös maaperää.
However, sewage sludge may also contain harmful contaminants which have to be kept to an acceptable level for the sludge to be used or disposed of safely. 
Puhdistamoliete saattaa kuitenkin sisältää myös haitallisia aineita, joiden osuus on pidettävä hyväksyttävällä tasolla, jotta liete voidaan käyttää ja sijoittaa turvallisesti.
16 Annex I.D of the directive 91/271/EEC. 
16 Direktiivi 91/271/ETY, liite I, D kohta.
17 Directive 86/278/EEC and Directive 91/271/EEC. 
17 Direktiivi 86/278/ETY ja direktiivi 91/271/ETY.
21 Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
21 Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
The Court examined: (a) whether the sludge was disposed of safely, with the EU encourag-ing18 its safe reuse in agriculture and energy generation through incineration, with disposal in municipal landfills being acceptable although recognised as being the least sustainable method; (b) whether when used in agriculture, the sludge and the soil had safe levels of certain substances considered hazardous; (c) whether monitoring at operating plants and Member States provided adequate assurance that the sewage sludge was being disposed of safely. 
EU kannustaa18 lietteen turvallista uudelleenkäyttöä maataloudessa ja energian tuottamisessa lietteen polttamisen avulla; lietteen sijoittaminen yhdyskuntajätteen kaatopaikoille on mahdollista, joskin sitä pidetään vähiten kestävänä vaihtoehtona b) olivatko tiettyjen vaarallisina pidettyjen aineiden pitoisuudet lietteessä ja maaperässä turvallisella tasolla tapauksissa, joissa liete käytettiin maataloudessa c) saatiinko toimivissa puhdistamoissa sekä jäsenvaltioissa suoritettavan valvonnan avulla riittävä varmuus siitä, että puhdistamoliete on sijoitettu turvallisesti.
TWO THIRDS OF THE TREATMENT PLANTS AUDITED DISPOSED OF THE SEWAGE SLUDGE IN ACCORDANCE WITH EU RECOMMENDED PRACTICES 31. 
KAKSI KOLMASOSAA TARKASTETUISTA PUHDISTAMOISTA SIJOITTI PUHDISTAMOLIETTEEN EU:N SUOSITTAMIEN KÄYTÄNTÖJEN MUKAISESTI 31.
Of the 73 treatment plants in the audit sample, of those following EU recommended reuse methods, 47 chose agriculture and one plant selected the generation of energy through incineration (see Table 5). 
Tarkastusotokseen kuului yhteensä 73 puhdistamoa, joista osa noudatti EU:n suosittamia uudelleenkäyttömenetelmiä. Uudelleenkäyttömene-telmiä noudattaneista puhdistamoista 47 kohdisti uudelleenkäytön maatalouteen, ja yksi puhdistamo oli valinnut energian tuottamisen lietteen polttamisen avulla (ks. taulukko 5).
18 Council Directive 75/442/EEC of 15 July 1975 on waste (OJ L 194, 25.7.1975, p. 
18 Neuvoston direktiivi 75/442/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1975, jätteistä (EYVL L 194, 25.7.1975, s.
22 TABLE 5 EU recommended reuse methods Non-reuse methods Total Land application Incineration Municipal landfills Treatment plant on-site Other Spain 16 0 2 0 1 19 Ireland 17 0 1 0 0 18 Portugal 14 0 1 3 0 18 Greece 0 1 14 2 1 18 Total 47 1 18 5 2 73 DISPOSAL OF THE SEWAGE SLUDGE PRODUCED BY THE TREATMENT PLANTS IN THE AUDIT SAMPLE Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
22 TAULUKKO 5 EU:n suosittelemat uudelleenkäyttömenetelmät Muut kuin uudelleenkäyttömenetelmät Yhteensä Maahan-imeytys Poltta-minen Yhdyskuntajätteen kaatopaikat Varastointi puhdistamon alueelle Muut Espanja 16 0 2 0 1 19 Irlanti 17 0 1 0 0 18 Portugali 14 0 1 3 0 18 Kreikka 0 1 14 2 1 18 Yhteensä 47 1 18 5 2 73 PUHDISTAMOLIETTEEN SIJOITTAMINEN TARKASTUSOTOKSEEN KUULUNEISSA PUHDISTAMOISSA Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
Non-reuse methods were practised at the other 25 treatment plants for various reasons: (a) although Greece is currently developing a national plan to deal with the issue of sewage sludge disposal, at the time of the audit neither national nor regional plans were in place and 14 of the 18 Greek treatment plants audited disposed of their sewage sludge in municipal landfills; (b) in Greece and Portugal, some treatment plants do not have a viable strategy for sludge disposal, particularly those municipally operated. 
Loput 25 puhdistamoa sovelsivat muita kuin uudelleenkäyttömenetelmiä useista eri syistä: a) Kreikka kehittelee parhaillaan puhdistamolietteen sijoittamista koskevaa kansallista suunnitelmaa, mutta tarkastuksen toimittamisajankohtana ei ollut olemassa kansallista eikä alueellista suunnitelmaa, ja tarkastuskohteena olleista 18 kreikkalaisesta puhdistamosta 14 sijoitti puhdistamolietteensä yhdyskuntajätteen kaatopaikoille b) Joillakin Kreikan ja Portugalin puhdistamoilla ei ole toteuttamiskelpoista lietteen sijoittamisstrategiaa; tämä koskee erityisesti kunnallisia puhdistamoja.
This has led to on-site storage and, in one case, dumping in an abandoned mine. 
Tilanne on johtanut lietteen varastointiin puhdistamojen alueelle ja yhdessä tapauksessa hylättyyn kaivokseen.
One large treatment plant in Greece did not have a valid contract for the sludge disposal and, as a result, 13 450 tonnes of sludge were each year stored on-site (Picture 6). 
Eräällä suurella kreikkalaisella puhdistamolla ei ollut voimassaolevaa lietteen sijoittamista koskevaa sopimusta, minkä seurauksena puhdistamon alueelle varastoitiin vuosittain 13 450 tonnia lietettä (kuva 6).
23 PICTURES 56 EXAMPLES OF DISPOSAL OF SEWAGE SLUDGE Picture 5: EU-encouraged practice Picture 6: Poor practice: storage on-site of reuse on agricultural lands at treatment plant visited Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
23 KUVAT5JA6 ESIMERKKEJÄ PUHDISTAMOLIETTEEN SIJOITTAMISESTA Kuva 5: EU kannustaa uudelleenkäyttöä Kuva 6: Heikko käytäntö: varastointi tarkastuskäynnin maatalousmailla kohteena olleen puhdistamon alueelle Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
For the Member States visited, the Court’s review of data on the disposal of sewage sludge indicated that there had been a noticeable increase in reuse of sewage sludge as encouraged by the EU (Table 6 and Textbox 3). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puhdistamolietteen sijoittamistie-toja tutkiessaan, että EU:n suosittama lietteen uudelleenkäyttö oli lisääntynyt huomattavasti tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa (taulukko 6 ja laatikko 3).
24 TABLE 6 Member State Start of 1994–99 programme period End of 2000–06 programme period Reuse method Ireland 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Agriculture/all land Spain 46 % (1997) 66 % (2003) Agriculture Portugal 30 % (1995) 42 % (2005) Agriculture Greece 0 % (1997) 0 % (2005) / 50 % (mid–07)2 Energy (incineration) TEXTBOX 3 EVOLUTION OF PERCENTAGE OF REUSE OF TREATMENT PLANT SEWAGE SLUDGE IN ACCORDANCE WITH EU RECOMMENDED PRACTICES1 1 Reports on sewage sludge that Member States prepare according to Article 17 of the Sewage Sludge Directive. 
24 TAULUKKO 6 Jäsenvaltio Ohjelmakauden 1994–1999 alku Ohjelmakauden 2000–2006 loppu Uudelleenkäyttö-menetelmä Irlanti 12 % / 15 % (1994) 76 % / 83 % (2005) Maatalous/maaperä Espanja 46 % (1997) 66 % (2003) Maatalous Portugali 30 % (1995) 42 % (2005) Maatalous Kreikka 0 % (1997) 0%(2005)/50% (vuoden 2007 puoliväli)2 Energia (polttaminen) LAATIKKO 3 EU:N SUOSITTAMIEN KÄYTÄNTÖJEN MUKAISESTI UUDELLEENKÄYTETYN PUHDISTAMOLIETTEEN OSUUDEN KEHITYS1 1 Puhdistamolietettä koskevat raportit, joita jäsenvaltiot laativat puhdistamolietedirektiivin 17 artiklan mukaisesti.
2 Estimate. Ministry of Environment. 
2 Ympäristöministeriön arvio.
Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods SATISFACTORY RESULTS AGAINST SEWAGE SLUDGE DIRECTIVE REQUIREMENTS 34. 
Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006 TYYDYTTÄVIÄ TULOKSIA PUHDISTAMOLIETEDIREKTIIVIN VAATIMUKSIIN NÄHDEN 34.
For the treatment plants audited on-site in the three Member States applying sludge to land, lab tests carried out on heavy metal concentrations in sewage sludge and soils, prior to the application of the sludge, gave results which were in compliance with the maximum limits required by the Sewage Sludge Directive. 
Paikan päällä kolmessa jäsenvaltiossa tarkastettujen, lietteen maaperään sijoittamista soveltavien puhdistamojen tapauksessa tutkittiin labora-toriokokeilla puhdistamolietteen ja maaperän raskasmetallipitoisuuk-sia ennen lietteen sijoittamista maaperään; koetulosten perusteella pitoisuudet alittivat puhdistamolietedirektiivissä määritetyt enimmäispitoisuudet.
Checks were carried out for other compounds, such as polychlorinated biphenyls (PCBs), although not required by the directive (see Textbox 4). 
Myös muita – esimerkiksi polykloorattujen bifenyylien – pitoisuuksia tutkittiin, vaikka tätä ei edellytetty direktiivissä (ks. laatikko 4).
Although the Court found that the requirements of the Sewage Sludge Directive were being satisfactorily adhered to, as the current directive was adopted in 1986, it does not take into account subsequent developments in techniques and methods of sludge treatment and disposal. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että puhdistamolietedirektiivin vaatimuksia noudatettiin tyydyttävästi. Direktiivi annettiin kuitenkin jo vuonna 1986, joten siinä ei ole huomioitu lietteen käsittely-ja sijoit-tamismenetelmissä sittemmin tapahtunutta kehitystä.
For example the directive does not require testing for organic contaminants such as PCBs, or pathogens such as E. coli, whereas some EU Member States set maximum concentration levels for organic contaminants in their national regulations and certain non-EU countries have set standards aimed at reducing the harmful effects of pathogens in sludge. 
Direktiivissä ei esimerkiksi vaadita orgaanisten saasteiden, kuten polykloorattujen bifenyylien, tai taudinaiheuttajien – esimerkiksi E. colin – pitoisuuksien mittaamista, vaikka jotkin EU:n jäsenvaltiot ovat määrittäneet kansallisessa lainsäädännössä orgaanisten saasteiden sallitut enimmäispitoisuudet ja jotkin EU:n ulkopuoliset maat ovat laatineet standardeja, joiden tavoitteena on vähentää lietteessä esiintyvien taudinaiheuttajien haittavaikutuksia.
In addition, there is no mention in the directive of other popular land applications such as forestry. 
Direktiivissä ei myöskään ole viittauksia muihin yleisiin, esimerkiksi metsätalouden yhteydessä tapahtuviin maahanimeytysmuotoihin.
25 TEXTBOX 4 EXAMPLES OF CHECKS FOR OTHER COMPOUNDS IN SEWAGE SLUDGE In Ireland, three of eight treatment plants visited periodically tested for fluoride, arsenic, selenium and magnesium. 
25 LAATIKKO 4 ESIMERKKEJÄ PUHDISTAMOLIETTEEN SISÄLTÄMIEN MUIDEN YHDISTEIDEN PITOISUUKSIEN TARKISTUKSISTA Irlannissa tarkastuskäynnin kohteena olleista kahdeksasta puhdistamosta kolme testasi säännöllisin väliajoin fluo-ridi-, arseeni-, seleeni-ja magnesiumpitoisuudet.
Some plants also tested polycyclic aromatic hydrocarbons (PAHs) and polychlorinated biphenyls (PCBs). 
Jotkin puhdistamot testasivat myös polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen ja polykloorattujen bifenyylien pitoisuuksia.
In Portugal, since 2006, sludge produced by treatment plants receiving industrial waters has to be checked for organic compounds and dioxins. 
Portugalissa teollisuuden vesiä vastaanottavien puhdistamojen tuottamasta lietteestä on vuodesta 2006 alkaen pitänyt tarkistaa orgaanisten yhdisteiden ja dioksiinien pitoisuudet.
This had been carried out at four of the six treatment plants visited. Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
Tarkastuskäynnin kohteena olleista kuudesta puhdistamosta neljä on toiminut näin. Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
If a revision is deemed necessary, it is likely that new limits for various substances would be more stringent than those found in the current directive. 
Mikäli direktiivin tarkistamista pidetään aiheellisena, on todennäköistä, että eri aineiden pitoisuuksien uudet raja-arvot olisivat tiukempia kuin nykyisessä direktiivissä.
However, in other instances, there may be an opportunity, in the light of research carried out since the adoption of the 1986 directive, to relax certain limits which were thought prudent in the past. 
Joissakin tapauksissa voi kuitenkin olla, että vuonna 1986 tapahtuneen direktiivin voimaantulon jälkeen suoritetun tutkimustyön perusteella joitakin raja-arvoja höllennetään, vaikka rajoja aiemmin pidettiin perusteltuina.