natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 03 Paragraphs Abbreviations and technical terms I–IX Executive summary 1–15 Introduction 4 Previous Court audits 5–7 The rationale for the financial instruments 8 Recent developments 9–12 Financial instruments in rural development 13–15 Management of the financial instruments in rural development 16–20 Audit scope and approach 21–95 Observations 21–50 Were financial instruments set up and capitalised properly in the 2007–13 programming period? 
Sisällys 03 Kohta Lyhenteet ja tekniset termit I–IX Tiivistelmä 1–15 Johdanto 4 Aiemmat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset 5–7 Rahoitusvälineiden käytön perustelut 8 Viimeaikainen kehitys 9–12 Maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineet 13–15 Maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineiden hallinnointi 16–20 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 21–95 Huomautukset 21–50 Oliko rahoitusvälineet perustettu asianmukaisesti ja oliko niiden pääoma sopiva ohjelmakaudella 2007–2013?
22–29 The programming framework was not satisfactorily prepared 30–40 However spending rules are advantageous for Member States 41–50 Significant overcapitalisation of financial instruments 51–71 Did financial instruments perform well in the 2007–13 period? 
22–29 Ohjelmakehys ei ollut asianmukaisesti valmisteltu 30–40 Varainkäyttöä koskevat säännöt ovat kuitenkin jäsenvaltioiden kannalta edukkaita 41–50 Rahoitusvälineiden pääoma oli huomattavasti ylimitoitettu 51–71 Toimivatko rahoitusvälineet hyvin kaudella 2007–2013?
53–61 Financial instruments performed poorly in revolving money 62–68 Leverage effect rarely occurs and some of the funds were set up too late 69–71 The monitoring of financial instruments in 2007–13 did not provide enough relevant information on performance achieved 
53–61 Rahoitusvälineet toimivat varojen uudistuvuuden näkökulmasta huonosti 62–68 Vipuvaikutusta esiintyy harvoin ja tietyt rahastot perustettiin liian myöhään 69–71 Rahoitusvälineiden seurannan avulla ei kaudella 2007–2013 saatu riittävästi relevantteja tietoja tuloksellisuudesta
Contents 04 72–80 Were adequate winding up and exit policy conditions in place in the 2007–13 period? 
Sisällys 04 72–80 Olivatko rahaston lakkauttamista ja investoinnista luopumista koskevat ehdot asianmukaisia kaudella 2007–2013?
75–77 Closure had not yet been well prepared and provisions were interpreted differently by the Member States and the Commission 78–80 Lack of clarity regarding exit policy provisions 81–95 Does the 2014–20 framework have the potential to provide the necessary improvements for financial instruments? 
75–77 Ohjelmien päättämistä ei ollut vielä hyvin valmisteltu ja jäsenvaltiot ja komissio tulkitsivat säännöksiä eri tavalla 78–80 Investoinnista luopumista koskevat säännökset eivät ole selkeitä 81–95 Voidaanko rahoitusvälineisiin tarvittavat parannukset tehdä kaudella 2014–2020?
82 There are some notable improvements in the new legal framework ... 
82 Uusi säädöskehys tuo mukanaan joitakin merkittäviä parannuksia...
83–95 ... but certain obstacles remain 96–103 Conclusions and recommendations Annex I — Estimate of the overcapitalisation of the guarantee funds at 31 December 2013 according to the risk exposure ratio Annex II — Overview of the main weaknesses reducing the performance of the financial instruments audited Reply of the Commission 
83–95 ...mutta tiettyjä esteitä on edelleen olemassa 96–103 Johtopäätökset ja suositukset Liite I — Arvio takuurahastojen pääoman ylimitoittamisesta (tilanne 31. joulukuuta 2013) riskialttiustason mukaisesti Liite II — Yleiskatsaus tarkastettujen rahoitusvälineiden tuloksellisuutta vähentäviin keskeisiin puutteisiin Komission vastaus
Abbreviations and 05 technical terms Abbreviations EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development ESI funds/ESIF: European structural and investment funds FEI/FI: Financial engineering instrument. 
Lyhenteet ja tekniset termit 05 Lyhenteet ERI‐rahastot: Euroopan rakenne-ja investointirahastot. Maaseuturahasto: Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto.
Disbursement rate: For loan funds, the share of the capital invested in the fund which is paid out to final recipients. 
Maksatusaste: Lainarahastojen kohdalla rahastoon investoidun pääoman osuus, joka maksetaan lopullisille edunsaajille.
For guarantee funds, the share of the capital invested in the fund which is used to guarantee loans to final recipients. 
Takuurahastojen kohdalla rahastoon investoidun pääoman osuus, joka käytetään lopullisille edunsaajille tarkoitettujen lainojen takaamiseen.
Funding agreement: Agreement between a Member State (or a managing authority) and a fund manager laying down the terms and conditions for funding. 
Rahoitussopimus: Jäsenvaltion (tai hallintoviranomaisen) ja rahastonhoitajan välinen sopimus, jossa vahvistetaan rahoituksen ehdot.
Guarantee: A commitment by a third party (guarantor) to pay the debts of a borrower. 
Takuu: Kolmannen osapuolen (takaajan) sitoumus maksaa lainaajan velat.
Guarantee funds: Guarantee funds provide financial guarantees for credit sought by rural businesses or organisations, thus making it easier for them to obtain funding from banks. 
Lyhenteet ja tekniset termit 06 Takuurahastot: Takuurahastot antavat rahoitustakuita lainaa hakeville maaseudulla toimiville yrityksille tai organisaatioille ja helpottavat täten niiden rahoituksensaantia pankeilta.
These funds are said to ‘revolve’ because, as individual projects pay back their loans, the guarantees are released and new guarantees can be issued. 
Kyseiset rahastot ovat uudistuvia rahastoja: kun yksittäiset hankkeet maksavat lainansa takaisin, takuut vapautetaan ja voidaan antaa uusia takuita.
Guarantee funds revolve through a multiplier of the fund capital. 
Takuurahastot uudistuvat rahoituspääoman kertoimen avulla.
Measure: An aid scheme for implementing a policy. 
Toimenpide: Tukijärjestelmä, jonka avulla toimintapolitiikka pannaan täytäntöön.
Investment measures are measures that provide financial support for investments in machinery and equipment, building and/or other works. 
Investointitoimenpiteistä myönnettävällä rahoituksella tuetaan investointeja koneisiin ja laitteisiin sekä rakennus-ja/tai muihin urakoihin.
Outputs and results: Outputs are activities directly realised by the financial instruments. 
Tuotokset ja tulokset: Tuotokset ovat suoraan rahoitusvälineillä toteutettuja toimintoja.
For example, the ‘number of guarantees issued’ would be an output for a guarantee fund. 
Esim. takuurahaston tuotos voisi olla ”annettujen takuiden määrä”.
Results are the direct effects or changes that result from the implementation of a project. 
Tulokset ovat hankkeen toteuttamisesta seuraavia suoria vaikutuksia tai muutoksia.
For example, obtaining a loan from a bank is a ‘result’ for the final recipients. 
Esim. lopullisten edunsaajien tasolla ”tulos” on lainan saaminen pankilta.
Shared management: One of the ways that the EU budget is implemented. 
Yhteishallinnointi: Yksi EU:n talousarvion toteuttamistavoista.
Management is said to be ‘shared’ where EU-funded projects are managed by national or regional bodies (here, the ‘managing authorities’). 
Yhteishallinnoinnilla tarkoitetaan sitä, että EU:n rahoittamia hankkeita hallinnoivat kansalliset tai alueelliset elimet (tässä yhteydessä ’hallintoviranomaiset’).
The Commission has supervisory duties. 
Komissiolla on valvontatehtäviä.
Executive summary I Financial instruments (known, until 2014, as ‘financial engineering instruments’) were first applied to agriculture in the 2000–06 programming period and were extended to 2007–13 with a view to helping farmers and small rural businesses obtain private funding for rural investment projects. 
Tiivistelmä 07 I IV Rahoitusvälineitä (vuoteen 2014 saakka ’rahoitusjärjestelyvälineet’) sovellettiin ensimmäistä kertaa maatalouteen ohjelmakaudella 2000–2006. Niiden soveltamista jatkettiin kaudella 2007–2013. Tarkoituksena oli auttaa viljelijöitä ja pieniä maaseutuyrityksiä saamaan yksityistä rahoitusta maaseudulla toteutettaviin investointihankkeisiin.
These instruments, via loan funds and guarantee funds, are meant both to attract additional public and/or private capital (leverage effect) and allow the initial allocations of funds to be reutilised (revolving factor). 
Rahoitusvälineiden eli laina-ja takuurahastojen avulla pyritään sekä houkuttelemaan lisää julkista ja/tai yksityistä pääomaa (vipuvaikutus) että mahdollistamaan rahastojen alkuperäisten määrärahojen käyttäminen uudelleen (varojen uudistuvuus).
At the end of 2013, the EU and the Member States had contributed around 700 million euro in financial instruments in the area of rural development. 
Vuoden 2013 lopussa EU ja jäsenvaltiot olivat osoittaneet maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineisiin noin 700 miljoonaa euroa.
II The financial instrument framework has also been extended for the 2014–20 period, when the Commission intends to maximise the impact of EU funds. 
II Rahoitusvälineen säädöskehyksen soveltamista jatketaan myös kaudella 2014–2020, jolloin komissio aikoo maksimoida EU:n rahastojen vaikutuksen.
It also expects their use to increase in the forthcoming years and wants the Member States to commit themselves to increasing their use, at least twofold, in key investment areas. 
Se odottaa niin ikään, että rahoitusvälineiden käyttö lisääntyy tulevina vuosina, ja tahtoo, että jäsenvaltiot sitoutuvat käyttämään niitä keskeisillä investointialoilla vähintään kaksinkertaisesti nykyiseen verrattuna.
07 Overall, the Court concluded that financial instruments had been unsuccessful in the field of rural development and although the 2014–20 period is potentially promising, it will be a considerable challenge to achieve the desired impact. 
Yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuin totesi, että rahoitusvälineet eivät olleet maaseudun kehittämisen alalla menestyksekkäitä välineitä ja että kauden 2014–2020 potentiaalisesta lupaavuudesta huolimatta toivotun vaikutuksen aikaansaaminen on huomattava haaste.
The Court found that no clear case had been made for setting up financial instruments in the 2007–13 programming period and that they were overcapitalised. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ohjelmakaudella 2007–2013 rahoitusvälineiden perustamiselle ei ollut selkeitä perusteita ja että niiden rahoitus oli ylimitoitettu.
In particular, the legal framework did not take into account the specific characteristics of rural development policy and there had been no assessment of real needs. 
Erityisesti todettiin, että säädöskehyksessä ei ollut otettu huomioon maaseudun kehittämistoiminnan erityispiirteitä ja että todellisia tarpeita ei ollut arvioitu.
VThe Court also concluded that there was no reliable quantifiable information to justify the type of financial instruments established, determine demand for financial instruments in the field of agriculture and show that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate. 
VLisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että saatavilla ei ollut luotettavaa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa tietoa, jonka avulla olisi voitu perustella luotujen rahoitusvälineiden tyyppi, määrittää rahoitusvälineiden kysyntä maatalousalalla ja todentaa, että rahastolle oli osoitettu asianmukainen määrä pääomaa.
The Court estimated that guarantee funds were overcapitalised by 370 million euro at the end of 2013. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että takuurahastojen pääoma oli vuoden 2013 lopussa 370 miljoonaa euroa liian suuri.
VI The Court further concluded that the financial instruments had not worked as expected and, consequently, had not provided their full potential benefits in terms of the revolving and leverage effects. 
VI Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että rahoitusvälineet eivät olleet toimineet odotetusti, minkä vuoksi niistä ei ollut saatu varojen uudistumisen ja vipuvaikutuksen osalta kaikkia mahdollisia hyötyjä.
This had partly been due to delays in implementation (including the fact that they had been set up late or not at the most appropriate time). 
Tämä johtui osittain täytäntöönpanon viivästymisestä (ja myös siitä, että rahoitusvälineet oli perustettu myöhässä tai niitä ei ollut perustettu kaikkein otolli-simpaan aikaan).
Moreover, the legal framework had not included adequate provision to encourage the achievement of the expected benefits. 
Säädöskehykseen ei myöskään sisältynyt tavoiteltujen hyötyjen saavuttamista riittävästi kannustavia säännöksiä.
Finally, neither the Commission nor the Member States had introduced appropriate monitoring systems to provide reliable data to show whether the instruments had achieved their objectives effectively. 
Lopuksi voidaan todeta, että komissio ja jäsenvaltiot eivät olleet ottaneet käyttöön asianmukaisia valvontajärjestelmiä, joiden avulla saataisiin luotettavia tietoja, joista kävisi ilmi, olivatko välineet saavuttaneet tavoitteensa vaikuttavalla tavalla.
Executive summary 08 VII The Court’s analysis included an examination of winding up and exit policies. The Court concludes that precise conditions to establish the balance of the financial instruments to be paid at the end of the programming period and exit policy conditions were not in place in the 2007–13 period, mainly because of an absence of clear rules and guidance from the Commission on these issues. 
Tiivistelmä 08 VII Tilintarkastustuomioistuin tutki analyysissään myös rahaston lakkauttamista ja investoinnista luopumista koskevia toimintalinjoja. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaudelle 2007–2013 ei ollut vahvistettu täsmällisiä ehtoja, joiden mukaan määritetään rahoitusvälineiden osalta jäljelle jäänyt määrä, joka on maksettava ohjelmakauden lopussa.
VIII The Court found that the 2014–20 framework has the potential to provide the necessary improvements. 
VIII Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarvittavat parannukset voidaan tehdä kaudella 2014–2020.
However, certain obstacles to a more extensive use of financial instruments remained and although the new legal framework contained new specific provisions to limit the recurrent problem of overcapitalisation, the risk may persist. 
Tietyt rahoitusvälineiden laajemman käytön esteet olivat kuitenkin edelleen olemassa ja vaikka uuteen säädöskehykseen sisältyy uusia säännöksiä, joilla toistuvaa pääoman ylimitoittamisesta johtuvaa ongelmaa raja-taan, pääoman ylimitoittamisen riski saattaa edelleen olla olemassa.
Also, it placed insufficient focus on long-term effects, and financial instruments risked remaining too dependent on grants. 
Riskinä on, että rahoitusvälineet ovat edelleen liian riippuvaisia avustuksista.
Finally, the key performance issues of leverage and revolving effects were not adequately addressed. 
Lopuksi voidaan todeta, että vipu-ja uudistuvuusvaikutukseen liittyviä keskeisiä ongelmia ei myöskään ole käsitelty riittävästi.
Introduction 09 01 Financial instruments (known until 2014 as ‘financial engineering instruments’) are EU budget tools used to enable beneficiaries to obtain funding in the form, for example, of loans, guarantees or equity investments. 
Niiden avulla edunsaajat voivat saada rahoitusta esim. lainojen, takuiden tai pääomasijoitusten muodossa.
They differ from grants mainly because they are repayable as illustrated in Figure 1. 
Ne eroavat avustuksista lähinnä siinä, että ne on maksettava takaisin, kuten kaaviossa 1 kuvataan.
02 Financial instruments have been used in almost all major areas of the EU budget (for internal policies managed by the Commission centrally or jointly with financial institutions, for cohesion and rural development policies where the management of funds is shared between the Commission and Member States and for external policies1). 
02 Rahoitusvälineitä on käytetty melkein kaikilla keskeisillä EU:n talousarvioaloilla (komission keskitetysti tai yhdessä rahoituslaitosten kanssa hallinnoimalla sisäisten politiikkojen alalla, koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämisen alalla, jolla komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat varoja yhdessä, ja ulkoisten politiikkojen alalla1).
03 Within shared management areas financial instruments have mainly been used in the area of cohesion policy. 
03 Yhteishallinnoinnin alalla rahoitusvälineitä on pääasiallisesti käytetty koheesiopolitiikan alalla.
There were over 941 financial instruments in this policy area and support from the EU budget and national contributions amounted to 14.3 billion euro at the end of 20132. 
Kyseisellä toimintalohkolla oli yli 941 rahoitusvälinettä, ja EU:n talousarviosta ja kansallisista rahoitusosuuksista oli myönnetty tukea 14,3 miljardia euroa vuoden 2013 loppuun mennessä2.
1 Under the 2007–13 multiannual financial framework a little over 1 % of the EU budget (13,6 billion euro) was allocated to financial instruments for internal and cohesion policies. 
1 Kauden 2007–2013 monivuotisessa rahoituskehyksessä hieman yli yksi prosentti EU:n talousarviosta (13,6 miljardia euroa) oli osoitettu sisäisten politiikkojen ja koheesiopolitiikan alan rahoitusvälineisiin.
2 Commission report on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
2 Commission report on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p.
Document dated 19 September 2014 and referenced EGESIF_14-0033-00. 
Asiakirjan päiväys 19. syyskuuta 2014 ja viite EGESIF_14-0033-00.
Grant‐based schemes in comparison to financial instruments GRANT-BASED SCHEMES FINANCIAL INSTRUMENTS Budgetary Funds (EU/State/Region) Grants Projects Funds are spent once Budgetary Funds (EU/State/Region) €€ € Backflows Returned to Fund Funds stay in cycle Financial Instrument Final Recipients Source: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes, 2013. 
Avustusperusteiset järjestelmät rahoitusvälineisiin verrattuna AVUSTUSPERUSTEISET JÄRJESTELMÄT RAHOITUSVÄLINEET Talousarviovarat (EU/Valtio/Alue) Avustukset Hankkeet Varat käytetään kerran Talousarviovarat (EU/Valtio/Alue) €€€ Palautukset rahastoon Varat kierrätetään Rahoitusväline Lopulliset edunsaajat Lähde: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes, 2013.
Financial instruments have a potential to improve the use of scarce public resources by providing funding for more investments with the same budget. 
Niukkojen julkisten resurssien käyttöä voidaan parantaa ra-hoitusvälineillä; niiden kautta voidaan rahoittaa suurempaa investointimää-rää samalla budjetilla.
The funds are expected to reutilise the initial allocation of money used to set them up (revolving factor) and stimulate the achievement of the policy objectives further by attracting additional public or private capital (leverage effect). 
Odotusarvona on, että investointien käynnistämiseen käytetyt alkuperäiset varat käytetään uudelleen (uudistuvuus), ja niillä stimuloidaan toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista houkuttelemalla lisää julkista tai yksityistä pääomaa (vipuvaikutus).
The rationale for the financial instruments is outlined in Box 1. 
Rahoitusvälineiden käytön perustelut esitetään laatikossa 1.
3 See e.g. Special Report No 2/2012 ‘Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund’. 
3 Ks. esim. erityiskertomus nro 2/2012 ”Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille”.
The main conclusion is that ‘the effectiveness and efficiency of measures were hampered by important shortcomings, mainly due to the inappropriateness of the current regulatory framework of the Structural Funds’(http:// eca.europa.eu). 
Keskeisen johtopäätöksen mukaan ”huomattavat puutteet vähensivät toimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Puutteet johtuivat pääasiassa siitä, että nykyinen rakennerahastojen sääntelykehys ei ole asianmukainen” (http://eca. europa.eu).
4 Resolution of the European Parliament of 10 May 2012 with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2010, Section III — Commission and executive agencies (paragraph 20). 
4 Euroopan parlamentin päätöslauselma, 10. toukokuuta 2012, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2010, pääluokka III – Komissio ja toimeenpanovirastot (20 kohta).
The rationale for the financial instruments ‘Pursuit of EU policy objectives: Innovative financial instruments pursue specific EU policy objectives by ensuring necessary finance for areas of EU interest [...]. 
Rahoitusvälineiden käytön perustelut ”EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttaminen: Innovatiivisilla rahoitusvälineillä varmistetaan, että EU:n edun mukaiset alat [...] saavat tarvitsemaansa rahoitusta, ja edistetään siten EU:n erityisiä poliittisia tavoitteita.
They aim to correct market failures/imperfections that give rise to an insufficient funding of such areas from market sources, for instance because the field is perceived as too risky by the private sector.’5 ‘Leveraging investment: By working with the private sector on innovative financial instruments it is possible to magnify the impact of the EU budget, enabling a greater number of strategic investments to be made, thus enhancing the EU’s growth potential.’6 ‘Multiplier effect of the EU budget: An additional multiplier effect is achieved during the lifetime of the innovative financial instrument, if repayments of capital or interest and proceeds of an investment can be reused for the instrument. 
Innovatiivisilla rahoitusvälineillä pyritään korjaamaan markkinahäiriöitä ja markkinoiden toimimattomuutta, joiden vuoksi nämä alat eivät saa riittävästi rahoitusta markkinalähteistä, esimerkiksi koska yksityinen sektori pitää näitä aloja liian riskialttiina.”5 ”Investointien lisääminen: Innovatiivisia rahoitusvälineitä koskeva yhteistyö yksityisen sektorin kanssa antaa mahdollisuuden tehostaa EU:n talousarvion vaikutuksia ja lisätä strategisten investointien määrää. Tämä puolestaan lisää EU:n kasvupotentiaalia.”6 ”EU:n talousarvion kerroinvaikutus: Innovatiivisen rahoitusvälineen elinkaaren aikana saavutetaan myös muunlaista kerroinvaikutusta, jos lyhennykset tai korot ja sijoituksen tuotto voidaan käyttää uudelleen samaan välineeseen.
Such ‘revolving’ character can considerably increase the reach of instruments’7. 
Tällainen ”jatkuvuus” voi lisätä huomattavasti välineen ulottuvuutta”7.
5 COM(2011) 662 final of 19 October 2011 ‘A framework for the next generation of innovative financial instruments — the EU equity and debt platforms’. 
5 KOM(2011) 662 lopullinen, 19. lokakuuta 2011 ”Kehys innovatiivisten rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle – EU:n oman ja vieraan pääoman mekanismit”.
6 COM(2011) 500 final of 29 June 2011 ‘A Budget for Europe 2020’. 
6 KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011, ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”.
7 COM(2011) 662. 
7 KOM(2011) 662.
Introduction 11 06 The Council8 and the Commission expected that the use of financial instruments would increase under the multiannual financial framework for 2014–20 as compared with 2007–13. 
Tiivistelmä 11 06 Neuvosto8 ja komissio odottivat, että rahoitusvälineitä käytettäisiin enemmän kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen aikana kuin kaudella 2007–2013.
07 In its discharge resolution for the year 20109, the European Parliament stated that the Commission had promoted an increased use of financial instruments for the next multiannual financial framework10. 
07 Euroopan parlamentti totesi vastuuvapauden myöntämistä vuodelta 2010 koskevassa päätöslauselmassa9, että komissio oli kannattanut rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden käytön lisäämistä seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen10 yhteydessä.