natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Whether this favourable effect will persist will depend on the extent to which intervention and, therefore, internal market (38) See also paragraph 3.30 of the CourtŐs Annual Report concerning the 39 financial year 1996 (OJ C 348, 8.11.1997). ( ) Rob Fraser, land heterogeneity and the May 1992 reform of CAP cereal price support, Journal of Agricultural Economics, Vol 48, No 1, p.69, Falkirk 1997. prices continue to converge with world market prices. 
Niden mynteisten vaikutusten pysyvyys riippuu siit, miss mrin interventiohinnat ja niin ollen sismark-(38) Ks. mys tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito-39 vuodelta 1996, kohta 3.30 (EYVL C 348, 8.11.1997). ( ) Rob Fraser, Land heterogeneity and the May 1992 reform of CAP cereal price support, Journal of Agricultural Economics, Vol 48, N:o 1, s. 69, Falkirk 1997. kinahinnat edelleen lhentyvt maailmanmarkkinahintoja.
Contrary to the expectations at the time of the reform, the world price level during the transitional period was exceptionally high due to supply shortages on the world market. 
Toisin kuin uudistusta tehtess oletettiin, maailmanmarkkinahinnat olivat siirtymkauden aikana poikkeuksellisen korkealla tasolla maailmanmarkkinoiden tarjonnan vhisyyden vuoksi.
It therefore seems reasonable to consider this favourable effect on competitiveness as being the result of historically, a, rather exceptional market situation during the transitional period. 5.2. 
Lienee jrkev olettaa, ett nm mynteiset kilpailuvaikutukset ovat seurausta siirtymkauden aikana vallinneesta, historiallisesti melko poikkeuksellisesta markkinatilanteesta.
Indeed, international prices between 1996 and 1998, i.e. the first years of full application of the reform, decreased quite sharply. 
5.2 Kansainvliset hinnat todellakin laskivat melko jyrksti vuosina 1996Ń1998 eli uudistuksen ensimmisten tysipainoisten soveltamisvuosien aikana.
Agenda 2000 proposes further cuts in the intervention price which would allow internal market prices to follow the expected downward trend in world prices. 
Agenda 2000:ssa ehdotetaan interventiohintojen alentamista edelleen, jolloin sismarkkinahinnat voisivat seurata maailmanmarkkinahintojen oletettua laskusuunta-usta.
If it were not possible to make these further reductions in intervention prices, the competitiveness of EU cereal production would be at risk. 
Jos interventiohintoja ei voida alentaa enemp, EU:n viljantuotannon kilpailukyky saattaa vaarantua.
Of course, other factors, such as quality improvements, could play a role in this regard but for bulk goods, such as cereals, the price remains the major determinant of competitiveness. 
Tietysti mys muut tekijt, kuten laadun parantaminen, voivat vaikuttaa tilan-teeseen; kuitenkin irtotavaran, kuten viljan, osalta hinta on keskeinen kilpailukykyyn vaikuttava nkkohta.
5.3. With regard to the effect of the reform on stabilising the market, within the meaning of the Mac Sharry reform, i.e. ending the cereal crisis and establishing market balance, the reform achieved its objective over the transitional period. 
5.3 Markkinoiden vakauttamisvaikutusten (MacSharryn uudistuksessa tarkoitetussa mieless) eli vilja-alan kriisin lopettamisen ja markkinoiden tasapainottamisen osalta uudistuksella saavutettiin asetetut tavoitteet siirtymkauden aikana.
Production was kept at pre-reform level, storage was reduced to almost zero, and more than half of the exports were achieved without export refunds. 
Tuotanto pidettiin uudistusta edeltvll tasolla, varastointiluvut laskivat lhes nollaan ja yli puolet viennist toteutettiin ilman vientitukia.
It might have been expected that set-aside and price cuts would reduce production to a greater extent than it actually did: the former by reducing the area under cereals and the latter by lowering market revenues in relation to production costs thus reducing inputs like fertilisers and pesticides. 
Kesannoinnin ja hintojen alentamisen olisi voitu olettaa vhentvn tuotantoa suuremmassa mrin kuin tosiasiallisesti tapahtui: kesannoinnin, koska se pienent viljojen viljelyalaa, ja hintojen alentamisen, koska se laskee markkinoilta saatavia tuloja tuotantokustannuksiin verrattuna; samalla tuotantopanosten, kuten lannoitteiden ja torjunta-aineiden kytn, osuus olisi pienentynyt.
However, looking at the global production trend and, in particular, at the divergent trends in Member States, it is quite difficult to ascertain any lasting effect of the reform on production. 
Tarkasteltaessa tuotannon yleist kehityst sek erityisesti eri suuntaisia kehityskulkuja jsenvaltioissa on kuitenkin melko vaikea havaita, onko uudistuksella pysyvi vaikutuksia tuotantoon.
The production-reducing effects of the price cuts and set-aside were weakened by the following factors: (a) favourable weather conditions in 1995 and 1996 in broad areas of northern Europe, where the main production areas are located (see paragraph 4.7); (b) area-aid payments, which motivated farmers to grow arable crops, of which cereals are the most important (see paragraph 4.19); 
Hintojen alentamisen ja kesannoinnin tuotantoa vhentvi vaikutuksia heikensivt seuraavat tekijt: a) Solosuhteet, jotka vuosina 1995 ja 1996 olivat suotuisat laajoilla alueilla Pohjois-Euroopassa, miss trkeimmt tuo-tantoalueet sijaitsevat (ks. kohta 4.7); b) Pinta-alatuen maksaminen kannusti viljelijit viljelemn peltokasveja, joista trkeimpi ovat viljat (ks. kohta 4.19);
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/27 (c) increasing prices on the world market as production lagged behind consumption due to the decline in world area allocated to cereals and to the slow down in world yield increases since the mid-1980s (40) (see paragraph 4.16); (d) currency movements against the ecu, which offset the price cuts in the national currency of some Member States (see paragraph 4.17). 
8.7.1999 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 192/27 c) d) Maailmanmarkkinahintojen nousu, kun tuotanto ei riittnyt kulutukseen.
However, even if over-compensation had not taken place at Community level, the actual manner in which area aid was calculated would have led to over-compensation in some Member States where market prices were higher than the fixed average target price, and vice versa. 
Vaikka korvauksia ei olisikaan maksettu liikaa yhteisn tasolla, pinta-alatuen tosiasiallinen laskentatapa olisi kuitenkin johtanut liian suuriin korvauksiin niiss jsenvaltioissa, joissa markkinahinnat olivat korkeammat kuin vahvistettu keskimrinen tavoitehinta ja pinvastoin.
Furthermore, individual farmers with historical yields that were higher than the average were penalised while farmers with lower yields benefited from this system. 
Tm jrjestelm ei myskn ollut edullinen niiden yksittisten viljelijiden kannalta, joiden vanhat tuotokset olivat keskimrist korkeammat, kun taas viljelijt, joiden tuotokset olivat alhaisemmat, hytyivt siit.
The reform did not take account of this effect. 
Tt seurausta uudistuksessa ei otettu huomioon.
Moreover, the reform did not address the point that the larger a farm is, the greater is the public support it receives, thus jeopardising the political intention to help small farmers first and foremost. 
5.7 Uudistuksessa ei myskn puututtu siihen, ett mit suurempi maatila on, sit enemmn se saa julkista tukea, mik puolestaan vesitt ennen kaikkea pienviljelijiden auttamiseen liittyvt poliittiset pyrkimykset.
This problem can only be solved by placing a ceiling on public farm support. 
Tm ongelma voidaan ratkaista ainoastaan vahvistamalla ylraja tiloille mynnettvlle julkiselle tuelle.
Agenda 2000 proposes ceilings and a degressive system of area aid. 
Agenda 2000:ssa ehdotetaan tuelle ylrajoja sek asteittain alenevaa pinta-alatukijrjestelm.
However ceilings and degressive aid systems engender the risk of large farms being split up into smaller ones so that more aid may be obtained. 
Ylrajoissa ja asteittaiseen alenemiseen perustuvissa jrjestelmiss on kuitenkin se vaara, ett suuria maatiloja jaetaan pienemmiksi, jotta voidaan saada enemmn tukea.
5.8. The Court is fully aware that it is difficult to achieve all the objectives of Article 39 of the EC Treaty simultaneously. 
5.8 Tilintarkastustuomioistuin on tysin tietoinen siit, ett kaikkien EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttaminen samanaikaisesti on vaikeaa.
The income objective has been one of the predominant ones in all the years since the introduction of the CAP. 
YMP:n perustamisesta lhtien tulotavoitetta on pidetty yhten trkeimmist tavoitteista.
However one could envisage a solution whereby farm support could be determined on a basis which is different from prices, production or area. 
Olisi kuitenkin mahdollista harkita ratkaisua, jossa maatiloille mynnettv tuki mriteltisiin tavalla, joka ei liittyisi hintoihin, tuotantoon tai pinta-alaan.
It could be based on, for example, a standard net income per farm household or working unit. 
Tuki voisi perustua esimerkiksi maatila-tai tyyksikkkohtaiseen vakionettotuloon.
If sufficient income were not earned on the market, farm support would be triggered to make up part of the difference. 5.9. 
Jos viljelij ei saa riittvsti tuloa myymll tuotteitaan, maatilatukea maksettaisiin erotuksen hyvittmiseksi osittain.
It is clear that any policy approach should, in part, meet the requirement of Article 39(1)(b) of the Treaty: Ô... to ensure a fair standard of living for the agricultural community ... Ő. Any increase in individual farm earnings beyond the Ôstandard net incomeŐ however, has to come from increasing productivity through technical progress, the rational development of agricultural production, the optimum use of factors of production, as required by Article 39(1)(a) and the adjustment of structures as required by Article 39(2)(b). 
5.9 On selv, ett sovellettavien toimintatapojen olisi muun muassa tytettv EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 1 kohdan b alakohdassa esitetyt vaatimukset: Ótaata ... maatalousvestlle kohtuullinen elintaso...Ó. ÓVakionettotulonÓ ylittvien tilakohtaisten tulojen on kuitenkin synnyttv siten, ett listn maatalouden tuottavuutta edistmll teknist kehityst, kehittmll maataloutta jrkiperisesti ja hydyntmll tuotannontekijit parhaalla mahdollisella tavalla, kuten 39 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetn, sek toteuttamalla 39 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mrtyt aiheelliset mukautukset.
To summarise, it can be said that the Mac Sharry reform has taken a small step in the right direction. 
5.10 Yhteenvetona voidaan sanoa, ett MacSharryn uudistus on ollut pieni askel oikeaan suuntaan.
This resulted, as anticipated, in a significant increase in budgetary expenditure as of the first year of implementation of the reform. 
Kuten oli odotettavissa, tm johti talousarviomenojen huomattavaan kasvuun jo uudistuksen ensimmisest ty-tntnpanovuodesta lhtien.
C 192/28 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 thermore, the forecast drop in expenditure for 1997 did not take place. 5.11. The fact that stocks and export refunds reappeared in 1996 to 1997, following the transitional period, does not reduce the significance of the reform. 
C 192/28 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 osoittautuneet vuosi vuodelta korkeammiksi. Myskn vuodeksi 1997 ennustettua menojen alenemista ei tapahtunut. 5.11 Uudistuksen merkityst ei vhenn se, ett varastoja ja vientitukia tarvittiin taas siirtymkauden jlkeen vuosina 1996Ń1997.
It merely demonstrates that the reform is an ongoing process and corrective measures should be taken to remedy the weaknesses identified. 
Tm osoittaa vain, ett uudistus on jatkuva prosessi ja ett havaittujen puutteiden korjaamiseksi on toteutettava parannustoimenpiteit.
Agenda 2000 proposes a further reduction in intervention prices as a measure to remove the risks connected with the recurrence of increasing stocks and export refunds. 
Agenda 2000:ssa ehdotetaan, ett interventiohintoja alennettaisiin edelleen varastojen ja vientitukien mrn uuteen kasvuun liittyvien riskien poistamiseksi.
5.12. In order to move towards the approach suggested in paragraph 5.8 at least in the medium term, the Commission should initiate studies to evaluate the level of competitiveness actually achieved by the Community cereals sector following such protracted public support. 
5.12 Jotta voitaisiin lhenty kohdassa 5.8 esitetty toimintatapaa ainakin keskipitkll aikavlill, komission olisi aloitettava tutkimukset arvioidakseen, kuinka kilpailukykyinen yhteisn vilja-ala todellisuudessa on tllaisen pitkn jatkuneen julkisen tuen jlkeen.
The potential risks of unemployment, the segmentation and abandonment of land, environmental damage, etc. should be addressed by effective means, such as integrated rural development aid. 
Mahdolliset tyttmyyteen, maan lohkomiseen ja maasta luopumiseen sek ympristhaittoihin jne. liittyvt riskit olisi ksiteltv tehokkaasti, esimerkiksi maaseudun kehittmiseen tarkoitetun yhdennetyn tuen avulla.
5.13. On the other hand, inadequate reference is made to measures for improving competitiveness by means of structural measures that also comply with the WTO Agreements (green box). 
5.13 Riittvsti ei myskn viitata sellaisiin kilpailukyvyn paran-tamistoimiin, jotka perustuvat rakenteellisiin toimenpiteisiin ja jotka lisksi ovat WTO-sopimusten mukaiset (Ógreen boxÓ -tukimuodot).
Consumer interests are somewhat neglected in the reform process. 
Kuluttajien edut on jossain mrin laiminlyty uudistusprosessin yhteydess.
Taxpayers bear an increased burden, which is not followed by any significant reduction in final consumer prices. 
Veronmaksajien kantama taakka on kasvanut, mist ei kuitenkaan ole seurannut merkittv lopullisten kuluttajahintojen laskua.
For the Court of Auditors In the absence of Jan O. KARLSSON President of the Court Bernhard FRIEDMANN Acting President 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta tilintarkastustuomioistuimen presidentin Jan O. KARLSSONIN poissa ollessa Bernhard FRIEDMANN presidentin sijainen
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities ANNEX 1 C 192/29 EUROPEAN UNION Average cereal area per cereal holding (ha) in 1993 (Austria/Finland/Sweden 1995) <=5ha 5-10ha 10-20ha 20-40ha >40ha DAT A PROCESSING: GISVI and VI.A.1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT SE08 FI15 FI14 ES11 PT11 PT12 PT13 PT14 PT15 ES13 ES41 ES3 ES42 FR62 ES51 IT53 IT52 0 150 IE 750 km SE07 SE06 FI12 FI11 ES43 ES63 ES12 ES61 UKB UK1 ES24 ES52 ES62 IT6 IT72 IT8 ITA UKA YORKSHIRE AND HUMBERSIDE UK8 DEF MECKLENBURG-VORPOMMERN UK9 UK6 FR52 ES21 ES23 ES22 EASTMIDLANDS UK7 EAST ANGLIA NL1 NL3 NL2 NL4 DE5 DE6 DE9 DE3 BRANDENBURG SOUTH EAST (UK) FR23 FR25 DEA SACHSEN-ANHALT SACHSEN THUERINGEN FR51 FR24 FR53 FR63 IT312 IT2 IT31 IT33 IT32 FR61 FR72 FR81 ES53 FR71 FR82 IT12 IT11 IT13 FR83 ITB IT4 IT51 FR3 FR22 BE1 BE3 DE7 DEB DEC DE2 FR42 AT1 ILE DE FRANCE FR21 LU FR41 FR43 DE1 BE2 FR26 AT3 IT311 AT2 IT71 DK SE04 SE05 SE01 SE02 SE03 FI2 IT92 IT93 GR41 IT91 GR13 GR21 GR14 FI13 GR22 GR3 GR25 GR23 GR12 GR24 GR11 GR43 GR42 
8.7.1999 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti LIITE 1 C 192/29 EUROPEAN UNION Average cereal area per cereal holding (ha) in 1993 (Austria/Finland/Sweden 1995) <=5ha 5-10ha 10-20ha 20-40ha >40ha DAT A PROCESSING: GISVI and VI.A.1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT SE08 FI15 FI14 ES11 PT11 PT12 PT13 PT14 PT15 ES13 ES41 ES3 ES42 FR62 ES51 IT53 IT52 0 150 IE 750 km SE07 SE06 FI12 FI11 ES43 ES63 ES12 ES61 UKB UK1 ES24 ES52 ES62 IT6 IT72 IT8 ITA UKA YORKSHIRE AND HUMBERSIDE UK8 DEF MECKLENBURG-VORPOMMERN UK9 UK6 FR52 ES21 ES23 ES22 EASTMIDLANDS UK7 EAST ANGLIA NL1 NL3 NL2 NL4 DE5 DE6 DE9 DE3 BRANDENBURG SOUTH EAST (UK) FR23 FR25 DEA SACHSEN-ANHALT SACHSEN THUERINGEN FR51 FR24 FR53 FR63 IT312 IT2 IT31 IT33 IT32 FR61 FR72 FR81 ES53 FR71 FR82 IT12 IT11 IT13 FR83 ITB IT4 IT51 FR3 FR22 BE1 BE3 DE7 DEB DEC DE2 FR42 AT1 ILE DE FRANCE FR21 LU FR41 FR43 DE1 BE2 FR26 AT3 IT311 AT2 IT71 DK SE04 SE05 SE01 SE02 SE03 FI2 IT92 IT93 GR41 IT91 GR13 GR21 GR14 FI13 GR22 GR3 GR25 GR23 GR12 GR24 GR11 GR43 GR42
C 192/30 EN Official Journal of the European Communities ANNEX 2 8.7.1999 EUROPEAN UNION Regional cereal production ES11 PT11 PT12 PT13 PT14 PT15 ES13 ES41 ES3 ES42 FR62 ES51 IT53 IT52 IT71 GR11 in % of EU-15 (average 3 most recent years available) <=0.5% 0.5-1.0% 1.0-2.0% 2.0-3.0% >3.0% DAT A PROCESSING: GISVI and VI.A.1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT SE08 FI15 FI14 0 150 IE 750 km SE07 SE06 FI12 FI11 ES43 ES63 ES12 ES61 UKB UK1 DANMARK DEF DE6 DE5 NIEDERSACHSEN SE04 DE8 DE3 DE4 DED UK9 UK6 FR52 ES21 ES23 ES22 UK4 FR23 FR25 NL3 NL2 NL4 DEA DEB DEC DEE DEG BAYERN ES24 ES52 ES62 IT6 IT72 IT8 ITA UKA UK2 UK8 UK3 UK7 UK5 SE03 FR51 AT31 AT33 AT32 AT22 AT11 IT92 IT93 FR53 FR63 IT311 IT312 FR61 FR72 FR81 ES53 FR71 FR82 IT12 IT11 IT13 FR83 ITB IT4 IT51 FR1 CENTRE FR21 FR26 LU FR41 FR43 DE1 FR42 AT12 AT13 FR3 FR22 BE1 BE3 DE7 BE2 NL1 AT34 IT2 AT21 IT33 IT32 SE05 SE01 SE02 FI2 IT91 GR13 GR21 GR14 FI13 GR22 GR3 GR25 GR23 GR12 GR24 GR41 GR43 GR42 
C 192/30 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 EUROPEAN UNION Regional cereal production in % of EU-15 (average 3 most recent years available) <=0.5% 0.5-1.0% 1.0-2.0% 2.0-3.0% >3.0% DAT A PROCESSING: GISVI and VI.A.1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT SE08 FI15 FI14 ES11 PT11 PT12 PT13 PT14 PT15 ES13 ES41 ES3 ES42 FR62 ES51 IT53 IT52 IT71 GR11 0 150 IE 750 km SE07 SE06 FI12 FI11 ES43 ES63 ES12 ES61 UKB UK1 DANMARK DEF DE6 DE5 NIEDERSACHSEN SE04 DE8 DE3 DE4 DED UK9 UK6 FR52 ES21 ES23 ES22 UK4 FR23 FR25 NL3 NL2 NL4 DEA DEB DEC DEE DEG BAYERN ES24 ES52 ES62 IT6 IT72 IT8 ITA UKA UK2 UK8 UK3 UK7 UK5 SE03 FR51 AT31 AT33 AT32 AT22 AT11 IT92 IT93 FR53 FR63 IT311 IT312 FR61 FR72 FR81 ES53 FR71 FR82 IT12 IT11 IT13 FR83 ITB IT4 IT51 FR1 CENTRE FR21 FR26 LU FR41 FR43 DE1 FR42 AT12 AT13 FR3 FR22 BE1 BE3 DE7 BE2 NL1 LIITE 2 AT34 IT2 AT21 IT33 IT32 SE05 SE01 SE02 FI2 IT91 GR13 GR21 GR14 FI13 GR22 GR3 GR25 GR23 GR12 GR24 GR41 GR43 GR42
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities COMMISSIONŐS REPLIES SUMMARY The 1992 reform of the CAP aimed to render cereals grown in the Community more competitive both internally in the Community and on the world market. 
8.7.1999 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELM Vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen tavoitteena oli yhteisss viljellyn viljan kilpailuky-kyisyyden lisminen sek yhteisss ett maailmanmarkkinoilla.
During the 1980s and early 1990s, home-grown cereals continuously lost market share on the internal market for animal feed to the benefit of imported cereals substitutes. 
Elinten rehuksi yhteisss viljellyn viljan markkinaosuudet pienenivt jatkuvasti yhteisn markkinoilla 1980-luvulla ja 1990-luvun alkupuolella, kun taas viljan korvikkeiden tuonti lisntyi.
A simple continuation of past trends over the 1993/1994 to 1995/1996 period would have led to a reduction of cereals uptake in animal feed of some 5 to 7 million tonnes. 
Jos aiempi suuntaus olisi jatkunut vuosina 1993/1994Ń1995/1996, elinten rehuissa kytettvn viljan mr olisi vhentynyt noin 5Ń7 miljoonalla tonnilla.
At the time it was also clear that the on-going GATT negotiations would result in restrictions on the quantities of cereals which could be exported with export refunds. 
Samanaikaisesti kvi selvksi, ett meneilln olevissa GATT-neuvotteluissa asetettaisiin vientituetun viljan mri koskevia rajoituksia.
The reform, by the end of the transitional period, successfully re-established the market balance for cereals. 
Uudistuksen avulla onnistuttiin Ń siirtymkauden loputtua Ń palauttamaan tasapaino vilja-alan markkinoille.
The internal consumption of Community-grown cereals increased and intervention stocks disappeared, although they have been starting to build up again in recent months. 
Yhteisss viljellyn viljan kulutus yhteisss lisntyi ja interventiovarastot tyhjenivt, vaikka ne viime kuukausina ovatkin alkaneet kasvaa uudelleen.
However, the Commission in its Agenda 2000 proposals recognised the need to build on the 1992 reform by proposing an additional reduction of 20 % in institutional cereal prices, in order to improve the UnionŐs competitiveness on internal and external markets. 
Komissio tunnusti Agenda 2000 -ehdotuksissaan tarpeen jatkaa vuoden 1992 uudistusta ehdottamalla viljan hallinnollisen hinnan laskemista viel 20 prosentilla, jotta unionin kilpailukyky parantuisi sis-ja maailmanmarkkinoilla.
The Berlin European Council concluded that the price cut should be 15 % over the marketing years 2000/2001 and 2001/2002 (7,5 % per year) and that a decision on a further reduction in the intervention price to be applied from 2002/2003 onwards should be taken in the light of market developments. 
Berliinin Eurooppa-neuvosto ptti, ett hinnanalennus on 15 prosenttia markkinointivuosina 2000/2001 ja 2001/2002 (7,5 prosenttia vuotta kohden), ja ett markkinointivuodesta 2002/2003 sovellettavan interventiohinnan lisalennuksesta on ptettv markkinoiden kehittymisen perusteella.
In addition, the reference rate for compulsory set-aside has been fixed at 10 % for the period 2000 to 2006. 
Lisksi kesannointivelvoitteen suuruudeksi on vahvistettu 10 prosenttia ajanjaksolle 2000Ń2006.
This percentage may also be changed in the light of market developments. 
Tt prosenttiosuutta voidaan mys muuttaa markkinoiden kehityksen perusteella.
The combined effect of price cuts and set-aside should allow the Union to maintain market balance. 
Hinnanalennusten ja kesannoinnin vaikutusten pitisi yhdess johtaa siihen, ett markkinoiden tasapaino silyy EU:ssa.
The Court repeats its earlier findings (Annual Report 1996) that the direct aids introduced by the 1992 reform actually over-compensated cereal growers. 
Tilintarkastustuomioistuin toistaa aiemmat ptelmns (vuosikertomus 1996) siit, ett viljan viljelijt saavat liikaa korvausta vuoden 1992 uudistuksessa kyttn otetuilla suorilla tuilla.
This was acknowledged by the Commission, which in 1996 proposed to reduce the compensation paid to farmers. 
Komissio on myntnyt tmn ja se ehdotti vuonna 1996 viljelijille maksettavien tukien pienentmist.
However, neither the Council nor the European Parliament endorsed the proposal. 
Neuvosto ja Euroopan parlamentti eivt kuitenkaan kannattaneet ehdotusta.
Agenda 2000 addresses this by offering only a partial compensation for the price reduction. 
Agenda 2000 -asiakirjassa tt seikkaa ksiteltiin tarjoamalla ainoastaan osittaista korvausta hinnanalennuksista.
Following the European CouncilŐs decision, in case of a further reduction in intervention price, any increase in area payments will provide the same degree of compensation as in 2000/2001 and 2001/2002. 
Eurooppa-neuvosto on tehnyt ptksen siit, ett jos interventiohintoja viel lasketaan, sama korvaustaso kuin markkinointivuosina 2000/2001 ja 2001/2002 saavutetaan pinta-alatukea lismll.
A differentiation of compensation payments according to farm size was part of the initial 1992 reform proposal and was also included in the Agenda 2000 proposals, but neither of these proposals has been accepted by the Council. 
Korvausten mrn vaihtelu tilan koon mukaan sisltyi alkuperiseen vuoden 1992 uudistusehdotukseen sek Agenda 2000 -ehdotuksiin, mutta neuvosto ei hyvksynyt niist kumpaakaan.
The Court states that neither the price reductions from the first reform, nor those in Agenda 2000, can be shown to benefit the final consumer. 
Tilintarkastustuomioistuimen mukaan loppukuluttajien ei voida katsoa hytyneen ensimmisen uudistuksen eik Agenda 2000 -uudistuksen hinnanalennuksista.
Even though measuring the effect on consumer prices is not an easy task as prices are influenced by a number of factors, the Commission has studied price transmission in other sectors and reached the conclusion that in general terms there is a positive effect. 
Vaikka hintoihin vaikuttavien lukuisten seikkojen vuoksi ei ole helppoa mitata vaikutuksia kuluttajahintoihin, komissio on tutkinut hintojen muuttumista (price transmission) muilla aloilla ja tullut siihen lopputulokseen, ett yleisesti ottaen vaikutukset ovat positiivisia.