natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The same applies to another industrial production project, for which the business concerned had almost no competitors in the European market. 
Tilanne on sama erään toisen teollisuusalan tuotantohankkeen kohdalla; yrityksellä ei ollut käytännössä lainkaan kilpailijoita Euroopan markkinoilla.
However, in certain cases the effects of locating a project at a particular site might justify subsidies for projects with favourable IRRs. 
Vai-kutukset, jotka aiheutuvat hankkeen sijoittamisesta tietylle alueelle, voivat kuitenkin tietyissä tapauksissa olla perusteena tuen maksamiselle hankkeille, joilla on suotuisa sisäinen korkokanta.
In the case of a major project of another company, which, at the time, had substantial shares of the world market for several projects, the cofinanced investment was at a company site in an Objective 1 region and Community grants played a significant role in the choice of site. 
Eräs toinen, tuolloin huomattavan maailmanmarkkinaosuuden eri tuotteiden kohdalla omannut yritys toteutti suurhankkeen, johon liittynyt osarahoitettu investointi toteutettiin etenkin yhteisön tukien ansiosta tavoite 1 -alueella sijaitsevassa yrityksen toimipaikassa; tämä loi todellista kilpailua eri alueiden välille.
The Commission is aware of these weaknesses. 
Komissio tiedostaa mainitut puutteet.
In 2004 it made an attempt at rationalisation by seeking to adjust Community assistance rates by reference to certain criteria. 
Vuoden 2004 lopussa se toteutti rationalisointiin tähtäävän toimenpiteen, jonka tavoitteena oli yhteisön tuen määrien mukauttaminen tiettyjen kriteereiden mukaisesti.
This produced indicative assistance rates weighted by each sector’s anticipated rate of return, calculated on the basis of financial IRRs from a sample of 200 infrastructure and productive projects. 
Toimenpiteen seurauksena asetettiin viitteellisiä tuen määriä, joiden yhteydessä otettiin huomioon tavanomaisesti odotettavissa oleva alakohtainen tuottavuus, joka laskettiin rahoituksen sisäisten korkokantojen perusteella 200 infrastruktuurihanketta ja tuottavaa suurhanketta käsittäneen otoksen joukosta.
This is a useful tool, although still very limited. 
Väline on hyödyllinen, joskin vielä erittäin rajallinen.
In any case, it came too late for examination of the files. 
Se otettiin joka tapauksessa käyttöön liian myöhään asiakirjojen käsittelyn kannalta.
The new guidelines published in 2006 (1) propose including in the financing gap calculation factors that are not purely financial, such as the existence of a public-private partnership and equity (that is, the relative prosperity of the region). 
Vuonna 2006 julkaistuissa uusissa suuntaviivoissa (1) esitetään muiden kuin puhtaasti rahoituksellisten osatekijöiden sisällyttämistä rahoitusvajeen laskentaan; esimerkkeinä voidaan mainita julkisen ja yksityisen tahon välinen yhteistyökumppanuus sekä oikeudenmukaisuus (kyseessä olevan alueen suhteellinen vauraus).
They also deal (1) See Working Document No 4 ‘The new programming period 2007-2013. Guidance on the Methodology for carrying out cost-benefit analysis’, August 2006. with the manner of combining subsidies and loans on the basis of the profitability normally expected per sector. Even though ‘context’ factors are still not fully taken into account, these improvements are in line with the approach favoured by this report of seeking a wider and more objective framework for differentiating the amount of aid. 
Suuntaviivoissa käsitellään myös tukien ja lainojen (1) Ks. valmisteluasiakirja 4 ”Uusi ohjelmakausi 2007–2013, Suuntaviivat kustannus-hyötyanalyysien tekemistä varten”, elokuu 2006. yhdistämistapaa, joka on riippuvainen tavanomaisesti odotettavissa olevasta alakohtaisesta tuottavuudesta. ”Taustatekijöiden” käsittely on vielä osittaista, mutta parannusten suunta on tässä kertomuksessa esitetyn mukainen tuen määrän eriyttämiseen sovellettavien laajempien ja objektiivisempien puitteiden osalta.
Evaluation framework and audit criteria 35. 
Arviointikehys ja tarkastuskriteerit 35.
Generally speaking, the aim of evaluating a project after completion is to account for the use of resources and the effectiveness and efficiency of the operation undertaken. 
Hankkeen toteuttamisen jälkeen suoritettavan arvioinnin tavoitteena on yleisesti ottaen selvittää resurssien käyttö sekä toteutettujen toimien vaikuttavuus ja tehokkuus.
It is of particular interest to political leaders, managing authorities and beneficiaries. 
Arviointi kiinnostaa erityisesti poliittisia vastuuhenkilöitä, hallinnoinnista vastaavia viranomaisia sekä edunsaajia.
It must allow lessons to be drawn about the need for supplementary or corrective measures to be taken in the future. 
Arvioinnin avulla on voitava päätellä, ovatko täydentävät tai korjaavat toimet tarpeen tulevaisuudessa.
The Structural Funds regulations stipulate that Community interventions shall be subject to such a type of evaluation. 
Rakennerahastoja koskevien säännösten mukaan yhteisön tukitoimenpiteisiin on kohdistettava mainitunlainen jälkiarviointi, josta vastaa komissio yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (2).
There is no explicit regulatory requirement as regards the individual major projects that make up an intervention (3). 
Tukitoimenpiteisiin sisällytettyjen suurhankkeiden kohdalla ei sen sijaan ole olemassa selkeää säännöksiin perustuvaa vaatimusta jälkiarvioinnista (3).
However, as regards the Cohesion Fund, there is express provision for ex post evaluation of each project (4). 
Koheesiorahaston tapauksessa sen sijaan on nimenomaisesti säädetty hankekohtaisesta jälkiarvioinnista (4).
(2) Article 6(2) of Regulation (EEC) No 2052/88 as amended by Regulation (EEC) No 2081/93 and Article 43 of Regulation (EC) No 1260/1999. 
(2) Asetuksen (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2081/93, 6 artiklan 2 kohta sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 43 artikla.
(3) Nevertheless, a separate ex post evaluation is possible. 
(3) Erillisiä jälkiarviointeja voidaan kuitenkin tehdä.
Article 27(4) of the 2002 Financial Regulation provides for the evaluation of all programmes and activities which entail significant spending. 
Vuoden 2002 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 4 kohdassa säädetään kaikkien huomattavia menoja aiheuttavien ohjelmien ja toimien arvioimisesta.
Meanwhile, Article 21 of the rules implementing the Financial Regulation requires an interim and/or ex post evaluation of any programme or activity that exceeds five million euro. 
Kyseisen varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 21 artiklassa puolestaan edellytetään, että kaikista yli viiden miljoonan euron ohjelmista tai toiminnoista laaditaan väli-ja/tai jälkiarviointi.
Without prejudice to these provisions, the Commission has asserted its right to chose the level of exclusiveness at which an evaluation is to be carried out, taking into account a certain number of criteria including, in particular, financial size and expected impact (see the recent Communication to the Commission from Mrs Grybauskaitė, Responding to strategic needs: Reinforcing the use of evaluation, SEC(2007) 213 of 14 February 2007, paragraph 2.1). 
Näistä säännöksistä riippumatta komissio on pitänyt kiinni oikeudestaan valita, millä aggregoinnin tasolla se arviointeja toimittaa, ottaen huomioon tietyt kriteerit, joita ovat etenkin rahoituksen suuruus ja odotetut vaikutukset (ks. komission jäsenen Dalia Grybauskaitėn hiljattain arviointien hyödyntämisestä laatima tiedonanto Responding to strategic needs: Reinforcing the use of evaluation, SEC(2007) 213, 14. helmikuuta 2007, kohta 2.1).
(4) Article 13 of Regulations (EC) No 1164/94 and (EC) No 1264/1999. 
(4) Asetuksen (EY) N:o 1164/94 ja asetuksen (EY) N:o 1264/1999 13 artikla.
C 81/12 EN Official Journal of the European Union 1.4.2008 38. 
C 81/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 1.4.2008 38.
The basic data used in the ex post evaluations are mainly collected by the Member States through the monitoring system. 
Jälkiarvioinneissa käytettävien perustietojen keräämisestä vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot seurantajärjestelmän avulla.
During the 1994-1999 period, only Cohesion Fund projects were subject to individual monitoring and annual implementation reports. Structural Funds projects were explicitly monitored at a higher level (measures, priorities, operational programmes, Community support frameworks, etc. 
Kaudella 1994–1999 ainoastaan koheesiorahaston hankkeet olivat seurannan ja vuotuisten täytäntöönpanokertomusten koh-teena; rakennerahastojen kohdalla seuranta sen sijaan tapahtui selkeästi ylemmällä tasolla (toimenpiteet, painopistealat, toimenpideohjelmat ja yhteisön tukikehykset (1)).
The Court examined the evaluation phase from the point of view that: (a) the evaluation of major projects must serve to guide the implementation of future projects. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki arviointivaihetta seuraavin periaattein: a) Suurhankkeiden arvioinnista on oltava hyötyä tulevien hankkeiden täytäntöönpanon suuntaamisen kannalta.
The national authorities and the beneficiaries are primarily concerned by these evaluations, which provide information for improving the effectiveness and efficiency of operations on the ground; (b) the tools for monitoring project implementation and for comparing their achievement must be defined from the outset; (c) data must be obtained for these tools to be used. 
Arvioinnit kiinnostavat ensisijaisesti kansallisia viranomaisia ja edunsaajia. Nämä saavat arviointien perusteella tietoja, joiden avulla voidaan lisätä tukitoimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta kentällä. b) Välineet, joiden avulla on määrä seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja verrata niiden tuloksia, on määritettävä heti alussa. c) On kerättävä tietoja, jotka mahdollistavat valittujen välineiden käytön.
Several wide-ranging evaluations but very few individual evaluations of major projects 40. 
Suurhankkeista on joitakin laaja-alaisia arviointeja ja hyvin vähän yksittäisten hankkeiden arviointeja 40.
The Member States only rarely carry out ex post evaluations of major projects (2). 
Jäsenvaltiot suorittavat vain harvoin suurhankkeiden jälkiarviointeja (2).
Only one of the twenty projects audited by the Court had been evaluated (see Box 5). 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 20 päättyneestä hankkeesta ainoastaan yhteen oli kohdistettu jälkiarviointi (ks. laatikko 5).
Naturally, studies of the sectors to which the major projects belong — such as, for example, the port and automotive sectors — may be conducted by beneficiaries, managing administrations or external bodies (universities or research centres). 
Suurhankkeiden kattamiin aloihin – esimerkiksi satama-tai autoalaan – liittyviä tutkimuksia voivat luonnollisesti suorittaa edunsaajat, hallintoviranomaiset tai ulkopuoliset elimet (yliopistot tai tutkimuslaitokset).
However, such studies do not target the projects directly and are not in the nature of ex post evaluations. 
Tutkimukset eivät kuitenkaan kohdistu suoraan hankkeisiin eivätkä ole luonteeltaan jälkitarkastuksia.
Furthermore, they are not always forwarded to the departments responsible for managing the Community funds. 
Lisäksi niitä ei aina toimiteta yhteisön varojen hallinnoinnista vastaaville yksiköille.
Box 5 Only one of the projects in the Court’s sample had undergone individual ex post evaluation. 
Laatikko 5 Tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneista hankkeista ainoastaan yhteen oli kohdistettu erillinen jälkiarviointi.
However, the macroeconomic impact was assessed on the basis of factors which differed from those initially provided for in the ex ante evaluation presented in support of the application. 
Makrotaloudellista vaikutusta arviointiin kuitenkin muiden kuin tukihakemuksen tueksi esitetyssä ennakkoarvioinnissa alun perin mainittujen osatekijöiden perusteella.
As a result, the impact cannot be compared with the one anticipated. 
Kyseistä vaikutusta ei näin ollen voitu verrata ennakoituun vaikutukseen.
(1) Article 25 of Regulation (EEC) No 2082/93. 
(1) Asetuksen (ETY) N:o 2082/93 25 artikla.
(2) By way of example, in Ireland Forfás performs ex post evaluations of a sample of productive investments every year. 
(2) Esimerkiksi Irlannissa Forfás laatii vuosittain jälkiarvioinnin tuottavista investoinneista poimitun otoksen perusteella.
In Portugal, the Departamento de Prospectiva e Planeamento (DPP) used econometric models to carry out the macroeconomic ex post evaluation of certain infrastructure investments. 
Portugalissa Departa-mento de Prospectiva e Planeamento tekee ekonometrisiä malleja käyttäen jälkiarviointeja tiettyjen infrastruktuuri-investointien makroekonomisista vaikutuksista.
At Commission level, the evaluations that specifically target the major projects of the 1994-1999 period (the only ones to have been evaluated up to now) (see paragraph 13), or concern some aspect of them, have very heterogeneous aims and methods. 
Komission tasolla suoritetut, erityisesti kauden 1994–1999 suurhankkeisiin (ainoat suurhankkeet, joita on tähän mennessä arvioitu (ks. kohta 13)) kohdistuneet tai niihin joltakin osin liittyvät arvioinnit ovat tavoitteiltaan ja menetelmiltään hyvin erityyppisiä.
They were not used by the national managing authorities and beneficiaries, with one exception (see (d)): (a) a thematic evaluation of the impact of the Structural Funds on transport infrastructures, which essentially considered the strategies per country and per method of transport at programme level. 
Kansalliset hallintoviranomaiset ja edunsaajat eivät kuitenkaan ole hyödyntäneet niitä yhtä poikkeusta lukuun ottamatta (ks. kohta d). Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat arvioinnit: a) Aihealuekohtainen arviointi, joka koski rakennerahastojen vaikutusta liikenneinfrastruktuureihin; arviointi perustui lähinnä maa-ja liikennemuotokohtaisiin strategioihin ohjelmien tasolla.
This evaluation provides little data with regard to the efficiency, effectiveness and impact of the individual projects; (b) an ex post evaluation of Objective 1 that includes an examination of sixty major ERDF and Cohesion Fund projects. It used a wide-ranging approach that included an assessment of the appropriateness of the strategy, of effectiveness, efficiency and impact, management and implementation systems and Community value added. 
Arviointi sisältää hyvin vähän tietoja yksittäisten hankkeiden tehokkuudesta, vaikuttavuudesta ja vaikutuksista. b) Tavoitteen 1 piiriin kuuluva jälkiarviointi, jonka yhteydessä tutkittiin 60 EAKR:n ja koheesiorahaston suurhanketta; arvioinnissa asetettiin etusijalle laaja-alainen lähestymistapa, jonka yhteydessä tutkittiin strategian tarkoituksenmukaisuutta, vaikuttavuutta, tehokkuutta, vaikutuksia, hallinnointi-ja täytäntöönpanojärjestelmiä sekä yhteisön lisäarvoa; tiettyjä tehokkuusnäkökohtia on kuitenkin käsitelty vain joidenkin suurhankkeiden yhteydessä. c) Koheesiorahaston yksittäisten hankkeiden makrotaloudellisia vaikutuksia koskeva arviointi – ainoa tätä näkökohtaa käsitellyt arviointi – toteutettiin soveltuvien makrotaloudellisten mallien avulla.
However, the real effects of the projects were not examined, as the only data used was that drawn from the ex-ante cost-benefit analyses (3); (d) an ex post evaluation of projects (4) on the basis of a sample of 200 Cohesion Fund projects. The evaluation assessed the adequacy of the strategic planning, project design and project selection procedures, management and implementation systems, effectiveness and efficiency. 
Arvioinnissa käytettiin kuitenkin ainoastaan ennalta suoritettuihin kustannus-hyötyanalyyseihin perustuvia tietoja (3), joten hankkeiden todelliset vaikutukset jäivät tutkimatta. d) Eräs jälkiarviointi (4) kattoi 200 koheesiorahaston hanketta; arviointi koski strategisten suunnitteluprosessien, hankesuunnittelun ja hankkeiden valintamenettelyn tarkoituksenmukaisuutta, hallinnointi-ja täytäntöönpanojärjestelmiä sekä vaikuttavuutta ja tehokkuutta.
(3) The models were applied especially to investments in nine major transport infrastructures in environmental projects in Spain. 
(3) Malleja sovellettiin muun muassa yhdeksään suureen liikenneinfrastruktuuri-investointiin, jotka toteutettiin Espanjassa ympäristöalan hankkeiden yhteydessä.
The application of these models was reviewed in Special Report No 15/2000. 
Mallien hyödyntämistä on tarkasteltu erityiskertomuksessa nro 15/2000.
(4) The projects were from the 1994-1999 programming period, with the exception of eight projects adopted by the Commission between 2000 and 2002. 
(4) Hankkeet kuuluivat ohjelmakauteen 1994–1999, lukuun ottamatta kahdeksaa komission vuosina 2000–2002 hyväksymää hanketta.
1.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 81/13 Factors that impeded the ex post evaluation of major projects 42. 
1.4.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/13 Tietyt tekijät haittasivat suurhankkeiden jälkiarviointia 42.
The Court has on several occasions (1) highlighted the weaknesses of the evaluation exercises for the 1994-1999 period, which were particularly marked by the absence of data or its unreliability. 
Tilintarkastustuomioistuin on tuonut useaan otteeseen esille (1) puutteet, jotka liittyivät kautta 1994–1999 koskeneisiin arviointeihin lähinnä tietojen puuttumisen tai epäluotettavuuden takia.
The Court’s reports invited the Commission to consider the possibility of collecting information on the individual projects, without which the methodologies used are too theoretical or inapplicable. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa komissiota on kehotettu tarkastelemaan mahdollisuutta kerätä tietoja yksittäisistä hankkeista; käytetyt menetelmät ovat muutoin liian teoreettisia tai eivät ole lainkaan sovellettavissa.
The audit of the major projects of that period corroborated these findings. 
Kauden suurhankkeiden tarkastus vahvisti havainnot.
Incomplete aid applications 43. 
Tukihakemuksissa oli puutteita 43.
This was noted both by the studies undertaken of major projects and by the Court’s audit. 
Tämä havaittiin suurhankkeita koskeneissa tutkimuksissa sekä tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa.
One of the evaluations carried out highlighted, in particular, that: (a) the objectives of the projects were not always quantified; (b) at the level of cost-benefit analysis, benefits which were difficult to evaluate — in particular environmental benefits — were not quantified or were taken into account in the calculation of the ex ante economic internal rate of return without adequate concrete information and justification having been obtained. In numerous cases the anticipated results were not quantified; (c) the distinction was not always drawn between permanent jobs and temporary jobs; the methodological hypotheses for ex ante estimates of impact on employment were not explained or different methodologies were applied. 
Erään suoritetun arvioinnin yhteydessä havaittiin etenkin seuraavaa: a) Hankkeiden tavoitteita ei ollut kaikissa tapauksissa arvioitu määrällisesti. b) Kustannus-hyötyanalyysissä ei esitetty vaikeasti arvioitavissa olevia – esimerkiksi ympäristönäkökohtiin liittyviä – etuja määrällisesti tai edut otettiin huomioon taloudellisen sisäisen korkokannan ennakkolaskelmassa ilman riittävän konkreettisia tietoja ja perusteita; odotettuja tuloksia ei useissa tapauksissa arvioitu määrällisesti lainkaan. c) Pysyviä ja tilapäisiä työpaikkoja ei aina erotettu toisistaan, työllisyysvaikutusten ennakkoarviointiin sovellettuja menetelmiin liittyviä hypoteeseja ei tuotu selkeästi esille tai sovellettiin erityyppisiä menetelmiä.
In addition to the inadequacy of the cost-benefit analysis that has already been highlighted (see paragraphs 21-25), the audit carried out by the Court confirmed the shortcomings found in the earlier reports, in particular: Inadequate monitoring 47. 
Jo esille tuodun kustannus-hyötyanalyysien puutteellisuuden (ks. kohdat 21–25) lisäksi tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa saatiin vahvistus aiemmissa kertomuksissa todetuille puutteille, joista keskeisiä olivat seuraavat: Riittämätön seuranta 47.
Even in those cases where a monitoring system was introduced at project level, the studies undertaken and the audit carried out by the Court have shown that the monitoring process did not ensure that adequate data was collected for the purposes of evaluation. 48. One of the evaluations carried out found that: (a) the collection of statistics relating to the use of transport infrastructures did not focus on the economic implications of this use, such as reductions in the cost of travel; (b) analyses of unit costs did not result in a comparison of the projects on the basis of benchmarks; (c) information on the revenue generated and on the application of the polluter pays principle were inadequate in a number of cases; (d) the ex post recalculation of the economic internal rate of return was hampered by a lack of information concerning actual results. 
Suoritetut tutkimukset ja tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus osoittivat, että jopa tapauksissa, joissa oli otettu käyttöön seurantaväline hankkeiden tasolla, ei seurannan avulla saatu kerättyä arvioinnin kannalta riittäviä tietoja. a) b) indikaattoreiden puuttuminen, puutteellisuus tai epätarkoituksenmukaisuus; luotettavien tietojen puuttuminen lähtötilanteesta – tilanteesta ennen hankkeen täytäntöönpanoa. 46. oimiseksi, joten nämä puutteet haittaavat jälkiarviointeja. Mainitut osatekijät ovat tarpeen tukitoimenpiteiden arvi-48. a) b) c) d) e) Yhdessä arvioinnissa todettiin seuraavaa: Liikenneinfrastruktuurien käyttöä koskevia tilastotietoja kerättäessä ei painotettu taloudellisia vaikutuksia, esimerkiksi matkakustannusten pienenemistä.
It often had to be based on hypotheses and, in the absence of any contradictory information, on the data contained in the ex ante evaluation; (e) information concerning the creation of direct employment and permanent employment was sometimes not available or of poor quality. 
Jälkikäteen suoritettavaa taloudellisen sisäisen korkokannan uudelleenlaskentaa haittaavat puutteelliset tiedot tosiasiallisista tuloksista; laskenta on usein pitänyt perustaa hypotee-seihin ja ennakkoarviointiin sisältyneisiin tietoihin, mikäli niitä kumoavia tietoja ei ole ollut.
The Court’s audit of major projects for the 1994-1999 period also showed weaknesses in monitoring: (a) as regards investments in infrastructures, with the exception of one project, monitoring focused only on effects that were, technically, easy to trace, i.e. creation of direct employment, goods and passenger traffic, number of connections, areas sold, number of beds per 1 000 inhabitants. 
1994–1999 suurhankkeiden tarkastus toi esiin myös seurantaan liittyviä puutteita: a) Infrastruktuuri-investointien seuranta kohdistui yhtä hanketta lukuun ottamatta yksinomaan vaikutuksiin, joita on teknisesti helppo seurata: välitön työpaikkojen luominen, rahti-ja henkilöliikenne, yhteyksien lukumäärä, myydyt alueet tai vuodepaikkojen lukumäärä tuhatta asukasta kohti; muihin, vaikeammin seurattavissa oleviin välittömiin vaikutuksiin (polttoaineen kulutus, mukavuus, ympäristövaikutukset tai terveydenhuoltopalveluiden laatu) ei kohdisteta minkäänlaista seurantaa.