natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They also set a general requirement for actions in other policy areas to take cultural aspects into account, a requirement known as “mainstreaming”8. 
Niissä asetetaan myös yleinen vaatimus, jonka mukaan muiden politiikanalojen toimissa on otettava huomioon kulttuurinäkökohdat. Tätä vaatimusta kutsutaan ”valtavirtaistamisvaatimukseksi”8.
05 The EU has no legislative competence in the area of culture. 
05 EU:lla ei ole lainsäädäntövaltaa kulttuurin alalla.
Responsibility for policy-making in this area remains with the Member States. 
Vastuu alan päätöksenteosta on jäsenvaltioilla.
In 2017, Member States dedicated 1 %of their government spending to cultural services; in other words, €132 per EU citizen was spent on supporting cultural activities. 
Vuonna 2017 jäsenvaltiot osoittivat yhden prosentin julkisista menoistaan kulttuuripalveluihin; toisin sanoen kulttuuritoimia tuettiin 132 eurolla kutakin EU:n kansalaista kohden.
Of that amount, roughly 15 % was spent on cultural investments (i.e. the acquisition, construction or restoration of cultural assets, including physical work on cultural sites). 
Tästä määrästä noin 15 prosenttia käytettiin kulttuuri-investointeihin (eli kulttuuriomaisuuden hankintaan, rakentamiseen tai restaurointiin, mukaan lukien kulttuurikohteissa tehtävä fyysinen työ).
Annex I provides more details on government spending on cultural services and cultural investments across the EU. 
Liitteessä I annetaan tarkempia tietoja kulttuuripalveluihin ja -investointeihin liittyvistä julkisista menoista eri puolilla EU:ta.
06 The framework for EU cooperation on culture is set by the Commission in the form of the European Agenda for Culture. 
06 Komissio vahvistaa EU:n kulttuuriyhteistyön puitteet kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman muodossa.
The Commission adopted the first such agenda in 20079; it adopted a new one in 201810 (the “New Agenda”). 
Komissio hyväksyi ensimmäisen tällaisen toimintasuunnitelman vuonna 20079; vuonna 2018 se hyväksyi uuden suunnitelman10 (”uusi toimintasuunnitelma”).
The New Agenda has three strategic objectives. — 6 7 8 9 10 Social dimension – harnessing the power of culture and cultural diversity for social cohesion and well-being by promoting cultural participation, the mobility of artists and the protection of heritage. 
Uudella ohjelmalla on kolme strategista tavoitetta. — 6 7 8 9 10 Sosiaalinen ulottuvuus — valjastetaan kulttuuri ja kulttuurinen monimuotoisuus sosiaalisen yhtenäisyyden ja hyvinvoinnin edistämiseen kannustamalla kulttuuritoimintaan osallistumista, taiteilijoiden liikkuvuutta ja kulttuuriperinnön suojelua.
Article 3(3) TEU. 
SEU-sopimus, 3 artiklan 3 kohta.
Article 167(1) TFEU. 
SEUT-sopimus, 167 artiklan 1 kohta.
Article 167(4) TFEU, “The Union shall take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaties, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures”. 
SEUT-sopimus, 167 artiklan 4 kohta, ”Unioni ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden perussopimusten määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi”.
— Economic dimension – support jobs and growth in the cultural and creative sectors, by promoting arts and culture in education, fostering relevant skills and encouraging innovation in culture. — External dimension – strengthening international cultural relations by making the most of the potential of culture to foster sustainable development and peace. 
— Taloudellinen ulottuvuus — lisätään kulttuurialan ja luovien alojen työllisyyttä ja kasvua edistämällä taidetta ja kulttuuria koulutuksessa, kehittämällä asiaankuuluvaa osaamista ja kannustamalla innovointiin kulttuurialalla. — Ulkoinen ulottuvuus — vahvistetaan kansainvälisiä kulttuurisuhteita hyödyntämällä täysimittaisesti kulttuurin mahdollisuuksia kestävän kehityksen ja rauhan edistäjänä.
07 The New Agenda establishes actions to be taken by the Commission and invites Member States to address specific points. 
07 Uudessa ohjelmassa vahvistetaan toimet, jotka komission on toteutettava, ja kehotetaan jäsenvaltioita kohdistamaan toimenpiteitä tiettyihin kysymyksiin.
Member States define their priorities for EU-level cooperation on culture and working methods through Work Plans for Culture adopted by the Council of Ministers. 
Jäsenvaltiot määrittelevät kulttuurialaa koskevan EU-tason yhteistyön painopisteet ja niihin liittyvät työmenetelmät ministerineuvoston hyväksymissä kulttuurialan työsuunnitelmissa.
The latest Work Plan covers the period from 2019 to 202211. 
Viimeisin työsuunnitelma kattaa vuosien 2019 ja 2022 välisen ajanjakson11.
Sustainability and culture 08 The EU and its Member States are also active in multilateral forums and organisations that address culture and cultural heritage policies, such as the Council of Europe and UNESCO. 
Kestävyys ja kulttuuri 08 EU ja sen jäsenvaltiot toimivat myös aktiivisesti monenvälisillä foorumeilla ja järjestöissä, jotka käsittelevät kulttuuria ja kulttuuriperintöä koskevia toimintapolitiikkoja. Esimerkkeinä voidaan mainita Euroopan neuvosto ja UNESCO.
Most recently, EU Member States committed to pursuing the sustainable development goals developed by UNESCO12, strengthening the objective of sustainable development set out in the Treaties13. 
EU:n jäsenvaltiot ovat hiljattain sitoutuneet edistämään UNESCOn laatimia kestävän kehityksen tavoitteita12, joilla vahvistetaan perussopimuksissa asetettua kestävän kehityksen tavoitetta13.
The Council also identified sustainability in cultural heritage as a priority for the current Work Plan for Culture 2019-2022. 
Neuvosto määritteli kulttuuriperinnön kestävyyden myös nykyisen kulttuurialan työsuunnitelman (2019–2022) painopisteeksi.
11 Council conclusions on the Work Plan for Culture 2019-2022 (OJ C 460, 21.12.2018, pp. 12-25). 
9 11 Neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (EUVL C 460, 21.12.2018, s.
12 “Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, adopted by UN on 25 September 2015. 
12 “Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, hyväksytty YK:ssa 25. syyskuuta 2015.
13 Article 3(3) of TEU. 
13 SEU-sopimus, 3 artiklan 3 kohta.
10 Culture related infrastructural investments can only be EU-funded under the European Structural and Investment Funds (ESI Funds). 
10 EU voi rahoittaa kulttuurialan infrastruktuuri-investointeja ainoastaan Euroopan rakenne-ja investointirahastoista (ERI-rahastot).
Among the ESI funds, ERDF15 is the main source of EU funding for investments in cultural sites. 
ERI-rahastoista EAKR15 on pääasiallinen kulttuurikohteisiin tehtävien EU-investointien rahoituslähde.
The ERDF is implemented by the Commission and Member States in share management. 
Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat EAKR:n toimia yhteishallinnoinnin avulla.
That means that the Partnership Agreements (PAs) and the ERDF operational programmes (OPs) are prepared by the Member States and have to be approved by the Commission. 
Tämä tarkoittaa, että jäsenvaltiot laativat kumppanuussopimukset ja EAKR:n toimenpideohjelmat ja ne on hyväksytettävä komissiolla.
11 Following the mainstreaming principle, various other EU funds are also available for culture-related projects both within and outside the EU. 
11 Valtavirtaistamisperiaatteen mukaisesti kulttuurihankkeisiin on sekä EU:ssa että sen ulkopuolella käytettävissä myös useita muita EU:n varoja.
This means that several Directorates-General are also involved in the actual implementation of a cultural strategic framework through other EU policies and funding instruments (see Annex II). 
Tämä tarkoittaa sitä, että useat pääosastot osallistuvat myös kulttuurialan strategisen kehyksen varsinaiseen täytäntöönpanoon muiden EU:n toimintapolitiikkojen ja rahoitusvälineiden kautta (ks. liite II).
9 15 Regulation No 1301/2013 of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal (OJ L 347, 20.12.2013, pp. 289–302). 
15 Asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289–302).
Audit scope and approach 12 Considering the increased attention given to culture at EU level, we decided to carry out an audit on the effectiveness and sustainability of EU investments in cultural sites, i.e. the acquisition, rehabilitation and construction of new cultural infrastructure and heritage sites. 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 12 Koska kulttuuriin on kiinnitetty entistä enemmän huomiota EU:n tasolla, tilintarkastustuomioistuin päätti toimittaa tarkastuksen, jossa arvioidaan EU:n kulttuurikohdeinvestointien vaikuttavuutta ja kestävyyttä. Investoinnit koskevat uusien kulttuuri-infrastruktuurien ja kulttuuriperintökohteiden hankintaa, kunnostamista ja rakentamista.
To do so, we audited the main EU fund available for those investments (ERDF) and assessed the following aspects. 
Tätä varten tilintarkastustuomioistuin kohdisti tarkastuksen tärkeimpään kyseisiä investointeja varten käytettävissä olevaan EU:n rahastoon (EAKR) ja arvioi seuraavassa selostettavia seikkoja.
Part 1: Suitability of the EU cultural framework and coordination with funding arrangements for investments in cultural sites — The suitability of the strategic and legislative framework in place at EU level for EU-funded investments in cultural sites. — The coordination of Commission initiatives between financial and policy instruments, in particular with the Creative Europe and EAFRD. — The coordination of ERDF funding with other EU funds. 
Osa 1: EU:n kulttuurikehyksen soveltuvuus ja koordinointi kulttuurikohdeinvestointeja koskevien rahoitusjärjestelyjen kanssa — EU:n tasolla käytössä olevan strategisen ja lainsäädännöllisen kehyksen soveltuvuus EU:n rahoittamiin kulttuurikohdeinvestointeihin. — Komission aloitteiden koordinointi taloudellisten ja poliittisten välineiden välillä, erityisesti Luova Eurooppa -aloitteen ja maaseuturahaston osalta. — EAKR:n rahoituksen koordinointi muiden EU:n rahastojen kanssa.
Part 2: Implementation of ERDF funding — The support and guidance given by the Commission to the Member States when adopting partnership agreements (PAs) and operational programmes (OPs) to ensure that the funding of cultural sites brings effective and sustainable results. — The effectiveness and sustainability of results of ERDF projects on cultural sites. 
Osa 2: EAKR-rahoituksen täytäntöönpano — Komission jäsenvaltioille kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien hyväksymisen yhteydessä antama tuki ja ohjaus sen varmistamiseksi, että kulttuurikohteiden rahoitus tuottaa vaikuttavia ja kestäviä tuloksia. — Kulttuurikohteisiin liittyvien EAKR-hankkeiden tulosten vaikuttavuus ja kestävyys.
13 The audit focused on the economic, social and cultural effects of ERDF investments in cultural sites and on the financial and physical sustainability of those sites, and covered the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods under the investment for jobs and growth goal, as well as the draft design of the post-2020 programme period. 
13 Tarkastuksessa keskityttiin EAKR:n kulttuurikohteisiin tekemien investointien taloudellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin vaikutuksiin sekä näiden kohteiden taloudelliseen ja fyysiseen kestävyyteen. Tarkastus kattoi Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen ohjelmakausilla 2007–2013 ja 2014–2020 sekä suunnitelmaluonnoksen vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta varten.
14 At EU level, we examined the work of the Directorate-General responsible for culture (DG EAC) and the Directorate-General responsible for the ERDF (DG REGIO). 
14 EU:n tasolla tilintarkastustuomioistuin perehtyi kulttuuriasioista vastaavan pääosaston (koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto) ja EAKR:sta vastaavan pääosaston (alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto) työhön.
At Member State level: o we visited three Member States (Italy, Poland and Portugal) and performed desk reviews, with a more reduced scope, for four additional Member States (Croatia, France, Germany and Romania). 
Jäsenvaltioiden tasolla toteutettiin seuraavat tarkastustoimet: o Tehtiin tarkastuskäynti kolmeen jäsenvaltioon (Italia, Portugali ja Puola) ja suoritettiin suppeampia asiakirjatarkastuksia neljässä muussa jäsenvaltiossa (Kroatia, Ranska, Romania ja Saksa).
We chose these Member States because they are amongst the major recipients of ERDF support to investments in cultural sites; o we assessed 14 OPs (see Annex III for the list of OPs covered by the audit); 10 o we audited 27 projects, 15 of them on the spot and 12 by desk review (see Table 1 and Annex IV). 
koska ne lukeutuvat suurimpiin tuensaajiin kulttuurikohteisiin tehtäviin investointeihin tarkoitetun EAKR:n tuen osalta. o Arvioitiin 14 toimenpideohjelmaa (ks. liitteessä III oleva luettelo tarkastuksen kattamista toimenpideohjelmista). o Tarkastettiin 27 hanketta, joista 15 paikalla ja 12 asiakirjatarkastuksen perusteella (ks. taulukko 1 ja liite IV).
The projects were selected based on a wide range of criteria: amounts spent or committed, type of site (heritage sites or new cultural infrastructures), existence or not of labels and participation in EU initiatives. 
Hankkeet valittiin tarkastukseen useiden erityyppisten kriteereiden perusteella: käytetyt tai sidotut rahamäärät, kohteen tyyppi (kulttuuriperintökohteet tai uudet kulttuuri-infrastruktuurit), kulttuurikohdetunnusten olemassaolo tai puuttuminen sekä osallistuminen EU:n aloitteisiin.
We also carried out a survey to the beneficiaries of all these projects. 
Lisäksi tehtiin kysely kaikkien näiden hankkeiden tuensaajille.
We also audited 21 selection procedures (see Annex V). 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös 21 valintamenettelyä (ks. liite V).
Table 1 – Number and types of projects covered by the audit 11 2007-2013 2014-2020 Total Heritage sites New cultural infrastructure Heritage sites Number of projects 10 11 6 27 Of which visited on the spot in: - Italy 3 0 2 5 - Poland 1 2 2 5 - Portugal 1 2 2 5 Of which reviewed for: - Germany 1 2 N/A 3 - France 0 3 N/A 3 - Croatia 1 2 N/A 3 - Romania 3 0 N/A 3 Source: ECA. 
Taulukko 1 – Tarkastetut hankkeet (lukumäärä ja hanketyypit) 12 2007–2013 2014–2020 Yhteensä Kulttuuriperintökohteet Uudet kulttuuri-infrastruktuurit Kulttuuriperintökohteet Hankkeiden lukumäärä 10 11 6 27 Seuraavissa maissa paikan päällä tarkastetut hankkeet: - Italia 3 0 2 5 - Puola 1 2 2 5 - Portugali 1 2 2 5 Seuraavien maiden osalta tarkastetut hankkeet: - Saksa 1 2 – 3 - Ranska 0 3 – 3 - Kroatia 1 2 – 3 - Romania 3 0 – 3 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
15 Lastly, we interviewed officials of international organisations (UNESCO’s World Heritage Centre, Cultural Routes of the CoE, ICOMOS) and the NGO Europa Nostra, as well as 11 national experts in the three visited Member States to get a better overview of the needs and challenges faced by cultural sites, and to identify good practices. 
13 15 Lopuksi tilintarkastustuomioistuin haastatteli kansainvälisten järjestöjen (UNESCOn maailmanperintökeskus, Euroopan neuvoston kulttuurireitit, ICOMOS) ja valtioista riippumattoman järjestön Europa Nostran edustajia sekä 11:tä kansallista asiantuntijaa kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. Tavoitteena oli saada parempi yleiskuva kulttuurikohteiden tarpeista ja haasteista ja määrittää hyviä käytäntöjä.
16 We hope that the audit will provide insight into the relevance and effectiveness of the EU’s interventions on cultural sites. 
16 Tilintarkastustuomioistuin toivoo, että tarkastuksen avulla saadaan käsitys EU:n kulttuurikohteisiin kohdistamien toimien merkityksellisyydestä ja vaikuttavuudesta.
More generally, we intend for it to contribute to the ongoing debate on the place of culture in the EU. 
Yleisemmällä tasolla tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on, että kertomuksella on vaikutusta käynnissä olevaan keskusteluun kulttuurin asemasta EU:ssa.
Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding 17 An appropriate framework for EU investments in cultural sites is key to maximising the effects of investments on achieving the objectives defined in the framework. 
Huomautukset EU:n nykyisessä kulttuurikohdeinvestointeja koskevassa kehyksessä toimia ei ole kohdennettu riittävän tarkasti, ja toimien koordinointi on vähäistä Kulttuurialaa koskeva EU:n strateginen toimintakehys on monitahoinen, ja se on otettu vain osittain huomioon EU:n rahoituksessa 17 Tarkoituksenmukainen kehys kulttuurikohteisiin tehtäville EU:n investoinneille on olennaisen tärkeä, jotta investointien vaikuttavuus kehyksessä määritettyjen tavoitteiden saavuttamisen kannalta kyetään maksimoimaan.
A prerequisite is a clear strategic framework for EU action in the area of culture, with strong coordination between the regulatory (i.e. EU funds legislation) and non-regulatory frameworks (i.e. strategies). 
Tämä edellyttää selkeää strategista kehystä EU:n toimille kulttuurin alalla ja vahvaa koordinointia sääntelykehyksen (eli EU:n rahastoja koskevan lainsäädännön) ja muun kuin sääntelykehyksen (eli strategioiden) välillä.
Objectives should be clearly set based on identified needs and correspondingly measures should be designed. 
Tavoitteet olisi asetettava selkeästi todettujen tarpeiden perusteella, ja toimenpiteet olisi suunniteltava niiden mukaisesti.
Objectives should be realistic and addressed by appropriate policy instruments and funding. 
Tavoitteiden olisi oltava realistisia, ja niihin olisi vastattava tarkoituksenmukaisten toimintapoliittisten välineiden ja rahoituksen avulla.
The requirements on stakeholders should be set in line with their competences. 
Sidosryhmiä koskevat vaatimukset olisi asetettava niiden toimintakyvyn mukaisesti.
Monitoring the framework is essential for assessing progress in achieving objectives. 
Kehyksen seuranta on olennaisen tärkeää, jotta voidaan arvioida edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa.
Multiple EU strategic frameworks coexist which impact on EU action in culture 18 The EU’s strategic direction has been formulated in ten-year plans (the Lisbon and the Europe 2020 strategies). 
EU:lla on useita rinnakkaisia strategiakehyksiä, jotka vaikuttavat sen toimintaan kulttuurialalla 18 EU:n strateginen suunta on määritetty kymmenvuotisissa suunnitelmissa (Lissabonin strategia ja Eurooppa 2020 -strategia).
These plans do not address culture and are also not synchronised with the Commission’s five-year terms of office, or with the EU’s seven-year cycle of funding periods. 
Näissä suunnitelmissa ei käsitellä kulttuuria, eikä niitä myöskään ole sovitettu yhteen komission viisivuotisen toimikauden tai EU:n seitsenvuotisen rahoitusjakson kanssa.
19 Regarding cultural policy making at EU level, the EU has a framework in place that includes several layers of responsibility (see paragraphs 04 to 07). 
19 Kulttuuripoliittista päätöksentekoa varten EU:n tasolla hyödynnetään kehystä, johon sisältyy useita vastuutasoja (ks. kohdat 04–07).
At its highest level, the Treaties and the EU’s international commitments (e.g. 2005 UNESCO Convention on diversity and cultural expressions) define the framework. 
Korkeimmalla tasolla kehys on määritetty perussopimuksissa ja EU:n kansainvälisissä sitoumuksissa (esim. vuonna 2005 tehty UNESCOn yleissopimus moninaisuudesta ja kulttuuri-ilmaisuista).
It is developed in greater detail in the Commission’s Agendas and the Council’s four-year Work Plans for Culture; together, these form the EU’s core cultural framework. 
Suunnitelmaa on kehitetty tarkemmin komission toimintasuunnitelmissa ja kulttuuria koskevissa neuvoston nelivuotisissa työsuunnitelmissa. Yhdessä ne muodostavat EU:n kulttuurikehyksen ytimen.
Several documents of strategic relevance complement the framework (see Annex VI). 
Kehystä täydentävät lukuisat strategisesti merkittävät asiakirjat (ks. liite VI).
In a previous publication, we already reported that the coexistence of multiple strategic frameworks, with overlapping periods and objectives, is complex and can be confusing (see Picture 1)16. 
15 että useiden strategisten kehysten rinnakkaisuus, johon liittyy päällekkäisiä ajanjaksoja ja tavoitteita, on monimutkaista ja voi aiheuttaa sekaannusta (ks. kuva 1)16.
20 The complexity is exacerbated by the coexistence of different players (Commission, Council and Member States) that simultaneously develop and implement cultural action without systematically referring to the Commission’s Agendas. 
20 Monimutkaisuutta pahentaa se, että rinnakkain on eri toimijoita (komissio, neuvosto ja jäsenvaltiot), jotka samanaikaisesti kehittävät ja toteuttavat kulttuuritoimintaa käyttämättä järjestelmällisesti viitteenä komission toimintasuunnitelmia.
Within the Commission, cultural aspects are taken into account (“mainstreamed”) in various different policies, with different responsible departments. 
Komissiossa kulttuurinäkökohdat on otettu huomioon (”valtavirtaistettu”) eri osastoilla toteutettavissa lukuisissa erityyppisissä toimintapolitiikoissa.
The monitoring of the objectives in the Commission’s Agenda for Culture is insufficiently developed 21 The main common strategic objectives guiding EU action in the area of culture are set out in the Commission’s Agendas (see paragraph 06). 
Kulttuuria koskevan komission toimintasuunnitelman tavoitteiden seuranta ei ole riittävän pitkälle kehittynyttä 21 Tärkeimmät yhteiset strategiset tavoitteet, jotka ohjaavat EU:n toimintaa kulttuurin alalla, esitetään komission toimintasuunnitelmissa (ks. kohta 06).
Those are not translated into clear operational objectives. 
Niitä ei ole muunnettu selkeiksi toiminnallisiksi tavoitteiksi.
Although there are extensive examples of EU measures under each objective, it is unclear what the EU seeks to achieve through these measures. 
Vaikka kuhunkin tavoitteeseen liittyvistä EU:n toimenpiteistä on lukuisia esimerkkejä, on epäselvää, mihin EU pyrkii näillä toimenpiteillä.
The New Agenda does not have any provisions concerning the monitoring of achievement of the objectives set, or any indicators to measure progress. 
Uudessa toimintasuunnitelmassa ei ole määräyksiä asetettujen tavoitteiden saavuttamisen seurannasta eikä indikaattoreita edistymisen mittaamisesta.
According to the Commission this is because the Commission and the Member States do not have jointly defined objectives, indicators or targets for cultural policy making. 
Komission mukaan tämä johtuu siitä, että komissiolla ja jäsenvaltioilla ei ole kulttuuripolitiikkaa varten yhdessä määriteltyjä tavoitteita, indikaattoreita tai päämääriä.
The Commission also does not make use of the indicators available at programme level, i.e. the indicators defined by the different EU programmes, to assess the success of the implementation of the New Agenda. 
Komissio ei myöskään käytä ohjelmatasolla saatavilla olevia indikaattoreita eli EU:n eri ohjelmissa määriteltyjä indikaattoreita arvioidessaan uuden kulttuuriohjelman täytäntöönpanon onnistumista.
22 Concerted action with Member States in this area is performed under the Council’s Work Plans for Culture through a non-binding, intergovernmental framework for cooperation between Member States called the Open Method of Coordination (“OMC”). 
22 Tällä alalla toteutetaan neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmien mukaisesti yhteisiä toimia jäsenvaltioiden kanssa soveltaen jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ei-sitovia hallitustenvälisiä puitteita, joita kutsutaan avoimeksi koordinointimenetelmäksi.
According to the Commission, the “channelling of the OMC recommendations into policy making at national and European level remains a challenge”17. 
Komission mukaan ”haasteena on edelleen saada asiantuntijaryhmien suositukset kanavoitua päätöksentekoon kansallisella ja Euroopan tasolla”17.