natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission is of the opinion that such simplification referred to by ECA will also lead to savings in administrative costs for both the Member States and its own services. 
Komissio katsoo, että tällainen tilintarkastustuomioistuimen mainitsema yksinkertaistaminen johtaa myös hallinnollisten kustannusten säästöihin sekä jäsenvaltioissa että sen omissa yksiköissä.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 66. 
JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 66.
Cohesion policy is the EU main investment policy. 
Koheesiopolitiikka on EU:n tärkein investointipolitiikka.
The Commission underlines that, although the underlying data on costs were not always complete and/or consistent, this did not have any impact on the reliability of the reported costs. 
Komissio korostaa, että vaikka taustatiedot kustannuksista eivät aina olleet täydellisiä ja/tai johdonmukaisia, tämä ei vaikuttanut ilmoitettujen kustannusten luotettavuuteen.
Recommendation 1 – Improve the approach to studies of administrative costs by announcing what will be examined and when The Commission accepts this recommendation. 
Suositus 1 – Parannetaan hallinnollisia kustannuksia koskeviin tutkimuksiin sovellettavaa toimintatapaa ilmoittamalla, mitä tutkitaan ja milloin Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Recommendation 2 – Assess whether estimated administrative cost savings have materialised The Commission accepts this recommendation. 2 
Suositus 2 – Arvioidaan, ovatko odotetut hallinnollisten kustannusten säästöt toteutuneet Komissio hyväksyy tämän suosituksen. 2
Throughout the very detailed negotiations held in the Council and in the Parliament taking place largely after the publication of the Court’s opinion, none of the co-legislators has expressed any difficulties in this regard. 
Suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen lausunnon julkaisemisen jälkeen käydyissä neuvoston ja parlamentin hyvin yksityiskohtaisissa neuvotteluissa kumpikaan lainsäädäntövallan käyttäjistä ei ilmaissut tähän liittyviä ongelmia.
Recommendation 3 – Examine administrative practices in Member States The Commission accepts this recommendation. 3 
Suositus 3 – Tutkitaan jäsenvaltioiden hallinnollisia käytäntöjä Komissio hyväksyy tämän suosituksen. 3
This performance audit was carried out by Audit Chamber II Investment for cohesion, growth and inclusion spending areas, headed by ECA Member Ms Iliana Ivanova. 
Tästä tuloksellisuuden tarkastuksesta vastasi tilintarkastustuomioistuimen II tarkastusjaosto, jonka vastuualueeseen kuuluvat yhteenkuuluvuutta, kasvua ja osallisuutta tukevien investointien menoalat.
The audit was led by ECA Member Pietro Russo, supported by Chiara Cipriani, Head of Private Office, Benjamin Jakob, Private Office Attaché; Niels-Erik Brokopp, Principal Manager; Ildikó Preiss, Head of Task; Ana Popescu, Angelika Zych, Cristina-Ioana Jianu, Remus Blidar, Sara Pimentel and Zuzana Gullova, Auditors. 
Tarkastus toimitettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Pietro Russon johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Chiara Cipriani, kabinettiavustaja Benjamin Jakob, toimialapäällikkö Niels-Erik Brokopp, tehtävävastaava Ildikó Preiss sekä tarkastajat Ana Popescu, Angelika Zych, Cristina-Ioana Jianu, Remus Blidar, Sara Pimentel ja Zuzana Gullova.
From left to right: Chiara Cipriani, Angelika Zych, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Niels-Erik Brokopp, Zuzana Gullova, Sara Pimentel. 
Vasemmalta oikealle: Chiara Cipriani, Angelika Zych, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Niels-Erik Brokopp, Zuzana Gullova, Sara Pimentel.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 30.5.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 06.01.2020 Adoption of the final report after the adversarial procedure 26.02.2020 Commission’s official replies received in all languages 23.03.2020 
Tarkastuksen eteneminen Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 30.5.2018 Kertomusluonnos lähetetty virallisesti komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 6.1.2020 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 26.2.2020 Komission viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 23.3.2020
PDF ISBN 978-92-847-4551-7 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/818662 QJ-AB-20-007-EN-N HTML ISBN 978-92-847-4520-3 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/127307 QJ-AB-20-007-EN-Q 
PDF ISBN 978-92-847-4510-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/248117 QJ-AB-20-007-FI-N HTML ISBN 978-92-847-4532-6 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/575000 QJ-AB-20-007-FI-Q
The implementation of the Cohesion policy funds through operational programmes entails a number of activities, which generate costs by the Commission, Member States and beneficiaries. 
Koheesiopolitiikan rahastojen täytäntöönpanoon toimenpideohjelmien kautta liittyy erilaisia toimia, joista aiheutuu kustannuksia komissiolle, jäsenvaltioille ja edunsaajille.
We examined whether the Commission’s and Member States’ costs of implementing Cohesion policy funds are comparable to other similar schemes building on complete, consistent and coherent information, and whether the cost information allows for analysis and decision taking on legislation such as simplifying the rules. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, ovatko komissiolle ja jäsenvaltioille koheesiopolitiikan rahastojen täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset verrattavissa muiden vastaavien järjestelmien kustannuksiin ja ovatko niiden perustana olevat tiedot täydellisiä, johdonmukaisia ja yhdenmukaisia.
We concluded that the overall cost of implementing the Cohesion policy funds presented by the Commission is low compared to other EU funds and internationally funded programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission esittämät koheesiopolitiikan rahastojen täytäntöönpanon kokonaiskustannukset ovat alhaiset verrattuna muihin EU:n rahastoihin ja kansainvälisesti rahoitettuihin ohjelmiin.
However, we concluded that the Commission had not collected underlying data on costs that were complete, consistent and coherent enough to allow this data to be used, for example, for assessing the impact of simplifying EU rules on how to implement the Cohesion policy funds. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että komissio ei ollut kerännyt riittävän täydellisiä, johdonmukaisia ja yhdenmukaisia taustatietoja kustannuksista niin, että tietoja olisi voitu käyttää esimerkiksi arvioitaessa, millaisia vaikutuksia on koheesiopolitiikan rahastojen täytäntöönpanoa koskevien EU:n sääntöjen yksinkertaistamisella.
EN 2020 08 EU investments in cultural sites: a topic that deserves more focus and coordination Special Report 
FI 2020 08 EU:n investoinnit kulttuurikohteisiin: ala vaatisi tarkemmin kohdennettuja toimia ja parempaa koordinointia Erityiskertomus
Contents Executive summary Introduction Audit scope and approach Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding The Commission has developed several initiatives that can promote cultural sites, but coordination with funding arrangements is limited The ERDF is a structuring instrument for Member States’ investments in cultural sites, but such investments are not treated as a priority for the ERDF Mixed effectiveness and sustainability of audited ERDF projects The completed audited projects were operational, their objectives were mostly economic and it is not always possible to know whether they were reached Insufficient attention is given to the sustainability of cultural sites Conclusions and recommendations Annexes Annex I – Overview of general government expenditure on cultural services in 2017 Annex II – Overview of EU funds with cultural objectives Annex III – List of audited priority axes and related operational programmes Annex IV – List of audited projects Annex V – Overview of the 21 audited selection procedures Paragraph I-VIII 01-11 12-16 17-93 17-51 17-24 25-36 37-51 52-93 55-67 68-93 94-105 2 
Sisällys Tiivistelmä Johdanto Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa Huomautukset EU:n nykyisessä kulttuurikohdeinvestointeja koskevassa kehyksessä toimia ei ole kohdennettu riittävän tarkasti, ja toimien koordinointi on vähäistä Kohta I-VIII 01-11 12-16 17-93 17-51 17-24 25-36 37-51 52-93 55-67 68-93 94-105 Kulttuurialaa koskeva EU:n strateginen toimintakehys on monitahoinen, ja se on otettu vain osittain huomioon EU:n rahoituksessa Komissio on kehittänyt useita aloitteita, jotka voivat tukea kulttuurikohteita, mutta koordinointi rahoitusjärjestelyjen kanssa on vähäistä EAKR on rakenteellinen väline, jonka avulla jäsenvaltiot voivat investoida kulttuurikohteisiin, mutta tällaisia investointeja ei pidetä EAKR:n painopisteenä Tarkastettujen EAKR-hankkeiden vaikuttavuus ja kestävyys vaihtelevat Päätökseen saatetut tarkastetut hankkeet olivat toiminnassa, mutta niiden tavoitteet olivat enimmäkseen taloudellisia, eikä aina ole mahdollista tietää, saavutettiinko ne Kulttuurikohteiden kestävyyteen ei kiinnitetä riittävästi huomiota Johtopäätökset ja suositukset 2
Annex VI – List of the main policy documents relevant for cultural sites Annex VII – Main features of the European Heritage, the World Heritage and the Cultural Routes labels Annex VIII – Evolution of the ERDF Framework for investments in cultural sites Annex IX – Main objectives of the sampled priority axes and their measurement by result indicators Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Liitteet Liite I – Yleiskatsaus kulttuuripalveluihin liittyviin julkisiin menoihin vuonna 2017 Liite II – EU:n rahastot, joilla on kulttuurialan tavoitteita Liite III – Tarkastetut toimintalinjat ja niihin liittyvät toimenpideohjelmat Liite IV – Tarkastetut hankkeet Liite V – Tarkastetut 21 valintamenettelyä Liite VI – Tärkeimmät kulttuurikohteiden kannalta merkitykselliset toimintapoliittiset asiakirjat Liite VII – Euroopan kulttuuriperinnön, maailmanperinnön ja kulttuurireittejä koskevien tunnusten pääpiirteet Liite VIII – Kulttuurikohteisiin tehtäviä investointeja koskevan EAKR:n kehyksen kehitys Liite IX – Otokseen poimittujen toimintalinjojen päätavoitteet ja niiden mittaaminen tulosindikaattoreilla Lyhenteet Sanasto Komission vastaukset Tarkastustiimi Tarkastuksen eteneminen 3
Executive summary I Most Europeans consider cultural heritage to be important to them personally, as well as to their community, region, country and to the EU as a whole. 
Tiivistelmä I Useimmat eurooppalaiset pitävät kulttuuriperintöä tärkeänä sekä heille itselleen että yhteisölleen, alueelleen, maalleen ja koko EU:lle.
Culture is a broad concept that includes various activities. 
Kulttuuri on laaja käsite, joka kattaa erilaisia toimintoja.
In this special report, "cultural sites" means the physical infrastructure where Europeans can experience culture. 
Tässä kertomuksessa ”kulttuurikohteilla” tarkoitetaan fyysisiä infrastruktuureja, joissa eurooppalaiset voivat saada kulttuurikokemuksia.
II The EU cultural framework is primarily defined by the Treaties. 
II EU:n kulttuurikehys määritellään ensisijaisesti perussopimuksissa.
They set an overarching objective for the EU to respect its rich cultural diversity and ensure that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced. 
Perussopimuksissa asetetaan EU:lle yleinen tavoite, jonka mukaan unioni kunnioittaa kulttuuriensa rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä.
Culture is mainly a competence of the Member States. 
Kulttuuri kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan.
The Union can only encourage cooperation between Member States and support or supplement their actions. 
Unioni voi ainoastaan edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukea tai täydentää niiden toimia.
III We assessed the effectiveness and sustainability of ERDF investments in cultural sites by assessing the suitability of the EU cultural framework, its coordination with funding arrangements and the implementation of ERDF funding. 
III Tilintarkastustuomioistuin arvioi kulttuurikohteisiin tehtävien EAKR-investointien vaikuttavuutta ja kestävyyttä arvioimalla EU:n kulttuurikehyksen soveltuvuutta, sen koordinointia rahoitusjärjestelyjen kanssa sekä EAKR:n rahoituksen täytäntöönpanoa.
IV The audit focused on the economic, social and cultural effects of these investments and on the financial and physical sustainability of those sites. 
IV Tarkastuksessa keskityttiin näiden investointien taloudellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin vaikutuksiin sekä kyseisten kohteiden taloudelliseen ja fyysiseen kestävyyteen.
We examined the work of the Commission and assessed 27 projects from seven Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi komission työhön ja arvioi 27 hanketta seitsemästä jäsenvaltiosta.
We also interviewed experts in the area. 
Lisäksi haastateltiin alan asiantuntijoita.
V Overall the audit concluded that the current framework lacks focus and needs more coordination to ensure the effectiveness and sustainability of its ERDF investments in cultural sites. We have made the following observations. 
V Tarkastuksen yleisenä johtopäätöksenä oli, että toimia ei ole nykyisessä kehyksessä kohdennettu riittävän tarkasti ja tarvittaisiin enemmän koordinointia, jotta voitaisiin varmistaa kulttuurikohteisiin investoitujen EAKR:n varojen vaikuttavuus ja kestävyys.
VI Regarding the framework for EU investments in cultural sites: o Culture is not addressed in the EU 2020 overarching Commission strategy. 
VI EU:n kulttuurikohdeinvestoinneista todetaan seuraavaa: o Kulttuuria ei käsitellä komission yleisessä Eurooppa 2020 -strategiassa.
The core EU strategic framework for culture is complex and only partially reflected in EU funding. 
EU:n keskeinen kulttuurialan strateginen kehys on monitahoinen, ja se on otettu vain osittain huomioon EU:n rahoituksessa.
Translating its objectives into policy making at Member State level remains a challenge, according to the Commission. o The Commission has been developing several initiatives that can promote cultural sites, but EU cultural initiatives have a limited impact on the availability of EU funds to beneficiaries. 
Komission mukaan sen tavoitteiden muuntaminen jäsenvaltioiden toimintapolitiikoiksi on edelleen haasteellista. o Komissio on kehittänyt useita aloitteita, jotka voivat tukea kulttuurikohteita, mutta EU:n kulttuurialoitteilla on vain vähäinen vaikutus EU:n varojen saatavuuteen tuensaajille.
The ERDF Regulation has no provisions to benefit cultural sites that participate in an EU cultural initiative. 
EAKR-asetuksessa ei ole säännöksiä, jotka hyödyttäisivät EU:n kulttuurialoitteeseen osallistuvia kulttuurikohteita.
4 o At EU level, infrastructural investments are mainly funded through the ERDF, which is an important source of funding for public investments in cultural sites for around one third of Member States. 
kulttuurikohteisiin tehtävien investointien koordinointi EU:n rahastojen välillä on vähäistä. o EU:n tasolla infrastruktuuri-investointeja rahoitetaan pääasiassa EAKR:sta, joka on tärkeä kulttuurikohteisiin tehtävien julkisten investointien rahoituslähde noin kolmasosassa jäsenvaltioita.
However, investments in cultural sites are not treated as a priority for the ERDF, which supports a different Treaty objective, that of promoting social and economic cohesion. 
Kulttuurikohteisiin tehtäviä investointeja ei kuitenkaan pidetä EAKR:n painopistealueena. Sen sijaan rahaston painopisteeksi on perussopimuksessa määritetty sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden edistämisen tavoite.
At national level, we found examples of initiatives taken by Member States to finance cultural sites building on private funds. 
Kansallisella tasolla havaittiin esimerkkejä sellaisista jäsenvaltioiden aloitteista, joissa kulttuurikohteita rahoitetaan yksityisin varoin.
VII Regarding the effectiveness and sustainability of audited ERDF projects: o Despite the EU’s ambition to increase the social impact of cultural interventions, the objectives of the ERDF OPs and projects are mostly economic. 
VII Tarkastettujen EAKR-hankkeiden vaikuttavuuden ja kestävyyden osalta todetaan seuraavaa: o Vaikka EU pyrkii lisäämään kulttuuritoimien sosiaalisia vaikutuksia, EAKR:n toimenpideohjelmien ja hankkeiden tavoitteet ovat enimmäkseen taloudellisia.
Cultural aspects are the least addressed in the audited OPs and most managing authorities do not even consider cultural aspects as a criterion when selecting projects. o Project performance could be assessed only for some of the completed audited projects. 
Kulttuurinäkökohtia käsitellään tarkastetuissa toimenpideohjelmissa vähiten, ja useimmat hallintoviranomaiset eivät edes pidä kulttuurinäkökohtia kriteerinä hankkeita valittaessa. o Hankkeiden tuloksellisuutta voitiin arvioida vain joidenkin päätökseen saatettujen tarkastettujen hankkeiden osalta.
The projects were operational, but we found several weaknesses in the selection and reporting of indicators that limit the ability to use the reported data to conclude on project performance. o The ERDF cannot fund the preservation of endangered sites unless the work has an immediate economic and social effect; neither can Creative Europe. 
Hankkeet olivat toiminnassa, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsi indikaattoreiden valinnassa ja raportoinnissa useita puutteita, jotka rajoittavat mahdollisuuksia käyttää raportoituja tietoja hankkeen tuloksellisuutta koskevien johtopäätösten tekemiseen. o EAKR:sta ei voida rahoittaa uhanalaisten kohteiden säilyttämistä, ellei työllä ole välittömiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia.
The generation of economic impact, often performed through tourism promotion strategies, could be counterproductive to the preservation of heritage sites. o The audited cultural sites are generally dependent on public subsidies to operate and to finance their investment costs. 
Taloudellisten vaikutusten syntyminen, joka usein toteutuu matkailun edistämisstrategioiden avulla, voisi haitata kulttuuriperintökohteiden säilyttämistä. o Tarkastetut kulttuurikohteet ovat yleensä riippuvaisia julkisista tuista voidakseen toimia ja rahoittaa investointikustannuksensa.
Revenue generation is not sufficiently incentivised by the current funding framework. 
Nykyinen rahoituskehys ei kannusta riittävästi tuloja tuottavaan toimintaan.
The ERDF requirements for revenue-generating projects imply that the higher the net revenues generated by the project are, the less EU support is given. 
EAKR:n vaatimukset tuloja tuottaville hankkeille merkitsevät sitä, että mitä suuremmat hankkeen nettotulot ovat, sitä vähemmän EU:n tukea annetaan.
Revenue-generating activities were also seldom incentivised in the selection procedures we audited. 
Tuloja tuottavia toimia ei juurikaan kannustettu myöskään tarkastetuissa valintamenettelyissä.
VIII To ensure sound financial management when investing in cultural sites, we recommend that the Commission should: (a) Improve the current strategic framework for culture within the remit of the Treaties. (b) Encourage the use of private funds to safeguard Europe’s cultural heritage. (c) Strengthen the financial sustainability of cultural sites funded by the ERDF. (d) Take more specific action to preserve heritage sites. 
VIII Jotta voidaan varmistaa moitteeton varainhoito kulttuurikohteisiin investoitaessa, tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio a) parantaa kulttuuria koskevaa nykyistä strategiakehystä perussopimusten soveltamisalan puitteissa b) kannustaa yksityisen rahoituksen käyttöä Euroopan kulttuuriperinnön vaalimiseen c) vahvistaa EAKR:sta rahoitettujen kulttuurikohteiden taloudellista kestävyyttä d) ryhtyy uusiin erityistoimiin kulttuuriperintökohteiden suojelemiseksi.
Introduction Culture and cultural sites 01 Most Europeans consider cultural heritage to be important to them personally, as well as to their community, region, country and to the EU as a whole1. 
6 Johdanto Kulttuuri ja kulttuurikohteet 01 Useimmat eurooppalaiset pitävät kulttuuriperintöä tärkeänä sekä heille itselleen että yhteisölleen, alueelleen, maalleen ja koko EU:lle1.
Culture is also a resource. 
Kulttuuri on myös resurssi.
It has been identified by the Commission as a driver for growth and jobs, an enabler of social inclusion, and an asset for strengthening the EU’s international relations2. 
Komissio on todennut sen olevan kasvun ja työllisyyden edistäjä, sosiaalisen osallisuuden mahdollistaja ja voimavara EU:n kansainvälisten suhteiden vahvistamisessa2.
According to Eurostat statistics, the culture sector employed 8.7 million people in the EU in 2018: 3.8 %of total employment3. 
Eurostatin tilastojen mukaan kulttuuriala työllisti EU:ssa 8,7 miljoonaa henkeä vuonna 2018, mikä on 3,8 prosenttia kokonaistyöllisyydestä3.
02 Culture is a broad concept that includes various activities (e.g. crafts, arts and audiovisual) in different economic sectors (e.g. manufacturing, services and communications). 
02 Kulttuuri on laaja käsite, joka kattaa erilaisia toimintoja (esim. käsiteollisuus, taide ja audiovisuaaliala) talouden eri aloilla (esim. valmistusteollisuus, palvelut ja viestintä).
In this special report, “cultural sites” means the physical infrastructure where Europeans can experience culture. 
Tässä erityiskertomuksessa ”kulttuurikohteilla” tarkoitetaan fyysisiä infrastruktuureja, joissa eurooppalaiset voivat saada kulttuurikokemuksia.
We distinguish between heritage sites (ancient historical sites), and new cultural infrastructure (new buildings used to foster art, music, theatre, etc.). 
Kertomuksessa erotetaan toisistaan kulttuuriperintökohteet (muinaiset historialliset kohteet) ja uudet kulttuuri-infrastruktuurit (taiteen, musiikin, teatterin jne. edistämiseen käytettävät uudet rakennukset).
03 EU-level policymaking on culture gained momentum in 2017, with calls for EU leaders to do more in the areas of education and culture4. 
03 EU:n tason kulttuuripoliittinen päätöksenteko tehostui vuonna 2017, kun EU-johtajia kehotettiin tekemään enemmän koulutuksen ja kulttuurin alalla4.
More recently, in its New Strategic Agenda for 2019-24, the European Council committed to "invest[ing] in culture and our cultural heritage, which are at the heart of our European identity"5. 
Uudemmassa strategisessa ohjelmassaan vuosiksi 2019–2024 Eurooppa-neuvosto sitoutui investoimaan ”kulttuuriin ja kulttuuriperintöömme, jotka ovat eurooppalaisen identiteetin ytimessä”5.
6 1 2 3 4 5 “Cultural Heritage”, Special Eurobarometer, n°466, survey requested by the European Commission, December 2017. 
7 1 2 3 4 5 ”Cultural Heritage”, erityiseurobarometri nro 466, Euroopan komission teettämä tutkimus, joulukuu 2017.
Communication from the Commission on “A European agenda for culture in a globalizing world", COM(2007) 242 final, 10.5.2007. 
Komission tiedonanto kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta, COM(2007) 242 final, 10.5.2007.
Eurostat, “Culture statistics”, fourth edition, 2019, p. 
Eurostat, Culture statistics, neljäs painos, 2019, s.
European Council meeting, 14 December 2017, EUCO 19/1/17. 
Eurooppa-neuvoston kokous 14. joulukuuta 2017, EUCO 19/1/17.
A new Strategic Agenda, 2019-2024, European Council. 
Uusi strateginen ohjelma vuosiksi 2019–2024, Eurooppa-neuvosto.
Policy framework 04 The Treaties stipulate that the EU should “respect its rich cultural diversity and (...) ensure that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced”6, and that the EU must support culture in the Member States7. 
Toimintakehys 04 Perussopimuksen mukaan EU ”kunnioittaa kulttuuriensa (...) rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä”6. EU:n on myös tuettava kulttuuria jäsenvaltioissa7.
The Treaties also define the areas of EU policy action (cultural dissemination, cultural heritage, non-commercial cultural exchanges, artistic and literary creation, external cooperation). 
Perussopimuksissa määritellään myös EU:n politiikan alat (kulttuurinen levittäminen, kulttuuriperintö, ei-kaupallinen kulttuurivaihto, taiteellinen ja kirjallinen luova toiminta, ulkoinen yhteistyö).