natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EBA’s NPL ratio is based on the broader definition for NPEs and refers to loans and advances; EBA’s NPE ratio also includes debt securities (mainly bonds). 
EPV:n järjestämättömien lainojen suhdeluku perustuu järjestämättömien saamisten laajempaan määritelmään ja kattaa lainat ja ennakkomaksut; EPV:n järjestämättömien saamisten suhdeluku sisältää myös velkapaperit (lähinnä joukkovelkakirjat).
Source: European Banking Authority, Risk Dashboard Data (from a sample of EU banks; 198 in 2016). 
Lähde: Euroopan pankkiviranomainen, riskitaulukon tiedot (otos EU:n pankeista; 198 pankkia vuonna 2016).
34 27. 3 30. 4 61. 5 6 80. 7 8 10 11 
2009 2010 –4,3 –5,5 KESTÄVÄ KASVU BKT:N KASVU (%) 2011 2012 2013 2014 2015 2016 –9,1 –7,3 –3,2 0,4 –0,2 0 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, toukokuu 2010) –2,0 –4,0 –2,6 1,1 2,1 2,1 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, maaliskuu 2012) –4,7 0,0 2,5 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, huhtikuu 2014) –0,1 3,3 INFLAATIO – YHDENMUKAISTETTU KULUTTAJAHINTAINDEKSI (YKHI, %) 2009 2010 1,3 4,7 1,9 2011 2012 2013 2014 2015 2016 3,1 1,0 –0,9 –1,4 –1,1 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, toukokuu 2010) –0,4 1,2 0,7 0,9 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, maaliskuu 2012) 2009 2010 9,6 12,70 –0,5 –0,3 0,1 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, huhtikuu 2014) –0,8 0,3 TYÖTTÖMYYSASTE (%) 2011 2012 2013 2014 17,9 24,5 27,5 26,5 24,9 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, toukokuu 2010) 12,0 14,7 15,2 14,8 2015 2016 LIITE XI 38
2009 2010 25.7 33.0 31.2 2009 2010 3.9 5.7 5.4 2009 2010 65.6 63.8 2009 2010 52.9 51.8 YOUTH UNEMPLOYMENT (%) 2011 2012 2013 2014 2015 2016 1 2 Adjusted MoU Adjusted MoU level. 
2 2009 2010 65,6 63,8 2015 2016 1 Mukautettu yhteisymmärryspöytäkirjan työttömyysennuste, jossa oletetaan pitkäaikais-ja kokonaistyöttömyyden suhteen pysyvän vakaana vuoden 2010 tasolla. 2015 2016 39
2009 2010 -20.2 10.8 2011 2012 2013 2014 2015 2016 5.8 3.7 0.6 5.2 -8.7 Target (MoU forecast, May 2010) 6.7 9.3 Target (MoU forecast, March 2012) 2.9 5.2 6.9 Target (MoU forecast, April 2014) 0.4 3.4 EXPORT SHARES (5-YEAR CHANGE, %) 2009 2010 -10.2 -14.0 2011 -15.5 2012 2013 2014 2015 2016 -24.7 -25.2 -18.0 -20.6 Target (based on MIP threshold) -6.0 2009 0.8 -6.0 -6.0 -6.0 -6.0 -6.0 -6.0 FDI (% OF GDP – AVERAGE OF INFLOW AND OUTFLOW) 3 The overall Europe 2020 employment target (70 %), adjusted for the employment gender differential at EU average level in 2015 (i.e. 0.85, given female employment at 64.3 and male at 74.9). 
2009 52,9 2009 –20,2 NAISTEN TYÖLLISYYS (%) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 51,8 48,7 45,2 43,3 44,3 46,0 Tavoite (Euroopan tilintarkastustuomioistuin Eurooppa 2020 -strategian perusteella) 3: 59,3 VIENNIN KASVU 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 10,8 5,8 3,7 0,6 5,2 –8,7 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, toukokuu 2010) 3,4 7,1 6,7 9,3 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, maaliskuu 2012) 2,9 5,2 6,9 Tavoite (yhteisymmärryspöytäkirjan ennuste, huhtikuu 2014) 0,4 3,4 5,5 5,0 VIENTIOSUUDET (MUUTOS VIIDEN VUODEN AIKANA, %) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 –14,0 –15,5 –24,7 –25,2 –18,0 –20,6 Tavoite (perustuu liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn raja-arvoon) –6,0 –6,0 –6,0 –6,0 –6,0 –6,0 SUORAT ULKOMAISET INVESTOINNIT (% BKT:STÄ – KREIKKAAN JA ULKOMAILLE SUUNTAUTUNEIDEN INVESTOINTIEN KESKIARVO) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 0,2 0,4 0,7 1,2 1,1 0,6 2009 –10,2 –6,0 2009 0,8 3 Eurooppa 2020 -strategian kokonaistyöllisyystavoite (70 %) mukautettuna sukupuolten työllisyyseron EU:n keskiarvolla vuonna 2015 (joka on 0,85, koska naisten työllisyysaste oli 64,3 prosenttia ja miesten työllisyysaste 74,9 prosenttia).
3.4 7.1 Target (ECA; based on Europe 2020) 3: EXPORT GROWTH 59.3 2010 2011 2012 2013 0.2 0.4 0.7 1.2 Target (ECA) EU-28 average in 2010 2.1 2.1 2.1 2.1 2014 2015 2016 1.1 0.6 2.1 2.1 5.5 5.0 37 
40 41 Tavoite (Euroopan tilintarkastustuomioistuin) EU-28:n keskiarvo vuonna 2010 2,1 2,1 2,1 2,1 2,1 2,1
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS "THE COMMISSION'S INTERVENTION IN THE GREEK FINANCIAL CRISIS" EXECUTIVE SUMMARY I. The Commission welcomes this European Court of Auditor’s (ECA) performance audit of the Commission’s involvement in the Greek financial assistance programmes financed by the different mechanisms put in place over time since 2010. 
KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”KOMISSION PUUTTUMINEN KREIKAN RAHOITUSKRIISIIN” TIIVISTELMÄ I. Komissio on tyytyväinen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (ETT) toiminnantarkastukseen, jossa tarkasteltiin komission osallistumista erilaisilla vuodesta 2010 alkaen käyttöön otetuilla mekanismeilla rahoitettuihin Kreikan rahoitustukiohjelmiin.
The Commission is open to constructive criticism and well-founded recommendations on how improvements can be made in the design and implementation of financial assistance programmes. 
Komissio ottaa mielellään vastaan rakentavaa palautetta ja perusteltuja suosituksia siitä, miten rahoitustukiohjelmien suunnittelua ja toteutusta voidaan parantaa.
The Commission intends to build on the changes identified and, in some cases, already under implementation in order to bring about further improvements, as set out in its response to the audit recommendations. 
Komissio aikoo ottaa toiminnantarkastuksessa havaitut muutostarpeet huomioon – ja joissain tapauksissa muutoksia ollaan jo toteuttamassa – parantaakseen toimintaansa, kuten sen tarkastussuosituksiin antamassa vastauksessa todetaan.
In the context of the ESM stability programme for Greece, the Commission has put a yet greater emphasis on social cohesion, growth and employment. 
EVM:n Kreikkaa koskevassa vakausohjelmassa komissio on painottanut entistä enemmän sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kasvua ja työllisyyttä.
Also, for the very first time, the Commission has conducted a social impact assessment (see also reply to paragraph IV. of the Executive Summary below). 
Komissio on myös ensimmäistä kertaa toteuttanut sosiaalisten vaikutusten arvioinnin (ks. myös jäljempänä oleva vastaus Tiivistelmän IV kohtaan).
The Commission would like to recall the significance of the political and economic changes that impacted on decision-making, design and implementation during the programme years. 
Komissio haluaa muistuttaa, että ohjelman aikana tapahtuneet poliittiset ja taloudelliset muutokset ovat olleet merkittäviä ja ne ovat vaikuttaneet päätöksentekoon, suunnitteluun ja toteutukseen.
The underlying objectives of the financial assistance programmes is to restore market access and by construction they are established in moments of acute crisis; this is especially true in the case of Greece. 
Rahoitustukiohjelmien taustalla olevana tavoitteena on palauttaa jäsenvaltion kyky saada rahoitusta markkinoilta, ja tällaiset ohjelmat ovat luonteeltaan sellaisia, että ne perustetaan vakavissa kriisitilanteissa; tämä pätee erityisesti Kreikan tapaukseen.
There is thus a need to distinguish between the immediate and medium-term objectives of the programmes. 
Näin ollen on tarpeen erottaa toisistaan ohjelmien välittömät ja keskipitkän aikavälin tavoitteet.
Policy conditionality should take into account the capacity of the national authorities to adopt and implement policies that are economically and socially very challenging. 
Poliittisissa ehdoissa pitäisi ottaa huomioon kansallisten viranomaisten valmiudet hyväksyä ja toteuttaa politiikkoja, jotka ovat taloudellisesti ja sosiaalisesti hyvin haastavia.
The policies adopted in the context of a financial assistance programme provide the framework for sustainable growth and jobs over the long-term, even beyond the time horizon of a programme itself; and there is thus a need to establish comprehensive growth strategies to this end. 
Rahoitustukiohjelmassa hyväksytyillä politiikoilla luodaan puitteet kestävälle kasvulle ja työllisyydelle pitkällä – jopa itse ohjelman aikahorisonttia pidemmällä – aikavälillä; siksi tätä tarkoitusta varten on tarpeen laatia kokonaisvaltaisia kasvustrategioita.
Furthermore, it is of utmost importance to systematically take into account the economic and political context of each financial assistance programme, in which relevant policy choices were made. 
Tämän lisäksi on äärimmäisen tärkeää ottaa järjestelmällisesti huomioon kunkin rahoitustukiohjelman toteutusaikana vallinnut taloudellinen ja poliittinen tilanne, jossa asianomaiset poliittiset valinnat tehtiin.
For example, the first programme was established against the background of the sovereign having been abruptly cut off from market access. 
Esimerkiksi ensimmäinen ohjelma perustettiin tilanteessa, jossa valtio ei yhtäkkiä saanut enää rahoitusta markkinoilta.
The Commission had to act in a context of extreme and unprecedented uncertainty, a severe liquidity crisis that challenged the stability of the whole financial system, and in the absence of adequate financial assistance instruments at the level of and available to the Euro area. 
Komission täytyi toimia äärimmäisen ja ennennäkemättömän epävarmoissa olosuhteissa tilanteessa, jossa vakava maksuvalmiuskriisi horjutti koko rahoitusjärjestelmän vakautta, eikä euroalueella ollut tuolloin käytettävissä riittäviä rahoitustukivälineitä.
It is moreover crucial to preserve the chronology of events. 
On myös erittäin tärkeää muistaa, miten kriisi eteni.
It is also essential to recognise fully both the different frameworks and the circumstances of the establishment of the ESM stability support programme for Greece. 
Niin ikään on olennaista olla hyvin tietoinen niistä eri kehyksistä ja olosuhteista, joissa EVM:n vakaustukiohjelma Kreikan tapauksessa perustettiin.
Therein, the Commission acted within a new legal framework (Regulation 472/2013) which dramatically improved the transparency of its work and its democratic accountability, through a reinforced dialogue with the European Parliament and the national Parliaments. 
Komissio toimi tuolloin uudessa oikeudellisessa kehyksessä (asetus 472/2013), jossa sen työskentelyn avoimuus ja demokraattinen vastuuvelvollisuus parantuivat dramaattisesti sen myötä, että vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien kanssa vahvistettiin.
The consistency of the programme with the Union goals and policies was also reinforced: by ensuring that the MoU will be consistent with the programme approved by the Council; through explicit references to the Charter of Fundamental Rights as well as other social rights; the taking into account of the national practice and institutions for wage formation as well as the national reform programme of the Member State concerned in the context of the Union’s strategy for growth and jobs; and the requirement that budgetary consolidation efforts in the programme take into account the need to ensure sufficient means for fundamental policies such as education and health care. 
Lisäksi ohjelman yhdenmukaisuutta unionin tavoitteiden ja politiikkojen kanssa vahvistettiin seuraavilla toimenpiteillä: yhteisymmärryspöytäkirjojen yhdenmukaisuuden varmistaminen neuvoston hyväksymän ohjelman kanssa; suorat viittaukset perusoikeuskirjaan sekä muihin sosiaalisiin oikeuksiin; palkanmuodostusta koskevien kansallisten käytäntöjen ja instituutioiden sekä asianomaisen jäsenvaltion kansallisen uudistusohjelman ottaminen huomioon unionin kasvu-ja työllisyysstrategiassa; ja vaatimus siitä, että ohjelman julkisen talouden vakauttamistoimissa otetaan huomioon se, että on välttämätöntä varmistaa, että perustavanlaatuisilla politiikanaloilla, kuten koulutuksessa ja terveydenhuollossa, on käytettävissä riittävästi resursseja.
Consequently, the ESM programme has put a greater emphasis on social cohesion, growth and employment (including active labour market policies); and the Commission, 1 for the first time, conducted a social impact assessment. 
EVM-ohjelmassa on painotettu entistä enemmän sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kasvua ja työllisyyttä (muiden muassa aktiivista työvoimapolitiikkaa); ja komissio on ensimmäistä kertaa toteuttanut sosiaalisten vaikutusten arvioinnin.
The new legal framework also created a basis for the Commission to provide technical assistance to Greece to improve its administrative capacity and address problems implementing the programme. 
Tämän lisäksi uudessa oikeudellisessa kehyksessä komissiolle luotiin edellytykset teknisen avun antamiseen Kreikalle, jotta sen hallinnollisia valmiuksia saataisiin parannettua ja ohjelman toteuttamisessa ilmenneet ongelmat voitaisiin ratkaista.
V. Whilst the Commission is the addressee of this performance audit for legal/institutional reasons, both the Eurogroup and other Union institutions play a key role that has changed significantly over successive programmes. 
V. Vaikka komissio on oikeudellisista/institutionaalisista syistä tämän toiminnantarkastuksesta laaditun kertomuksen vastaanottaja, myös euroryhmällä ja unionin muilla toimielimillä on keskeinen tehtävä, jossa on tapahtunut huomattavia muutoksia peräkkäisten ohjelmakausien aikana.
A good understanding and reflection of the actual governance framework prevailing in each programme or during the design of the current ESM stability support programme, and at the time specific decisions were made is necessary for actions and decisions to be appropriately attributed to the responsible parties at all times. 
Kunkin ohjelman aikana ja EVM:n nykyisen vakaustukiohjelman suunnitteluvaiheessa ja yksittäisten päätösten tekohetkellä tosiasiallisesti vallinneen hallintokehyksen hyvä tuntemus ja pohdinta ovat välttämättömiä, jotta kyetään asianmukaisesti hahmottamaan, mikä osapuoli on kulloinkin ollut vastuussa tehdyistä toimista ja päätöksistä.
Commission actions were developed and implemented under complex institutional settings that have evolved significantly since 2010 in line with changes in the legal basis. 
Komissio on suunnitellut ja toteuttanut toimensa monimutkaisessa institutionaalisessa ympäristössä, joka on muuttunut merkittävästi vuodesta 2010 samalla, kun toimien oikeusperusta on muuttunut.
Moreover, the role of the Commission in the negotiation process implies interaction with not only national authorities and other EU institutions, but also multiple international organisations and the Eurogroup. 
Lisäksi komission tehtävä neuvotteluprosessissa edellyttää vuorovaikutusta ei ainoastaan kansallisten viranomaisten ja muiden EU:n toimielinten kanssa vaan myös useiden kansainvälisten järjestöjen ja euroryhmän kanssa.
In this respect, the duties conferred on the Commission and the European Central Bank (ECB) within the framework of the European Financial Stability Facility (EFSF) or, subsequently, the Treaty establishing the European Stability Mechanism (ESM), important as they are, do not entail any power to make decisions on their own. 
Tältä osin on huomattava, että vaikka Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) puitteissa taikka sittemmin Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisesta tehdyssä sopimuksessa komissiolle ja Euroopan keskuspankille (EKP) uskotut tehtävät ovatkin tärkeitä, ne eivät anna minkäänlaista valtaa itsenäiseen päätöksentekoon.
Further, responsibility for not only policy choice but also implementation lies with the national authorities. 
Vastuu poliittisista valinnoista ja niiden toteuttamisesta on sitä paitsi kansallisilla viranomaisilla.
All Memoranda of Understanding have been based on shared conditionality agreed by all institutions, including the International Monetary Fund (IMF), and in agreement with the Greek authorities, after a process of internal discussions and in-depth dialogue. 
Kaikki yhteisymmärryspöytäkirjat ovat perustuneet kaikkien instituutioiden, Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) mukaan lukien, kanssa yhdessä sovittuihin yhteisiin ehtoihin, jotka on laadittu yhteisymmärryksessä Kreikan viranomaisten kanssa ja jotka ovat syntyneet sisäisten neuvottelujen ja seikkaperäisen vuoropuhelun tuloksena.
The need to have shared conditionality was pursued by the Eurogroup. 
Euroryhmä on painottanut yhteisten ehtojen välttämättömyyttä.
This required reaching compromise positions with the other institutions, namely the IMF and ECB. 
Tämä edellytti kompromissiratkaisujen neuvottelemista muiden instituutioiden, nimittäin IMF:n ja EKP:n, kanssa.
Policy conditionality was designed after detailed internal discussions among the institutions that involved many oral and written iterations. 
Poliittiset ehdot suunniteltiin sen jälkeen, kun instituutioiden kesken oli käyty yksityiskohtaisia sisäisiä neuvotteluja, joihin liittyi lukuisia suullisia ja kirjallisia lausuntokierroksia.
The provision of technical assistance – where relevant – was designed to provide the best possible support to the national authorities to implement the conditionality by the agreed deadlines. 
Teknisen avun antamisella – tarvittaessa – pyrittiin siihen, että kansallisille viranomaisille tarjottaisiin parasta mahdollista tukea ehtojen panemiseksi täytäntöön sovittuihin määräaikoihin mennessä.
One strength of this multi-institutional framework is that different institutions can pool expertise, which often enhanced the quality of the policy design. 
Tämän useasta eri instituutiosta koostuvan järjestelmän yhtenä vahvuutena on se, että eri instituutiot voivat jakaa keskenään asiantuntemustaan, mikä on usein parantanut politiikan suunnittelun laatua.
Moreover, it is the Member States – or ESM Members under the ESM framework – that establish the financing envelope and also decide upon measures related to debt. 
Edelleen on huomattava, että jäsenvaltiot – tai EVM-järjestelmässä EVM:n jäsenet – vahvistavat rahoituspuitteet ja päättävät myös velkaan liittyvistä toimenpiteistä.
The ECB, and subsequently the Single Supervisory Mechanism (SSM), have specific responsibilities to ensure financial stability and, as supervisors, take decisions independently and in some cases without sharing confidential, market-sensitive information with other institutions. 
EKP:llä ja sittemmin yhteisellä valvontamekanismilla (YVM) on erityisiä rahoitusvakauden varmistamiseen liittyviä tehtäviä, ja valvontaviranomaisina ne tekevät päätöksiä itsenäisesti eivätkä tietyissä tapauksissa jaa luottamuksellisia, markkinoiden kannalta merkittäviä tietoja muiden instituutioiden kanssa.
The Euro area lacked financial instruments and a legal framework to provide financial assistance to Euro area countries. 
Euroalueella ei ollut rahoitusvälineitä eikä oikeudellista kehystä, joiden avulla euroalueen maille olisi voitu antaa rahoitustukea.
The first programme, financed by the Greek Loan Facility (GLF), was rapidly established in order to avert the default of the sovereign. 
Ensimmäinen ohjelma, joka rahoitettiin Kreikan lainajärjestelyllä, perustettiin nopeasti, jotta valtio välttyisi ajautumasta maksukyvyttömyyteen.
In the absence of a framework at the time, the Commission and the Eurogroup relied upon the framework and methodologies developed by the IMF, which was then the international organisation with the mandate and the experience to undertake such programmes. 
Koska tarvittavaa kehystä ei ollut, komissio ja euroryhmä turvautuivat IMF:n kehittämiin puitteisiin ja menetelmiin, sillä IMF oli tuolloin se kansainvälinen organisaatio, jolla oli valtuudet tällaisten ohjelmien toteuttamiseen ja kokemusta niiden läpiviennistä.
The Commission formally codified its own procedures in 2011. 
Komissio kodifioi virallisesti omat menettelynsä vuonna 2011.
Policy actions were duly prioritised, notably through the joint programme with the IMF. 
Poliittiset toimet asetettiin asianmukaisesti etusijalle – erityisesti yhteisohjelmassa IMF:n kanssa.
These were gradually refined with some additional prior actions in the area of structural reforms, and through the use of milestones. 
Näitä välineitä kehitettiin asteittain ottamalla käyttöön täydentäviä valmistelutoimia 2 rakenneuudistusten alalla ja asettamalla välitavoitteita.
The ESM stability support programme currently underway also introduced the concept of 'key deliverables'. 
Parhaillaan meneillään olevassa EVM:n vakaustukiohjelmassa on lisäksi otettu käyttöön ”keskeisten tuotosten” käsite.
Each institution acts within the legal framework applicable to each programme. 
Kukin instituutio toimii kuhunkin ohjelmaan sovellettavassa oikeudellisessa kehyksessä.
The successful recapitalisation, substantial restructuring and regulatory and governance reforms 2 undertaken in direct response to an acute crisis and to contain unfolding negative effects allowed for the stabilisation of the entire system. 
Pääomapohjan onnistunut vahvistaminen, huomattavat uudelleenjärjestelyt ja sääntelyn ja hallinnon uudistukset, jotka toteutettiin suorana vastauksena vakavaan kriisiin ja sen orastavien negatiivisten vaikutusten hillitsemiseksi, mahdollistivat koko järjestelmän vakauttamisen.
This ensured the achievement of the key objective of the programmes: avert a sovereign default and ensure financial stability. 
Näin pystyttiin saavuttamaan ohjelmien keskeinen tavoite: valtio välttyi maksukyvyttömyydeltä ja rahoitusvakaus saatiin varmistettua.
The counterfactual scenario (a financial system collapse) would have brought about far more significant financial, economic and social costs. 
Hinta, joka olisi tullut maksettavaksi vaihtoehtoisen skenaarion toteutumisesta (rahoitusjärjestelmän romahtamisesta), olisi ollut rahoitusmarkkinoiden, talouden ja sosiaalisen elämän aloilla vielä paljon huomattavampi.
The absence of political stability created challenges of ownership of the reform agenda over time; this constitutes one of the key elements to be kept in mind when assessing policy outcomes in this area. 
Poliittinen epävakaus synnytti ajan kuluessa uudistusohjelmaan sitoutumiseen liittyviä haasteita; tämä on yksi keskeisistä tekijöistä, jotka on pidettävä mielessä silloin, kun arvioidaan tällä alalla saavutettuja poliittisia tuloksia.
Greece experienced recurrent protracted periods of political instability that reignited uncertainties regarding the policy course, commitment to reforms and their effective implementation. 
Kreikassa koettiin toistuvia ja pitkiä poliittisen epävakauden kausia, jotka nostivat uudelleen esiin epävarmuuden poliittisesta linjasta, sitoutumisesta uudistuksiin ja uudistusten tehokkaasta täytäntöönpanosta.
However, Greece tapped the markets in April and July 2014, following a period of a steady reform, successful conclusions of reviews, and improved growth prospects. 
Kreikka onnistui kuitenkin pääsemään takaisin markkinoille huhtikuussa ja heinäkuussa 2014 – tätä ennen Kreikka oli toteuttanut jatkuvia uudistuksia, tarkistukset oli saatu onnistuneesti päätökseen, ja maan kasvunäkymät olivat parantuneet.
This clearly demonstrates how effective reform implementation is conducive to increased confidence among market participants and a successful return to the markets. 
Tämä osoittaa selvästi, miten uudistusten tehokkaalla toteuttamisella edistetään markkinaosapuolten keskinäisen luottamuksen parantumista ja onnistunutta paluuta markkinoille.
First bullet point: A successful return to growth depends on successful programme implementation. 
Ensimmäinen luetelmapallo: Onnistuminen kasvun palauttamisessa riippuu ohjelman toteuttamisen onnistumisesta.
Growth could not be achieved without addressing the underlying systemic and structural weaknesses of the Greek state and economy. 
Kasvua ei voitu saavuttaa puuttumatta kriisin taustalla olleisiin Kreikan valtion ja talouden systeemisiin ja rakenteellisiin heikkouksiin.
Given that both the first and the second programmes were interrupted, this ultimate goal was not entirely achieved. 
Tätä perimmäistä tavoitetta ei täysin saavutettu, koska sekä ensimmäinen että toinen ohjelma keskeytettiin.
Third bullet point: The implementation of the programmes prevented the collapse of the financial system that would have resulted in far more dramatic consequences for the Greek state and for financial stability. 
Kolmas luetelmapallo: Ohjelmien toteuttamisella estettiin rahoitusjärjestelmän romahtaminen, jonka seuraukset Kreikan valtiolle ja rahoitusvakaudelle olisivat olleet paljon nyt koettua dramaattisemmat.