natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A recent report by the Commission bringing together the findings of a series of impact analyses of the reform proposals made in Agenda 2000 (25) predicts that the price reduction for cereals, beef and milk products will reduce consumersŐ food bills by about 1,9 %. 
4.21 Komissio on hiljattain laatinut kertomuksen (25), jossa kootaan yhteen Agenda 2000:ssa esitettyjen uudistusehdotusten vaikutuksista tehtyjen useiden selvitysten tulokset. Kertomuksen mukaan viljojen, naudanlihan ja maitotuotteiden hintojen aleneminen pienent kuluttajien ruokalaskua noin 1,9 prosenttia.
The absolute advantage is estimated to be about ECU 12 500 million per year. 
Absoluuttisen sstn arvioidaan olevan noin 12 500 miljoonaa ecua vuodessa.
However it appears to the Court that in practice the benefit to the consumer is unlikely even to (22) According to information collected from consumer associations. 
Tilintarkastustuomioistuimen mukaan on kuitenkin eptodennkist, ett kuluttajille koituva kytnnn hyty (22) Kuluttajajrjestilt saatujen tietojen mukaan.
(23) See the CourtŐs Special Report No 19/98 of 4.12.1998 on BSE (OJ 24 C 383, 9.12.1998). () The Court was unable to find any significant reduction in consumer prices which could have been clearly linked to the reduction in institutional prices. 
(23) Ks. BSE-tautia koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 24 nro 19/98, 4.12.1998 (EYVL C 383, 9.12.1998). ( ) Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut kuluttajahinnoissa tapahtuneen sellaista merkittv laskua, jonka olisi voitu katsoa johtuneen selvsti virallisten hintojen alenemisesta.
A recent audit of the Swedish National Audit Office 25 of the consumer price problem came to the same results for Sweden. () European Commission, DG VI Ń CAP Reports Ń CAP reform proposals, Impact analyses Ń October 1998 Ń Luxembourg. 
Ruotsin kansallinen tarkastuselin on skettin toimittanut kuluttajahintoja koskevan tarkastuk-25 sen, jossa se ptyi vastaavaan tulokseen Ruotsin osalta. () Euroopan komissio, PO VI Ń Yhteist maatalouspolitiikkaa koskevat kertomukset Ń YMP:n uudistusehdotukset, vaikutuksia koskevat selvitykset Ń lokakuu 1998 Ń Luxemburg.
C 192/16 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 170 160 150 140 130 120 110 100 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Graph 1 EU-12 average producer cereal price and target price (ECU/t) Note: The target price was abolished after it reached its foreseen lowest level. 
C 192/16 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 170 160 150 140 130 120 110 100 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Kaavio 1 Viljojen keskimrinen tuottajahinta (EU-12) ja tavoitehinta (ecua/tonni) Huom.Tavoitehinta poistettiin kytst, kun se oli saavuttanut alhaisimman sdetyn tasonsa.
Source: Eurostat, annual unit values turned into marketing year unit values. 
Lhde: Eurostat; kalenterivuosiin perustuvat yksikkarvot on muunnettu markkinointivuosiin perustuviksi yksikkarvoiksi.
200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Graph 2 Target price and producer soft wheat price in the five main Member States (ECU/t) EU-12 average cereal price Target price (excluding switch over) Spain Italy United Kingdom Germany France Target price (excluding switch over) Note: The target price was abolished after it reached its foreseen lowest level. 
200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Kaavio 2 Vehnn tavoitehinta ja tuottajahinta viidess suurimmassa jsenvaltiossa (ecua/tonni) Viljan keskimrinen hinta (EU-12) Tavoitehinta (ilman switchover-kerrointa) Espanja Italia Yhdistynyt kuningaskunta Saksa Ranska Tavoitehinta (ilman switchover-kerrointa) Huom.Tavoitehinta poistettiin kytst, kun se oli saavuttanut alhaisimman sdetyn tasonsa.
Source: Eurostat, annual unit value turned into marketing year unit values. ECU/t ECU/t 
Lhde: Eurostat; kalenterivuosiin perustuvat yksikkarvot on muunnettu markkinointivuosiin perustuviksi yksikkarvoiksi. ecua/tonni ecua/tonni
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/17 220,0 200,0 180,0 160,0 140,0 120,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Graph 3 EU-12 average producer price of different cereals and target price (ECU/t) Durum wheat Maize Oats Soft wheat Barley Rye Target price (excluding switch over) Note: the target price was abolished after it reached its foreseen lowest level. 
8.7.1999 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 192/17 220,0 200,0 180,0 160,0 140,0 120,0 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Kaavio 3 Eri viljojen keskimriset tuottajahinnat (EU-12) ja tavoitehinta (ecua/tonni) Durumvehn Maissi Kaura Vehn Ohra Ruis Tavoitehinta (ilman switchover-kerrointa) Huom.Tavoitehinta poistettiin kytst, kun se oli saavuttanut alhaisimman sdetyn tasonsa.
Stocks 4.22. A distinction needs to be drawn between private storage and public storage (intervention). 
Varastot 4.22 On tehtv ero yksityisen varastoinnin ja julkisen varastoinnin (interventio) vlill.
While private storage serves, primarily, commercial purposes, and therefore forms part of internal demand, public storage comprises an artificial outlet for production not absorbed by the market at given prices. 
Yksityist varastointia kytetn lhinn kaupallisiin tarkoituksiin, joten se kuuluu osana sismarkkinoiden kysyntn; julkinen varastointi puolestaan luo keinotekoiset markkinat tuotannolle, jota ei ole kyetty myymn tietyill hinnoilla.
Table 1 provides some information concerning both types of storage. 
Taulukossa 1 esitetn joitakin tietoja molemmista varas-tointimuodoista.
The figures show that private stocks were fairly stable from marketing year 1989/1990 onwards. 
Luvut osoittavat, ett yksityisten varastojen mr pysyi suhteellisen vakaana markkinointivuodesta 1989/1990 alkaen.
However, in 1992/1993, the last year before the reform took place, private stockholders feared the price reductions involved in the reform and sold private stocks into intervention. 
Kuitenkin viimeisen uudistusta edeltneen markkinointivuotena 1992/1993 yksityisten varastojen omistajat kokivat uudistukseen liittyneet hinnanalennukset uhkana ja myivt yksityisi varastoja interventiovarastoihin.
Private stocks were therefore ÔemptiedŐ and intervention stocks grew to their record level of 32,2 million tonnes, with the corresponding budgetary consequences. 4.23. 
Nin ollen yksityiset varastot ÓtyhjenivtÓ ja interventiovarastot kasvoivat enntykselliselle tasolle, 32,2 miljoonaan tonniin, jolloin mys talousarviomenot kasvoivat vastaavasti.
Following the reform, private stocks resumed their normal levels again. 
4.23 Yksityiset varastot palautuivat uudistuksen jlkeen tavanomaiselle tasolleen.
As a consequence of market prices being above intervention prices and of increased internal demand, in 1996/1997 intervention stocks fell to their lowest level for a long time at 2,4 million tonnes. 
Koska markkinahinnat olivat interventiohintoja korkeammat ja kysynt sismarkkinoilla kasvoi, interventiovarastot laskivat markkinointivuonna 1996/1997 alhaisemmalle tasolle kuin pitkn aikaan, 2,4 miljoonaan tonniin.
In that year increasing market prices made trades-men expand their private stocks to 25,6 million tonnes, as compared with 19,7 million in the previous year, in the hope of further price increases. 
Kyseisen markkinointivuotena viljakauppiaat kasvattivat yksityisi varastojaan nousevien markkinahintojen takia 25,6 miljoonaan tonniin, kun mr oli edeltvn vuotena ollut 19,7 miljoonaa tonnia; nin menetellessn kauppiaat toivoivat hintojen nousevan entisestn.
Given the marked downturn in market prices from 1996/1997 onwards, there is a risk that those quantities kept for speculative purposes will later end up in intervention stores. 
Markkinahinnat kntyivt laskuun markkinointivuodesta 1996/1997 alkaen, mink vuoksi on olemassa riski, ett kei-nottelutarkoituksessa varastoidut mrt ptyvt myhemmin interventiovarastoihin.
Indeed, the Commission predicted intervention stocks of up to 10,7 million tonnes (26) for 1997/1998. 
Komissio ennusti itse asiassa interventiovarastojen kasvavan 10,7 miljoonaan tonniin (26) markkinointivuonna 1997/1998.
However, this figure was still too optimistic. 
Arvio oli kuitenkin liian optimistinen.
Intervention stocks at the end of June 1998 amount to 14,5 million tonnes, as compared with 2,4 million tonnes in 1996/1997. 
Keskuun 1998 lopussa interventiovarastojen suuruus oli 14,5 miljoonaa tonnia, kun se oli ollut 2,4 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 1996/1997.
(26) CAP 2000 CommissionŐs working document, Long-term Prospects, April 1997, page 23. 
(26) CAP 2000 CommissionŐs working document Long Term Prospects, huhtikuu 1997, s.
C 192/18 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 1988 180,4 172,6 186,3 161,7 n.a. 
C 192/18 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 1988 180,4 172,6 186,3 161,7 e.s.
191,4 199,7 238,2 Before the reform 1990 172,8 157,6 168,7 179,1 197,7 173,3 151,9 201,1 159,1 160,0 280,7 161,0 172,8 242,1 227,7 255,6 282,5 154,3 149,1 162,9 150,7 174,3 158,9 184,6 154,0 155,7 252,3 167,4 153,8 155,4 170,6 170,1 173,8 161,0 151,2 190,5 137,9 173,0 252,3 169,4 146,5 152,3 152,0 197,2 161,3 167,3 145,7 223,4 133,0 164,3 182,2 155,9 173,0 192,3 219,1 226,2 210,3 223,6 Since the reform 1995 135,1 135,9 132,4 174,9 173,7 135,8 141,4 166,2 132,8 133,4 165,2 140,9 135,1 173,1 179,6 174,4 178,4 121,3 123,6 112,4 139,3 148,3 123,0 140,8 111,2 109,6 146,4 127,9 120,5 146,4 133,6 164,2 156,6 138,4 136,8 160,6 112,8 147,7 146,4 144,9 111,1 120,3 116,2 188,5 159,6 155,4 121,3 183,1 103,9 128,6 178,5 121,7 151,1 174,6 171,3 173,1 169,0 150,9 (ECU/t) 1997 n.a. 
163,9 155,1 194,6 154,5 184,1 263,5 169,9 161,4 152,8 160,7 209,2 e.s. 162,3 148,2 251,6 156,0 149,9 196,1 154,6 165,3 188,5 e.s. 184,7 195,3 233,5 Ennen uudistusta 1990 172,8 157,6 168,7 179,1 197,7 173,3 151,9 201,1 159,1 160,0 280,7 161,0 172,8 242,1 227,7 255,6 282,5 154,3 149,1 162,9 150,7 174,3 158,9 184,6 154,0 155,7 252,3 167,4 153,8 155,4 170,6 170,1 173,8 161,0 151,2 190,5 137,9 173,0 252,3 169,4 146,5 152,3 152,0 197,2 161,3 167,3 145,7 223,4 133,0 164,3 182,2 155,9 173,0 192,3 219,1 226,2 210,3 223,6 1991 169,1 162,5 167,0 176,8 215,4 168,8 152,5 210,7 155,1 164,4 250,9 175,7 169,1 200,0 222,1 225,7 264,1 154,8 152,8 155,5 150,7 177,2 159,3 181,9 145,6 138,5 187,1 171,8 152,6 155,7 159,6 172,1 177,3 157,6 148,2 192,4 132,7 160,1 187,1 168,7 161,0 154,8 146,6 198,9 167,4 173,1 139,7 226,3 138,3 177,4 197,1 159,6 183,0 170,5 220,4 187,1 217,8 196,9 1992 164,3 168,3 169,3 172,0 201,8 166,0 143,3 193,1 154,6 158,2 231,7 167,6 164,3 190,3 215,8 215,4 237,6 150,8 160,9 162,6 160,4 180,5 154,0 167,4 145,5 145,1 183,5 160,5 150,5 164,0 164,5 167,5 169,3 151,1 142,0 176,8 137,5 162,6 183,5 158,8 175,6 180,1 159,3 193,2 176,0 171,6 144,1 222,5 158,8 180,2 200,1 159,4 168,5 175,0 197,2 185,7 191,2 192,9 1993 135,9 145,6 146,7 163,4 179,5 144,6 136,5 182,5 127,3 133,3 185,3 159,6 135,9 161,3 142,6 191,6 216,2 118,0 135,3 130,8 145,2 153,2 132,2 160,2 121,6 128,7 162,8 145,6 125,1 144,4 138,3 158,0 148,1 131,0 126,8 168,4 118,6 137,9 162,8 155,7 135,1 162,9 144,7 186,2 158,6 152,0 137,4 211,8 128,4 156,3 187,0 165,6 137,3 164,3 194,9 145,2 172,7 171,5 Uudistuksen jlkeen 1995 130,5 136,2 140,9 162,2 169,1 133,8 115,9 164,6 129,8 134,4 160,0 139,5 130,5 134,9 162,5 164,0 165,6 119,6 126,5 124,1 132,3 143,0 125,4 146,2 117,7 120,5 145,8 136,2 125,6 138,9 134,5 147,6 138,8 130,8 112,7 160,4 128,0 143,6 145,8 146,7 118,3 125,8 124,5 244,8 139,8 148,7 104,8 188,1 123,9 129,7 145,4 136,7 141,8 141,5 169,1 153,6 158,8 150,3 (ecua/tonni) 1997 e.s.
117,3 110,6 171,2 n.a. 
117,3 110,6 171,2 e.s.
122,2 103,8 153,4 98,9 108,6 125,9 122,6 n.a. 
122,2 103,8 153,4 98,9 108,6 125,9 122,6 e.s.
124,3 111,3 187,5 n.a. 
124,3 111,3 187,5 e.s.
161,3 101,3 204,7 101,4 90,5 201,4 115,8 117,4 129,6 n.a. 
161,3 101,3 204,7 101,4 90,5 201,4 115,8 117,4 129,6 e.s.
129,5 137,4 141,0 Table 5 Cereal producer prices per Member State for EU-12 Soft wheat Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal United Kingdom Durum wheat Belgium Greece Spain France Italy Rye Belgium Denmark Germany Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Portugal United Kingdom Barley Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal United Kingdom Oats Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal United Kingdom Maize Germany Greece Spain France Italy Portugal 1989 172,0 171,4 177,0 185,7 n.a. 
162,7 119,6 217,0 112,0 121,5 183,9 130,1 139,0 130,7 e.s. 153,7 166,9 153,2 Vehn Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Durumvehn Belgia Kreikka Espanja Ranska Italia Ruis Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Ohra Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Kaura Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Maissi Saksa Kreikka Espanja Ranska Italia Portugali 135,1 135,9 132,4 174,9 173,7 135,8 141,4 166,2 132,8 133,4 165,2 140,9 135,1 173,1 179,6 174,4 178,4 121,3 123,6 112,4 139,3 148,3 123,0 140,8 111,2 109,6 146,4 127,9 120,5 146,4 133,6 164,2 156,6 138,4 136,8 160,6 112,8 147,7 146,4 144,9 111,1 120,3 116,2 188,5 159,6 155,4 121,3 183,1 103,9 128,6 178,5 121,7 151,1 174,6 171,3 173,1 169,0 150,9 e.s.: ei saatavissa.
Source: Eurostat unit values of agricultural products. 
Lhde: Eurostat, maataloustuotteiden yksikkarvot.
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/19 Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Portugal United Kingdom 1987 1988 105,8 106,8 109,9 118,2 102,2 103,5 140,2 155,1 108,3 117,6 107,2 111,0 114,2 116,8 111,5 116,2 106,3 112,3 101,9 102,4 124,9 127,6 109,0 116,2 1989 1990 111,8 114,0 123,6 126,5 105,2 108,4 179,1 221,0 137,7 148,5 114,7 118,7 113,3 116,5 123,5 131,0 113,4 116,9 103,0 104,8 140,2 169,7 122,9 131,1 1991 1992 117,1 120,7 130,4 134,8 113,4 119,4 261,4 315,3 163,1 178,5 122,7 126,8 122,6 126,1 139,3 147,0 122,6 124,3 107,7 112,5 203,4 229,5 140,7 145,4 1993 123,4 138,1 123,5 360,3 190,8 129,6 124,9 156,8 126,1 115,0 239,4 145,7 1994 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 New CAP 1996 (1985 = 100) 1995 n.a. 
8.7.1999 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 192/19 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 1987 105,8 109,9 102,2 140,2 108,3 107,2 114,2 111,5 106,3 101,9 124,9 109,0 Taulukko 6 Leivn ja viljojen nimellinen kuluttajahintaindeksi (EU-12) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 106,8 111,8 114,0 117,1 120,7 123,4 118,2 123,6 126,5 130,4 134,8 138,1 103,5 105,2 108,4 113,4 119,4 123,5 155,1 179,1 221,0 261,4 315,3 360,3 117,6 137,7 148,5 163,1 178,5 190,8 111,0 114,7 118,7 122,7 126,8 129,6 116,8 113,3 116,5 122,6 126,1 124,9 116,2 123,5 131,0 139,3 147,0 156,8 112,3 113,4 116,9 122,6 124,3 126,1 102,4 103,0 104,8 107,7 112,5 115,0 127,6 140,2 169,7 203,4 229,5 239,4 116,2 122,9 131,1 140,7 145,4 145,7 1994 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 (1985 = 100) 1995 e.s. 142,4 e.s. 408,5 206,0 132,4 e.s.
Source: The agricultural situation in the European Union Đ 1989 to 1997 report. 
Lhde: Maatalouden tilannetta Euroopan unionissa vuosina 1989Ń1997 koskeva kertomus.
Table 7 Estimation of the average budgetary expenditure for cereals per inhabitant 1990 EU-12 3 817,5 342 572 11,14 1991 EU-12 5 142,8 344 072 14,95 1992 EU-12 5 582,5 345 527 16,16 1993 EU-12 6 923,2 347 281 19,94 1994 EU-12 9 087,2 348 595 26,07 1995 Before new CAP Total expenditure for cereals (million ECU) (1) Total population as at 1st January (1 000) (2) Average cost per inhabitant (ECU/inhabitant) Source: (1) See Table 2. 
Taulukko 7 Arvio viljoja koskevista keskimrisist talousarviomenoista asukasta kohti Ennen yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta Uusi yhteinen maatalouspolitiikka Menojen kokonaismr viljojen osalta (milj. ecua) (1) Asukkaita yhteens 1.tammikuuta (1 000) (2) Keskimriset kulut asukasta kohden (ecua/asukas) Lhde: (1) Ks. taulukko 2.
(2) Eurostat (New Cronos up-date as at June 1998). 
(2) Eurostat (New Cronos, tiedot pivitetty keskuussa 1998).
Only 12% of these cereals are traded worldwide and relatively small changes in quantities traded have a significant influence on world market prices. 
Kyseisest viljamrst ainoastaan 12 prosenttia myydn maailmanmarkkinoilla ja suhteellisen pienet muutokset myytviss mriss vaikuttavat merkittvsti maailmanmarkkinahintoihin.
The Community is the third largest producer of cereals in the world and the second largest trader in cereals internationally after the USA. Imports 4.25. 
Yhteis on maailman kolmanneksi suurin viljantuottaja ja Yhdysvaltain jlkeen toiseksi suurin kaupankvij vilja-alan kansainvlisill markkinoilla. laskuaan, ja sen osuus on alle 3 prosenttia yhteisn tuotannosta.
More than 50 % of these imports consist of tariff quotas at reduced custom duties for 2,5 million tonnes of maize and 0,3 million tonnes of sorghum which were introduced for Spain and Portugal after they had become members of the Community. 
Tuonnista yli 50 prosenttia koostuu tariffikiintiist, joihin sovelletaan alennettuja tulleja; nist 2,5 miljoonaa tonnia koskee maissia ja 0,3 miljoonaa tonnia durraa; kiintit otettiin kyttn Espanjan ja Portugalin osalta niiden liitytty yhteisn jseniksi.
The remaining imports comprise mainly special qualities of wheat which are not produced in the EU (27). Exports 4.26. 
Loppuosa tuonnista liittyy lhinn vehnn erityislajikkeisiin, joita ei tuoteta yhteisn alueella (27).
Prior to the reform, the Community constantly increased its exports, which reached 36,8 million tonnes in 1992/1993. 
Vienti 4.26 Ennen uudistusta yhteis lissi vientin jatkuvasti; markkinointivuonna 1992/1993 viljaa vietiin 36,8 miljoonaa tonnia.
The (27) 0,3 million tonnes of these quantities can be imported duty free. 
(27) 0,3 miljoonaa tonnia kyseisist mrist voidaan tuoda tullivapaasti.
C 192/20 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 cost of these exports for the Community budget amounted to an average of ECU 3 000 million over the years 1992 and 1993. 
C 192/20 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 Yhteisn talousarviosta rahoitettavan viennin osuus oli noin 3 000 miljoonaa ecua vuosina 1992 ja 1993.
During the transitional period, world prices for cereals were close to or even above internal market prices in some Member States. 
Siirtymvaiheen aikana viljojen maailmanmarkkinahinnat olivat lhell joidenkin jsenvaltioiden hintoja tai jopa niit korkeampia.
Therefore, in 1995/1996, 11,2 million tonnes of mainly wheat could be exported without paying export refunds. 
Siksi markkinointivuonna 1995/1996 voitiin vied 11,2 miljoonaa tonnia (lhinn vehn) ilman vientitukia.
For 9,2 million tonnes of mainly coarse grains, export refunds had to be paid costing the budget about ECU 700 million on average over 1995 and 1996. 
Vientitukia jouduttiin maksamaan 9,2 miljoonan tonnin (lhinn rehuviljaa) osalta, mist aiheutuneet keskimriset talousarviomenot olivat noin 700 miljoonaa tonnia vuosina 1995 ja 1996.
The EU could have exported even more, if the Commission had not introduced export taxes thus discouraging the export of cereals and preventing internal prices from rising too far above the target price. 
EU olisi voinut vied enemmnkin, mikli komissio ei olisi ottanut kyttn vientimaksuja, jolloin viljojen vienti vheni ja sismarkkinoiden hintojen nousu liian paljon tavoitehintaa korkeammiksi estyi.
Under these circumstances it was easy to comply with the WTO Agreement, i.e. to decrease both the total amount of export refunds and the quantity of subsidised exports. 
Tss tilanteessa WTO-sopimuksen noudattaminen oli helppoa; sek vientitukien kokonaismr ett tuetun viennin mr kyettiin laskemaan.
4.27. From 1995/1996 onwards subsidised exports rose again, reaching 23,4 million tonnes in 1997/1998. 
4.27 Tuetun viennin mr kasvoi uudestaan markkinointivuodesta 1995/1996 alkaen, ja se oli 23,4 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 1997/1998.
This reflects the drop in world prices below the EU price level and the return of surpluses on the internal market. 
Tilanne kuvastaa maailmanmarkkinahintojen laskua EU:n hintatason alapuolelle sek ylijmien ilmestymist uudestaan sismarkkinoille.
Indeed, in July 1998 world prices stood at USD 90/t, below the price on which the Commission had based its proposal for a new intervention price in Agenda 2000. 4.28. 
Heinkuussa 1998 maailmanmarkkinahinta oli 90 Yhdysvaltain dollaria tonnilta, mik on pienempi kuin hinta, johon komissio perusti uutta interventiohintaa koskevan ehdotuksensa Agenda 2000:n yhteydess.
Exports are sometimes considered to comprise part of the demand that is to be taken into account when establishing market balance. 
4.28 Viennin katsotaan joskus kattavan osan kysynnst, joka on otettava huomioon markkinatasapainoa mritettess.
It is claimed that the Community has a vocation to export, at least in the cereals sector, and that such exports provide foreign currency that benefits the CommunityŐs balance of payments. However these arguments appear to be not convincing at all: (a) ifcerealsaresoldbyCommunitytradersontheworldmarket at a price which is below the purchase price, the gap is bridged by export refunds; exceptionnally, such subsidies are accepted, under certain conditions, by the WTO; (b) subsidised exportation of this nature is an artificial outlet created by the Community budget, rather than by autonomous demand based on the EUŐs competitive edge; the world market would not absorb the quantities exported at their purchase price; producing for export under such circumstances is not the best use of Community economic and financial resources. 
Yhteislle sanotaan olevan ÓluontaistaÓ vied ainakin viljoja, ja kyseisen viennin tuoman valuutan katsotaan parantavan yhteisn maksu-tasetta. Mainitut argumentit eivt ole kuitenkaan lainkaan vakuuttavia seuraavista syist: a) Mikli yhteisn alueen viljakauppiaat myyvt viljaa maailmanmarkkinoille ostohintaa alhaisemmalla hinnalla, ero korvataan vientitukien avulla. WTO hyvksyy poikkeuksellisesti ja tietyin ehdoin kyseiset tuet. b) Mainituntyyppinen tuettu vienti merkitsee yhteisn talousarvion avulla aikaansaatavia keinotekoisia markkinoita, eik niinkn itseniseen, EU:n kilpailuetuun perustuvaan kysyntn pohjautuvia markkinoita.
Farm income from cereals 4.29. From the very start the overriding objective of the CAP has been Ôto ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agricultureŐ (28). 
Maataloustulot vilja-alalla 4.29 Yhteisen maatalouspolitiikan keskeisen tavoitteena on alusta alkaen ollut Ótaata maatalousvestlle kohtuullinen elintaso erityisesti lismll maataloudessa tyskentelevien henke kohti laskettuja tuloja (28)Ó.
According to the Treaty this should have been a consequence of increased agricultural productivity (29), rather than of interventions in the market process that alter its genuine parameters (prices and farm income). 4.30. 
Euroopan yhteisn perustamissopimuksen mukaan tmn olisi pitnyt tapahtua pikemminkin lismll maatalouden tuottavuutta (29) kuin puuttumalla markkinoihin interventioiden avulla, jotka muuttavat markkinoiden varsinaisia parametrej (hintoja ja maataloustuloja).