natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26 box 4 AzerbAijAn: little Progress in the tWo yeArs folloWing the commission’s finAncing decision on the energy reform suPPort ProgrAmme the preparatory period for the implementation of the energy reform support programme was exceptionally long compared to the other two countries. after the commission’s financing decision in december 2007, two years passed: a one-year process of reflection in azerbaijan before the signing of the corresponding financing agreement in december 2008, followed by a further year to define the internal implementation modes for the new sector budget support tool. a reason was lengthy internal approval procedures in azerbaijan, combined with insufficient information from the commission on the new assistance tool. the internal implementation modes introduced by azerbaijan emphasised the procurement and spending of the eu assistance (13 million euro), whereas only the compliance with the conditions of the support programme would ensure the release of funds by the commission. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
26 LaatIKKo 4 azerbaIdžan: energIa-aLan uudIstamIsta KosKeVa tuKIohJeLma edIstyI VaIn Vähän KomIssIon rahoItuspäätöstä seuranneIden Kahden Vuoden aIKana energia-alan uudistamista koskevan tukiohjelman täytäntöönpanoa edeltävä valmistelu vei poikkeuksellisen kauan verrattuna muihin kahteen maahan. komissio teki rahoituspäätöksen joulukuussa 2007. tämän jälkeen kului kaksi vuotta ennen kuin asia eteni: rahoitussopimus tehtiin vasta joulukuussa 2008, kun sitä oli azerbaidžanissa pohdittu vuoden verran, ja toinen vuosi kului azerbaidžanin sisäisten, alakohtaiseen talousarviotukeen perustuvaa uutta välinettä koskevien täytäntöönpanojärjestelyjen määrittämiseen. sisäiset hyväksymismenettelyt azerbaidžanissa olivat pitkät, eikä komissio ollut antanut uudesta tukivälineestä riittäviä tietoja. azerbaidžanin sisäisissä täytäntöönpanojärjestelyissä korostettiin hankintamenettelyjä ja eu:n avun (13 miljoonaa euroa) käyttämistä, vaikka varojen saaminen komissiolta oli mahdollista varmistaa vain noudattamalla tukiohjelman ehtoja. erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)? 27 georgIa: JuLKIstaLouden haLLInnoIntIa KosKeVan ensIsIJaIsen taVoItteen saaVuttamIsessa on edIstytty VaIn Vähän, taLouden eLVyttämIsen Ja LuottamuKsen raKentamIsen KohdaLLa eI LaInKaan 45. kuten kohdasta 15.c) käy ilmi, Georgialle myönnettiin apua pääasiassa julkistalouden hallinnointiin. lisätavoitteeksi valittiin talouden elvyttäminen ja luottamuksen rakentaminen abhasiassa/länsi-Georgiassa. julkistAlouden hAllinnointi 46. enpi-välineen alakohtaiseen talousarviotukeen perustuva ohjelma, joka koski julkistalouden hallinnoinnin uudistamista (15 miljoonaa euroa), käynnistettiin joulukuussa 2007.
27 georgiA: modest Progress in AssistAnce Priority ‘Public finAnce mAnAgement’ And no Progress in AssistAnce Priority ‘economic rehAbilitAtion And confidence building’ 45. as explained in paragraph 15(c), assistance in georgia was given principally to the area of ‘public finance management’ (pfm). ‘economic rehabilitation and confidence building for abkhazia/western georgia’ was chosen as a further priority. public finAnce mAnAgement 46. the enpI sector budget support programme for pfm reform (15 million euro), launched in december 2007, aimed to address the goal of ‘improving efficiency in public service and thereby contributing to poverty reduction’. the budget support was payable in three equal instalments of 5 million euro, the first being fixed and the second and third each a combination of fixed and variable instalments. seven specific conditions targeted the overall planning and monitoring of the pfm reform agenda as well as advances in six areas of the pfm system. 
Ohjelman tarkoituksena oli tehostaa julkishallintoa ja siten lievittää köyhyyttä. talousarviotuki oli tarkoitus suorittaa kolmessa yhtä suuressa – viiden miljoonan euron – erässä. ensimmäinen erä olisi kiinteämääräinen, kun taas toinen ja kolmas erä koostuisivat kiinteämääräisten ja ehdollisten osuuksien yhdistelmästä. avulle asetettiin seitsemän erityistä ehtoa, jotka koskivat julkistalouden hallinnoinnin uudistusohjelman yleistä suunnittelua ja seurantaa sekä edistymistä kuudella osa-alueella. toisen erän erityiset ehdot on esitetty liitteessä IV. erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?
47. the pfm programme began slowly, with insufficient effort on the georgian side to engage in reform. the delegation complained about the difficulty of constructive dialogue with their georgian counterparts. nevertheless, in december 2008 europeaid released part of the second instalment, paying 4 million euro out of a maximum of 5 million euro. this disbursement decision was based on two successive external reviews of the progress made: one concluding negatively (november 2008) and a subsequent one concluding positively on the basis of new evidence made available at the time (december 2008). the court noted that, given the very difficult situation in georgia as from august 2008, the commission considered the efforts in pfm reforms as sufficient to allow them to release. nevertheless, the court also observes that not all conditions set to release this instalment had been met. 
47. julkistalouden hallinnointia koskeva ohjelma käynnistyi hitaasti, sillä Georgia ei ryhtynyt riittäviin uudistustoimiin. lähetystö valitti, että georgialaisen neuvotteluosapuolen kanssa oli vaikea saada aikaan rakentavaa vuoropuhelua. europeaid-yhteistyötoimisto suoritti kuitenkin joulukuussa 2008 osan toisesta erästä maksamalla 4 miljoonaa euroa 5 miljoonan enimmäismäärästä. maksupäätös tehtiin kahden peräkkäisen etenemistä koskevan ulkoisen arvion perusteella: ensimmäinen arvio oli kielteinen (marraskuussa 2008), mutta jälkimmäisessä päädyttiin myönteiseen arvioon silloin käytettävissä olleen uuden aineiston perusteella (joulukuussa 2008). tilintarkastustuomioistuin totesi, että Georgiassa elokuusta 2008 alkaen vallinneen vaikean tilanteen vuoksi komissio piti julkistalouden hallinnoinnin uudistuksia riittävinä tukimaksun suorittamista silmälläpitäen. tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin toisaalta, että kyseisen erän maksamisen kaikki ehdot eivät täyttyneet. 48. yhteenvetona voidaan todeta, että julkistalouden hallinnointia koskeva ohjelma eteni hyvin vähän ensimmäisten 12 kuukauden aikana. vuoden 2009 alussa Georgian asenne kuitenkin parani.
48. to summarise, the pfm programme progressed very little during its first 12 months. however, the beginning of 2009 saw an encouraging change of attitude from the georgian side. for example, having shown hostility in 2008 towards the concept of internal audit, the government adopted an Internal audit strategy in 2009. their increased receptiveness towards pfm reform might be explained by changed basic conditions. after the twin shock of the august 2008 conflict with russia and the global recession, the georgian economy depended on outside aid, leading the government to pay more attention to inflows of eu budget support. 
Georgian viranomaiset, jotka esimerkiksi olivat suhtautuneet vuonna 2008 kielteisesti ajatukseen sisäisestä tarkastuksesta, hyväksyivät sisäisen tarkastuksen strategian vuonna 2009. myönteisempi asenne julkistalouden hallinnoinnin uudistamista kohtaan saattaa selittyä perustilanteen muuttumisella. Georgian talous kärsi kahdesta kriisistä – konfliktista venäjän kanssa elokuussa 2008 ja maailmanlaajuisesta taantumasta – ja oli tullut riippuvaiseksi ulkopuolisesta avusta, mikä sai maan kiinnittämään enemmän huomiota eu:n talousarviotukeen.
28 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
28 erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?
29 economic rehAbilitAtion And confidence building 49. after georgia’s independence from the soviet union in 1991, conflicts with secessionist movements in the areas of abkhazia and south ossetia had ended with ceasefire agreements and a situation of ‘no war, no peace’. since then, the eu had been supporting programmes for social and economic rehabilitation in both areas. and in georgian government-controlled areas, the eu had financed measures to support ‘internally displaced persons’. the august 2008 war between georgia and russia represented a setback for these programmes, with the peace-building process between georgia and its break-away territories largely destroyed. 
29 tAlouden elvyttäminen jA luottAmuksen rAkentAminen 49. Georgian itsenäistyttyä neuvostoliitosta vuonna 1991 konfliktit abhasian ja etelä-Ossetian separatistiliikkeiden kanssa olivat päättyneet tulitaukosopimuksiin ja ”ei sotaa, ei rauhaa” -tilanteeseen. eu on siitä lähtien tukenut sosiaalisen ja taloudellisen tervehdyttämisen ohjelmia kummallakin alueella. lisäksi eu on rahoittanut tukitoimenpiteitä maan sisäisten pakolaisten hyväksi Georgian viranomaisten hallinnassa olevalla alueella. venäjän ja Georgian välinen sota elokuussa 2008 oli takaisku näille ohjelmille, sillä rauhanprosessi Georgian ja irtautumishaluisten alueiden välillä katkesi tuolloin lähes täysin.
50. the first programme under the enpI (technical assistance) envisaged 4 million euro for economic rehabilitation and confidence-building measures. this programme, focusing on rehabilitation in the break-away region of abkhazia, did not materialise as, already before the august 2008 war, the funds were de facto blocked, although the financing agreement had been signed by both the commission and the georgian authorities in january 2008. political concerns on the part of both georgia and abkhazia have prevented any progress: (a) the general worry of the georgian authorities has been that external support to abkhazia could stabilise its break-away status. for example, they feared that schools in abkhazia could be supported where the georgian language might not be used or taught, or that projects could be implemented directly by local non-governmental organisations (ngos), favouring separatism; (b) the abkhaz authorities seemed to perceive the eu’s actions as being only in line with georgian interests since the georgian government alone agrees to and signs the programme. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
50. ensimmäisessä enpi-välineeseen liittyvässä ohjelmassa (tekninen apu) aiottiin ohjata 4 miljoonaa euroa talouden elvyttämiseen ja luottamuksen rakentamiseen. Ohjelman piti keskittyä irtaantumishaluisen abhasian alueen elvyttämiseen. Ohjelma ei kuitenkaan koskaan toteutunut, koska varat oli käytännössä jäädytetty jo ennen elokuun 2008 sotaa siitä huolimatta, että komissio ja Georgian viranomaiset olivat tehneet rahoitussopimuksen tammikuussa 2008. sekä Georgia että abhasia ovat tuoneet esiin poliittisia näkökohtia, jotka ovat estäneet etenemisen: a) Georgian viranomaiset ovat olleet yleisesti ottaen huolissaan siitä, että ulkopuolinen tuki abhasialle saattaisi vakiinnuttaa tämän aseman irtautuvana alueena. viranomaiset esimerkiksi pelkäävät, että abhasiassa tukea voisivat saada koulut, joissa ei käytetä tai opeteta georgian kieltä, tai että paikalliset kansalaisjärjestöt voisivat toteuttaa hankkeita suoraan, mikä edistäisi irtautumista. b) abhasian viranomaiset näyttivät pitävän eu:n toimia ainoastaan Georgian etujen mukaisina, koska vain Georgia on mukana sopimassa ja allekirjoittamassa ohjelmaa. erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?
51. to conclude up to the end of 2009, the enpI had not proven to be an appropriate instrument for economic rehabilitation and confidence building in the conflict region of abkhazia. 
51. näin ollen enpi-välineen käyttö ei ollut vuoden 2009 loppuun mennessä osoittautunut tarkoituksenmukaiseksi tavaksi elvyttää taloutta ja rakentaa luottamusta abhasian konfliktivyöhykkeellä.
In contrast to abkhazia, where the doors were still open for discussion, there has been no cooperation between south ossetia and georgia since the conflict, and all eu reconstruction projects under way have come to a standstill. there is no basis (such as political will or joint interest) for continuing with rehabilitation programmes. consequently the commission reallocated 6 million euro originally intended for the georgia/south ossetia conflict zone in the 2008 annual action programme to the needs of new ‘internally displaced persons’ in georgian government-controlled areas, especially to further housing support. 
52. abhasiassa on toistaiseksi oltu valmiita keskusteluun, kun taas etelä-Ossetian ja Georgian välillä ei ole ollut yhteistyötä konfliktin jälkeen, ja kaikki eu:n käynnistämät jälleenrakennushankkeet ovat pysähdyksissä. elvytysohjelmien jatkamiselle ei ole perustaa (esimerkiksi poliittista tahtoa tai yhteistä etua). tämän vuoksi komissio siirsi kuusi miljoonaa euroa, jotka oli alun perin vuoden 2008 toimintaohjelmassa kohdennettu Georgian ja etelä-Ossetian konfliktivyöhykkeelle, käytettäväksi maan sisäisten pakolaisten tarpeisiin Georgian viranomaisten hallinnassa olevalla alueella ja etenkin asuttamisen lisätukena. tämänkaltaiset toimenpiteet saattavat tosin vaarantaa kustannustehokkuuden (ks. liite V).
All countries: tWinning under enPi WAs still in the stArt-uP PhAse 53. the 2007 annual action programmes offer a twinning facility, allocating 14 million euro in total to the three countries22. the commission envisaged that the first twinning projects should start in 2008. however, it was only in june 2009 that the first twinning contract under the enpI was signed in georgia. 
KaIKKI maat: enpI-VäLIneeseen LIIttyVä twInnIng-toImInta on yhä KäynnIstysVaIheessa 53. vuoden 2007 toimintaohjelmat antavat mahdollisuuden twin-ning-toimintaan, sillä niissä on myönnetty kyseisille kolmelle maalle tähän tarkoitukseen kaikkiaan 14 miljoonaa euroa22. komissio oletti, että ensimmäiset twinning-hankkeet voitaisiin aloittaa vuonna 2008. ensimmäinen enpi-välineen mukainen twinning-sopimus Georgian kanssa tehtiin kuitenkin vasta kesäkuussa 2009. armenian ja azerbaidžanin kanssa oli vuoden 2009 jälkipuoliskolla valmisteilla useita sopimuksia, mutta niitä ei ollut vielä allekirjoitettu. toisin sanoen enpi-välineen mukaisen twinning-toiminnan käynnistäminen viivästyi23.
54. a main reason lay in the reluctance of the countries to devote resources to build up the necessary management structure for twinning. potentially, the incentive for approximation through twinning is lowered by the lack of eu accession perspectives. 
54. pääsyynä tähän on maiden haluttomuus osoittaa resursseja twinning-toiminnan edellyttämään hallinnointirakenteeseen. kiinnostusta lähentymiseen twinning-toiminnan kautta saattaa vähentää se, ettei maille ole tarjolla mahdollisuutta liittyä eu:n jäseneksi.
22 the taIeX instrument ( technical assistance Information exchange office), previously reserved for eu candidate countries, was also made available to neighbourhood countries. 
22 taieX (teknisen avun tiedonvaihtotoimisto), joka oli aiemmin tarkoitettu ainoastaan eu:n jäsenyyttä hakeneiden ehdokasmaiden avuksi, alkoi palvella myös naapuruusmaita.
23 however, in azerbaijan, three tacis-financed twinning contracts started in 2008. 
23 azerbaidžanissa on sovellettu kolmea tacis-rahoitteista twinning-sopimusta vuodesta 2008 alkaen.
30 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
30 erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?
55. a programme administration office (pao) was required in each country to manage the twinning tool. the commission supported the establishment of these paos through successive tacis projects. however, at the end of these projects, the paos were not yet able to steer and direct the twinning tool independently. Instead of building up capacity, the external experts from the tacis projects tended to take over the function of the pao. 
55. jokaisessa maassa olisi pitänyt olla twinning-ohjelman hallintotoimisto (programme administration Office, paO). komissio tuki hallintotoimistojen perustamista peräkkäisten tacis-hankkeiden kautta. hankkeiden päättyessä hallintotoimistot eivät kuitenkaan kyenneet itsenäisesti ohjaamaan ja johtamaan twinning-toimintaa. sen sijaan, että tacis-hankkeiden ulkoiset asiantuntijat olisivat kehittäneet hallintotoimistojen valmiuksia, he pikemminkin hoitivat toimistoille kuuluvia tehtäviä.
56. the commission provided further technical assistance contracts involving private consultants to prepare terms of reference for twinning projects. thus the early experience of twinning involved substantial private sector input in a field where the knowledge should be the preserve of public bodies. 
56. komissio teki lisää teknisen avun sopimuksia, joiden yhteydessä yksityiset konsultit valmistelivat twinning-hankkeiden eritelmiä. näin yksityisellä sektorilla oli ensimmäisten twinning-toiminnasta saatujen kokemusten mukaan huomattava rooli osa-alueella, jolla tietojen pitäisi jäädä yksinomaan julkisille elimille.
3 31 special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
3 31 erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?
59. the use of sector budget support is also in line with the ‘european consensus on development’ of december 2005, which aims to channel 50 % of government-to-government assistance through country systems. however, while the primary objective of eu development cooperation is poverty reduction, its cooperation with the southern caucasus countries has the principal objective of bringing them closer to the eu. for example, in the country strategy paper for georgia, the commission underlined that the support for closer eu–georgia economic and social integration should constitute the main focus of assistance. 
On kuitenkin huomattava, että eu:n tekemän kehitysyhteistyön ensisijainen tavoite on köyhyyden lievittä-minen, kun taas yhteistyöllä etelä-kaukasian maiden kanssa pyritään pääasiallisesti lähentämään niitä eu:hun.
24 mainly transfer of expertise and know-how, including training but also supplies and assistance to catalyse and support investments. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
24 lähinnä asiantuntemuksen ja taitotiedon siirtoa koulutuksen avulla sekä antamalla tarvikkeita ja apua investointien vauhdittamiseksi ja tukemiseksi. 32 erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?
33 shift to sector budget suPPort WAs insufficiently PrePAred, Affecting PerformAnce 60. several factors show that the commission did not sufficiently prepare the shift to sector budget support, undermining its implementation (see problems described in paragraphs 39, 43 and 47): (a) conclusions on the pre-conditions for effective use of sector budget support were not sufficiently documented (see paragraphs 61 and 62); (b) it was wrongly assumed that the partner countries would have a good understanding of the new sector budget support tool from earlier experience with similar types of measure (see paragraph 63); (c) locally the commission lacked expertise in the mechanisms of sector budget support. the delegations had to rely extensively on the work of external experts for the technical aspects of implementation modes (e.g. designing the matrices of conditions or interpreting whether conditions were satisfactorily met). 
33 aLaKohtaIseen taLousarVIotuKeen sIIrtymIstä eI oLLut VaLmIsteLtu rIIttäVästI, mIKä haIttasI tuLosten saaVuttamIsta 60. monet seikat osoittavat, ettei komissio ollut valmistellut alakohtaiseen talousarviotukeen siirtymistä riittävällä tavalla, mikä haittasi tuen toteuttamista (ks. kohdissa 39, 43 ja 47 kuvatut ongelmat): a) alakohtaisen talousarviotuen vaikuttavan käytön ennakkoehtoja koskevia päätelmiä ei dokumentoitu riittävällä tavalla (ks. kohdat 61 ja 62). b) virheellisesti oletettiin, että kumppanimaissa oltaisiin samankaltaisista toimenpiteistä aiemmin saatujen kokemusten ansiosta hyvin selvillä alakohtaiseen talousarviotukeen perustuvasta uudesta välineestä (ks. kohta 63). c) komissio ei ollut huolehtinut siitä, että alakohtaisen talousarviotuen mekanismit tunnettaisiin paikan päällä riittävän hyvin. lähetystöt joutuivat suurelta osin tukeutumaan ulkoisiin asiantuntijoihin toteutuksen teknisten näkökohtien osalta (ehdot sisältävien matriisien laatiminen, ehtojen tyydyttävän täyttymisen arvioiminen ja niin edelleen).
61. according to its own guidelines, before embarking on a sector support programme, the commission should examine the situation in seven ‘key assessment areas’ (see Box 5). the commission carried out such assessments but did not arrive at clearly documented conclusions. the assessments also tended to give substantial weight to what the beneficiary countries promised to do in the future. this weakness was particularly prevalent in assessing the existence of effective systems for monitoring and sector coordination. for example in georgia, the commission recognised the weak performance monitoring system in place but concluded only ‘that the full introduction of the medium-term expenditure framework envisages that reliable and relevant performance indicators will be introduced’. special report no 13/2010 – Is the new european neighbourhood and partnership Instrument successfully launched and achieving results in the southern caucasus (armenia, azerbaijan and georgia)? 
61. komission omien ohjeiden mukaan komission pitäisi arvioida tilanne seitsemällä keskeisellä arviointialueella (ks. laatikko 5) ennen kuin se päätyy alakohtaisen talousarviotuen käyttöön. komissio laati arviot, mutta ei dokumentoinut päätelmiä riittävän selkeästi. arvioissa annettiin lisäksi paljon painoarvoa sille, mitä edunsaajamaat lupasivat tehdä tulevaisuudessa. tämä puute liittyi etenkin seurantaa ja alakohtaista koordinaatiota koskevien vaikuttavien järjestelmien olemassaoloon. komissio esimerkiksi havaitsi Georgian tulosten seurantajärjestelmän puutteelliseksi. silti se totesi vain, että keskipitkän aikavälin menokehyksen täysimittaisen käyttöönoton myötä Georgiassa aletaan soveltaa luotettavia ja relevantteja tulosindikaattoreita. erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?