natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, as explained in Box 4, the obligations in the financial regulation are equally valid for TA as an activity in the ‘Agri‐ culture and rural development’ policy area. 
Kuten laatikossa 4 selitetään, varainhoitoasetuksessa esitetyt velvoitteet pätevät kuitenkin yhtä lailla maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkoon sisältyvään teknisen avun toimintoon.
25 Article 62 of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p. 
25 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 809/2014, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän, maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentävien ehtojen osalta (EUVL L 227, 31.7.2014, s. 69), 62 artikla.
69) expressly places Member States’ TA expenditure under the general requirement for administrative and on‐the‐spot checks and reporting. 
Asetuksessa edellytetään nimenomaisesti, että jäsenvaltioiden teknisen avun menoihin sovelletaan yleistä vaatimusta hallinnollisista ja paikalla toimitettavista tarkastuksista sekä raportoinnista.
It also emphasises independence by stipulating that control bodies must be ‘functionally independent’ from the bodies authorising payment. 
Asetuksessa korostetaan myös riippumattomuutta säätämällä, että valvontaelinten on oltava ”toiminnan osalta riippumattomia” maksun hyväksyneistä yksiköistä.
26 ‘Specific, measurable, achievable, relevant and timed’. 
26 Tarkka, mitattava, saavutettava, relevantti ja aikasidonnainen.
27 The principles and rules in this paragraph are covered by Article 27 of the 2002 financial regulation. 
27 Kohdassa mainitut periaatteet ja säännöt sisältyvät vuoden 2002 varainhoitoasetuksen 27 artiklaan.
28 See Article 53b of the 2002 financial regulation. 
28 Vuoden 2002 varainhoitoasetus, 53 b artikla.
Observations 28 Is TA an activity or just a tool? 
Huomautukset 28 Onko tekninen apu toiminto vai pelkkä väline?
The audit generally found that the responsible authorities consider TA, as a source of administrative support for essential funding operations, to be exempt from the regulatory requirements on performance. 
Tarkastuksessa havaittiin yleisesti ottaen, että toimista vastaavat viranomaiset katsovat, että tekninen apu on ensisijaisten rahoitustoimien hallinnollisen tuen lähde, joten siihen ei ole sovellettava säännöksiin perustuvia tuloksellisuusvaatimuksia.
For Austria, TA is purely and simply a tool for implementing the RDP, and the only yardstick for its effectiveness is pro‐ gramme success. 
Itävallassa tekninen apu on puhtaasti pelkkä maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpanoväline, jonka vaikuttavuuden ainoa mittari on ohjelman onnistuminen.
In this view, TA cannot be planned and cannot be assigned objectives or indicators, which more properly belong to the core measures29 to which it contributes. 
Tältä kannalta teknistä apua ei voida suunnitella eikä siihen voida kohdistaa tavoitteita tai indikaattoreita, jotka koskevat pikemmin teknisen avun kohteena olevia ydintoimenpiteitä29.
For the Commission, presenting TA as a separate consolidated activity in its own right would make it difficult to assess the input made in each rural development activity area. 
Komissiossa teknisen avun esittäminen erillisenä konsolidoituna toimintona vaikeuttaisi sen arviointia, miten apu on vaikuttanut kullakin maaseudun kehittämiseen liittyvällä toiminta-alalla.
This reasoning, which casts TA funding as somehow passive and not part of the operational performance framework, is contradicted by the regulations. 
Tämä päättelytapa, jonka mukaisesti teknisenä apuna annettu rahoitus on pikemminkin passiivista eikä kuulu osana toimintaa koskevaan tuloskehykseen, on asetusten vastainen.
Article 66 of the EAFRD regulation calls TA both an ‘activity’ and a ‘measure’, and Article 2(d) defines ‘measure’ as ‘a set of operations contributing to the implementation of an axis’. 
Maaseuturahastoa koskevan asetuksen 66 artiklassa mainitaan tekninen apu sekä ”toimena” että ”toimenpiteenä”, ja 2 artiklan d kohdan mukaan ”toi-menpiteellä” tarkoitetaan ”joukkoa toimia, joilla [...] toimintalinja pyritään panemaan täytäntöön”.
Moreover, given the volume of funds committed to TA spending, particularly in the Member States (over 1.5 billion euro), it is essential to have clarity that it is soundly managed and contributing to programme im‐ plementation. 
Kun lisäksi otetaan huomioon teknisen avun menoihin etenkin jäsenvaltioissa sidottujen varojen määrä (yli 1,5 miljardia euroa), on olennaisen tärkeää saada varmuus siitä, että varoja hallinnoidaan moitteettomasti ja että niiden avulla edistetään ohjelman täytäntöönpanoa.
This can best be achieved by correctly planning, monitoring and evaluating its specific impacts. 
Tämä voidaan saavuttaa parhaiten asianmukaisen suunnittelun ja seurannan sekä erityisvaikutusten arvioinnin avulla.
29 As described in Title IV, chapter I, of the EAFRD regulation. 
29 Maaseuturahastoa koskevan asetuksen IV osaston I luvussa kuvatulla tavalla.
TA is dealt with in Title IV, chapter II. 
Teknistä apua käsitellään IV osaston II luvussa.
63 Although TA is a small part of global spending, it represents a significant amount of money over the program‐ ming period and needs to be duly accounted for. 
63 Tekninen apu muodostaa vain pienen osuuden kokonaismenoista, mutta ohjelmakauden kuluessa siihen suunnataan huomattava määrä varoja, joiden käytöstä on annettava asianmukainen selvitys.
Despite assurances from the Commission and the Mem‐ ber States that their TA spending on non‐operational costs is both nec‐ essary and proportionate, and that it makes a valuable contribution to programme success, by and large, no performance framework exists to demonstrate that this is the case. 
Komissio ja jäsenvaltiot vakuuttavat, että niiden muihin kuin toimintamenoihin liittyviin kuluihin liittyvät teknisen avun menot ovat sekä välttämättömiä että oikeasuhteisia ja että tekninen apu edistää arvokkaalla tavalla ohjelman onnistumista. Tämän todentamiseksi ei kuitenkaan ole olemassa tuloskehystä.
The field is characterised by inadequate multiannual planning, no proper needs assessment, imprecise objectives (thus not SMART), and no performance‐ori‐ ented monitoring and evaluation of TA programmes (instead financial aspects are given the greatest weight). 
Tälle alalle on tyypillistä puutteellinen monivuotinen suunnittelu, kunnollisen tarpeidenarvioinnin puuttuminen, epätarkat tavoitteet (eivät ole SMART-määritelmän mukaisia) ja teknisen avun ohjelmien tulosperusteisen seurannan ja arvioinnin puuttuminen (niiden sijasta suurin painoarvo asetetaan taloudellisille näkökohdille).
Observations 29 Poor planning and assessment of needs 64 So that objectives can be developed and targets set appropriately, it is important to perform an initial needs assessment and plan for the medium and long term. 
Huomautukset 29 Heikko suunnittelu ja tarpeidenarviointi 64 Jotta tavoitteet voidaan laatia ja tavoitearvot asettaa asianmukaisesti, alussa on tärkeää suorittaa tarpeidenarviointi ja laatia keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelma.
This is, moreover, part of the ex ante evaluation procedure laid down in the EAFRD regulation30. 
Tämä kuuluu myös osana maaseuturahastoa koskevassa asetuksessa määritettyyn ennakkoarviointimenettelyyn30.
65 At the Commission, one upshot of the perception of TA spending as admin‐ istrative support is that it is largely considered to be annual expenditure. 
65 Komissiossa teknisen avun menojen käsittäminen hallinnolliseksi tueksi johtaa esimerkiksi siihen, että kyseisiä menoja pidetään pitkälti vuotuisina menoina.
In almost all activity areas (with the exception of studies and evaluations and the ENRD), there was neither an initial needs assessment for the period nor multiannual planning of the use of funds. 
Miltei kaikilla toiminta-aloilla (tutkimuksia, arviointeja ja eurooppalaista maaseudun kehittämisen verkostoa lukuun ottamatta) ei suoritettu alussa asianomaista kautta koskevaa tarpeidenarviointia eikä laadittu monivuotista suunnitelmaa varojen käytöstä.
This meant, in some cases, that budget allocations were renewed from one year to the next without confirma‐ tion whether the (short‐term) need expressed some years previously was still valid. 
Tämä merkitsi joissakin tapauksissa sitä, että budjettimäärärahat uusittiin vuodesta toiseen ilman vahvistusta siitä, ovatko joitakin vuosia aiemmin ilmaistut (lyhyen aikavälin) tavoitteet yhä voimassa.
Moreover, without a proper needs assessment, implementation can become random and unfocused. 
Ilman kunnollista tarpeidenarviointia täytäntöönpanosta voi lisäksi tulla sattumanvaraista ja kohdentamatonta.
66 The EAFRD regulation required Mem‐ ber States to undertake an ex ante eval‐ uation of their RDPs so as to ‘identify and appraise medium and long‐term needs, the goals to be achieved, the results expected, the quantified tar‐ gets particularly in terms of impact in relation to the baseline situation, the Community value‐added, the extent to which the Community’s priorities have been taken into account, the lessons drawn from previous programming and the quality of the procedures for implementation, monitoring, evalua‐ tion and financial management.'31 67 Just like the Commission, the five Member States generally omitted TA from their multiannual rural develop‐ ment needs assessment. 
66 Maaseuturahastoa koskevassa asetuksessa jäsenvaltioita vaadittiin suorittamaan maaseudun kehittämisohjelmiensa ennakkoarviointi, jonka avulla ”määritellään ja arvioidaan keskipitkän ja pitkän aikavälin tarpeita, asetettuja tavoitteita, odotettavissa olevia tuloksia, määrällisiä tavoitteita ja erityisesti niiden vaikutuksia suhteessa perustason tilanteeseen, yhteisön lisäarvoa, yhteisön ensisijaisten tavoitteiden huomioon ottamisen tasoa, edelliseltä ohjelmakaudelta saatuja kokemuksia sekä täytäntöönpanoa, seurantaa, arviointia ja varainhoitoa koskevien menettelyjen laatua”.31 67 Tarkastuskohteena olleet viisi jäsenvaltiota jättivät yleensä komission tavoin teknisen avun maaseudun kehittämistä koskevan monivuotisen tarpeidenarvioinnin ulkopuolelle.
The main consequence of this policy came in the form of unstable TA budgets subject to change by administrative decree. 
Tämän toimintatavan pääasiallisena seurauksena oli, että teknistä apua koskevat määrärahat olivat epävakaita ja niitä saatettiin muuttaa hallinnollisella määräyksellä.
Even in Poland, which did produce a TA needs assessment for one com‐ ponent of its RDP, the initial budget was significantly underestimated. 
Jopa Puolassa, joka laati teknistä apua koskevan tarpeidenarvioinnin maaseudun kehittämisohjelmansa yhden osa-alueen osalta, määrärahat oli alun perin arvioitu huomattavasti alakanttiin.
In keeping with its hands‐off approach to Member State spending under this heading, the Commission accepted the necessary programme amendments without reservation. 
Komissio antoi jäsenvaltioille tämän otsakkeen alle kuuluvien menojen osalta vapaat toimivaltuudet, joten se hyväksyi myös tarvittavat ohjelman muutokset ilman varauksia.
30 Article 85. 
30 85 artikla.
31 Article 85. 
31 85 artikla.
Observations 30 Objectives far from SMART 68 The purpose of SMART objectives is to target funding more precisely and thus achieve specific ends more efficiently. 
Huomautukset 30 Tavoitteet jäivät kauaksi SMART‐määritelmästä 68 SMART-tavoitteiden tarkoituksena on kohdentaa rahoitus tarkemmin ja saavuttaa näin erityiset tavoitteet tehokkaammin.
Objectives that are SMART also provide a clearer framework for monitoring and the evaluation of results. 
SMART-määritelmän mukaiset tavoitteet luovat myös selkeämmät puitteet seurannalle ja tulosten arvioinnille.
69 Because of its inadequate planning and needs assessment, the Com‐ mission generally failed to develop SMART objectives for TA funding. 
69 Komission suunnittelu ja tarpeidenarviointi oli puutteellista, joten se ei yleensä onnistunut laatimaan SMART-tavoitteita teknisenä apuna annettavaa rahoitusta varten.
TA does not appear in DG Agriculture and Rural Development’s detailed annual management plans summarising the department’s objectives and indicators for the coming year — even though the projects and actions supported by TA funding are included in those plans. 
Teknistä apua ei mainita maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston yksityiskohtaisissa vuotuisissa hallin-tosuunnitelmissa, joissa esitetään osaston tavoitteet ja indikaattorit tulevalle vuodelle. Näin on siitä huolimatta, että teknisellä avulla rahoitetut hankkeet ja toimet sisältyvät asianomaisiin suunnitelmiin.
Nor do the operational financing deci‐ sions prepared by the DG have SMART objectives or indicators for TA projects, which are treated in the same way as the Commission’s general administra‐ tive expenditure. 
Myöskään pääosaston laatimat toimintaa koskevat rahoituspäätökset eivät sisällä teknisen avun hankkeisiin sovellettavia SMART-tavoitteita tai -indikaattoreita. Teknisen avun hankkeita käsitellään samalla tavalla kuin komission yleisiä hallinnollisia menoja.
The only exception is the area of evaluations and studies, which, as already noted, benefit from multiannual planning and have SMART objectives which are built into the requirements of the relevant specific regulations. 
Ainoan poikkeuksen muodostavat arvioinnit ja tutkimukset. Kuten edellä jo tuotiin esille, niiden kohdalla suoritetaan monivuotista suunnittelua ja niihin sovelletaan SMART-tavoitteita, jotka sisältyvät sovellettavien erityisasetusten vaatimuksiin.
70 In the Member States, little was done to develop specific TA objectives. 
70 Jäsenvaltioissa ei juurikaan pyritty laatimaan teknistä apua koskevia erityistavoitteita.
The lack of multiannual planning in dis‐ crete areas of TA activity (e.g. national rural network information and commu‐ nication measures) hindered transpar‐ ency and the definition of objectives. 
Monivuotisen suunnittelun puuttuminen yksittäisiltä teknisen avun toiminta-aloilta (esim. kansallisen maaseutuverkon tiedotus-ja viestintätoimenpiteet) esti avoimuutta ja tavoitteiden määrittelyä.
Nor did it help that there was no clear distinction between individual TA activity areas, or between them and other similar activities unrelated to the aims of the EAFRD. 
Tilannetta ei helpottanut myöskään se, että teknisen avun yksittäisiä toiminta-aloja ei erotettu selkeästi toisistaan eikä myöskään muista samankaltaisista toimista, jotka eivät liittyneet maaseuturahaston tavoitteisiin.
Of the five Member States visited, only Italy went beyond the general scope of the regulations. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleista viidestä jäsenvaltiosta ainoastaan Italia toteutti toimia, jotka olivat säännöksissä edellytettyjä yleisiä toimia laaja-alaisempia.
However, even in Italy the objectives were unquantified and lacked a time horizon. 
Italias-sakaan tavoitteita ei ollut kuitenkaan kvantifioitu eikä niille ollut määritetty toteutusaikataulua.
Examples of inadequately‐worded objectives from the programming documents of Member States The Lithuanian objectives included the following: ‘to ensure appropriate preparation, efficient implementa‐ tion and evaluation of the programme [...] to ensure the appropriate presentation of and publicity for infor‐ mation [...] to ensure accessibility of information’. 
Jäsenvaltioiden ohjelma‐asiakirjoista poimittuja esimerkkejä puutteellisesti määritetyistä tavoitteista Liettuan määrittämien tavoitteiden mukaan tarkoituksena oli esimerkiksi varmistaa ohjelman asianmukainen valmistelu sekä tehokas täytäntöönpano ja arviointi [...] jotta kyetään varmistamaan tietojen asianmukainen esittäminen ja julkaiseminen[...] tietojen saatavuuden varmistamista silmällä pitäen.
The Polish objectives were essentially limited to a recital of the activities covered by Articles 66 and 68 of the EAFRD regulation. 
Puolan tavoitteet rajoittuivat lähinnä kappaleeseen, jossa lueteltiin maaseuturahastoa koskevan asetuksen 66 ja 68 artiklaan sisältyvät toimet.
Thus, although in line with the regulatory requirements, they did not specify the antici‐ pated results or impacts of TA, or address how TA performance is to be measured. 
Maat noudattivat siis säännöksiin perustuvia vaatimuksia, mutta ne eivät yksilöineet, millaisia tuloksia tai vaikutuksia tekniseltä avulta odotetaan. Ne eivät myöskään määrittäneet, miten teknisen avun tuloksellisuutta mitattaisiin.
Observations 31 Limited monitoring and evaluation 71 The financial regulation makes cer‐ tain stipulations for the Commission’s monitoring and evaluation activities. 
Huomautukset 31 Puutteellinen seuranta ja arviointi 71 Varainhoitoasetukseen sisältyy joitakin säännöksiä komission seuranta-ja arviointitoimista.
Essentially, annual reports are to be is‐ sued to the budgetary authority on the achievement of objectives assessed against performance indicators32. 
Niissä edellytetään lähinnä, että budjettivallan käyttäjälle on toimitettava vuotuiset kertomukset, joissa arvioidaan tavoitteiden saavuttamista tulosindikaattoreiden avulla32.
74 At the Commission, therefore, the monitoring and evaluation of TA fund‐ ing are just as limited as the planning of TA. 
74 Näin ollen teknisenä apuna annetun rahoituksen seuranta ja arviointi on komissiossa aivan yhtä vähäistä kuin sen suunnittelukin.
There are no criteria making the link to overall programme perfor‐ mance, but there is an overwhelming focus on financial and other purely administrative aspects, such as respect for expenditure ceilings and contract execution deadlines. 
Ei ole kriteereitä, joiden avulla luotaisiin yhteys ohjelman yleiseen tuloksellisuuteen. Toimien yhteydessä painotetaan kuitenkin voimakkaasti taloudellisia ja muita puhtaasti hallinnollisia näkökohtia, kuten menoille asetettujen ylärajojen ja sopimusten toteuttamista koskevien määräaikojen noudattamista.
75 The situation is very similar in the Member States, again because TA does not appear in the CMEF. 
75 Tilanne on hyvin samankaltainen jäsenvaltioissa.
The Commis‐ sion’s monitoring of Member States’ RDPs is limited to checks of budgetary implementation and compliance with the 4 % ceiling. The Member States’ own principal monitoring tool is the annual progress report each produces on its RDP, but the annual progress reports on three of the six RDPs exam‐ ined contained no evaluation of TA. 
Komissio seuraa jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmia ainoastaan tarkastamalla talousarvion toteuttamisen ja neljän prosentin ylärajan noudattamisen. Jäsenvaltioiden oma pääasiallinen seurantaväline on vuotuinen edistymiskertomus, jonka kukin jäsenvaltio laatii maaseudun kehittämisohjelmastaan.
Where such an evaluation was given, moreover, the lack of performance and impact indicators or clear guidelines for presentation limited the scope of monitoring to the financial execution. 
Tapauksissa, joissa arviointi oli laadittu, tulos-ja vaikutusindikaattoreiden tai selkeiden esittämistä koskevien ohjeiden puuttuminen supisti seurannan koskemaan pelkästään taloudellista toteutusta.
32 Article 27(3) of the 2002 financial regulation. 
32 Vuoden 2002 varainhoitoasetuksen 27 artiklan 3 kohta.
33 Articles 77 to 87 of the EAFRD regulation. 
33 Maaseuturahastoa koskevan asetuksen 77–87 artikla.
Observations 32 The impact of an inadequate performance framework 76 It is for the Commission, as the body responsible for the execution of the EU budget, to guarantee sound financial management of the EAFRD. 
Huomautukset 32 Puutteellisen tuloskehyksen vaikutus 76 Komissio on vastuussa EU:n talousarvion toteuttamisesta, joten sen on taattava maaseuturahastoa koskevan varainhoidon moitteettomuus.
This task includes offering strong guidance on the efficient and effective use of TA. 
Tehtävä edellyttää perusteellista ohjeistusta teknisen avun tehokkaasta ja vaikuttavasta käytöstä.
77 A performance framework would also be useful as a basis for proposing TA solutions to specific problems that might arise with the EAFRD. 
77 Tuloskehys olisi myös hyödyllinen perusta, jonka avulla voitaisiin ehdottaa teknisen avun ratkaisuja tiettyihin ongelmiin, joita saattaa ilmetä maaseuturahaston yhteydessä.
When, in 2011 and 2012, the Commission invited all Member States to develop action plans for reducing the unacceptable error rate in rural development, an opportunity was lost to identify TA as a means of facilitating or supporting remedial action. 
Komissio kehotti vuosina 2011 ja 2012 kaikkia jäsenvaltioita laatimaan toimintasuunnitelmat, joiden avulla virhetaso saataisiin alennettua hyväksyttävälle tasolle maaseudun kehittämisen alalla.
78 To the extent that the elements of planning, monitoring and evaluation required by the financial regulation are in place at the Commission and in Member States, they cover operational activities rather than the administra‐ tive expenditure which now accounts for the largest share of TA budgets. 
78 Siltä osin kuin varainhoitoasetuksessa edellytetyt suunnittelun, seurannan ja arvioinnin osatekijät ovat käytössä komissiossa ja jäsenvaltioissa, ne kattavat pikemminkin toimintamenoihin kuuluvia toimia kuin hallinnollisia menoja, joihin on tällä hetkellä suunnattu suurin osuus teknisen avun määrärahoista.
One key reason is that it is very dif‐ ficult to plan and assess the contribu‐ tion of payroll, for example, to overall programme performance. 
Yhtenä keskeisenä syynä on se, että on erittäin vaikea suunnitella ja arvioida esimerkiksi sitä, miten palkkamenot vaikuttavat ohjelman yleiseen tuloksellisuuteen.
This type of spending is far less compatible than operational expenditure with the need to demonstrate compliance with the principles of sound financial management. 
Tämäntyyppiset menot soveltuvat huomattavasti toimintamenoja heikommin sen osoittamiseen, että moitteettoman varainhoidon periaatteita on noudatettu.
Networking: potential for an effective performance framework 79 The ENRD34 is the only component of TA at the Commission to be explicitly defined in the EU’s agriculture and rural development legislation. 
Verkostoituminen: mahdollisuus vaikuttavaan tuloskehykseen 79 Eurooppalainen maaseudun kehittämisen verkosto34 on komissiossa ainoa teknisen avun osa-alue, joka on erikseen määritetty maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevassa EU:n lainsäädännössä.
The ENRD has clear aims linked to the con‐ solidation and strengthening of rural development practices and capacity throughout the Union. 
Verkostolla on selkeät tavoitteet, jotka liittyvät maaseudun kehittämiskäytäntöjen ja -valmiuksien konsolidointiin ja vahvistamiseen koko unionin alueella.
80 One of the ENRD’s tasks is to support national rural networks (NRNs) in the Member States, which are also funded from TA35. 
80 Eurooppalaisen maaseudun kehittämisen verkoston tehtävänä on esimerkiksi tukea jäsenvaltioiden kansallisia maaseutuverkostoja, joita rahoitetaan niin ikään teknisen avun varoilla35.
An absolute ceiling of 25 % of each NRN’s allocation was estab‐ lished for the necessary administrative structures36, with the remainder to be spent on an action plan containing specified information and capaci‐ ty‐strengthening activities37. 
Kunkin kansallisen maaseutuverkoston välttämättömiä hallinnollisia raken-teita36 koskevan rahoitusosuuden ehdottomaksi ylärajaksi asetettiin 25 prosenttia; jäljelle jäävä määrä oli tarkoitettu käytettäväksi toimintasuunnitelmaan, jossa annetaan tarkempaa tietoa ja yksilöidään valmiuksien parantamista koskevat toimet37.
34 Established in accordance with Article 67 of the EAFRD regulation. 
34 Perustettu maaseuturahastoa koskevan asetuksen 67 artiklan mukaisesti.
35 Under Article 68 of the EAFRD regulation. 
35 Maaseuturahastoa koskeva asetus, 68 artikla.
36 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006. 
36 Asetus (EY) N:o 1974/2006, 41 artiklan 2 kohta.