natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Its audit also focused on how employment was taken into account in the programming, organisation, monitoring, control and evaluation procedures for the various Objective 1 measures for the planning period 1994 to 1999. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki lisäksi työllisyyden huomioon ottamista tavoitteen 1 alaan kuuluvien tukimuotojen ohjelmatyö-, organisointi-, seuranta-, valvonta-ja arviointiprosessissa ohjelmakaudella 1994–1999.
Part of the audit was devoted to the emphasis placed on employment in the implementation of aid schemes in support of productive investment. 
Osa tutkimuksesta käsitteli työllisyyden merkitystä tuottavien investointien tukijärjestelmien toteutuksessa.
Checks were carried out in the CommissionŐs departments and in nine Member States (Belgium, Germany, Spain, Greece, France, Ireland, Italy, Portugal and the United Kingdom). 
Tarkastukset tehtiin komission yksiköissä ja yhdeksässä jäsenvaltiossa (Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
In the Member States/ regions selected, 92 enterprise support projects under 13 schemes for aid to the productive sector were audited, either by means of file audits (38) or on-the-spot checks (54). 
Valituissa jäsenvaltioissa ja valituilla alueilla tarkastettiin 92 yritystu-kihanketta, jotka kuuluivat 13:een tuotantoalan tukijärjestelmään, joko asiakirjojen perusteella (38) tai itse paikalla (54).
The Court also examined 25 ESF projects in five Member States (Belgium, Germany, Greece, Spain and Italy), whose objective was to combat long-term unemployment, to assess the effectiveness of the implementation of the national action plan (NAP) measures. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös 25 ESR:n hanketta, joiden tavoitteena oli pitkäaikaistyöttömyyden torjunta, viidessä jäsenvaltiossa (Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa) arvioidakseen kansallisen toimintasuunnitelman toimenpiteiden toteutuksen tehokkuutta.
The CommissionŐs (DG Employment) management systems were examined, with a special focus on the CommissionŐs participation in the Monitoring Committees and on evaluation reports. 
Komission (työllisyyden pääosaston) hallintojärjestelmät tutkittiin ottaen huomioon erityisesti komission osallistuminen seurantakomiteoihin ja arviointikertomukset.
A selection of innovative projects co-financed under Article 6 of the ESF Regulation were examined in order to establish their contribution to the development of new approaches in the programming of ESF interventions in the long-term unemployment field. 
Joukko innovatiivisia hankkeita, jotka saivat osarahoitusta ESR-asetuksen 6 artiklan nojalla, tutkittiin sen selvittämiseksi, missä määrin ne edistivät uusien lähestymistapojen kehittämistä ESR:n pitkäaikaistyöttömyyden alan toimien suunnitteluun.
COMMUNITY EMPLOYMENT POLICY European Employment Strategy 6. 
YHTEISÖN TYÖLLISYYSPOLITIIKKA Euroopan työllisyysstrategia 6.
The Treaty of Amsterdam defined employment as a major challenge in the process of European unification by recognising it as the first priority issue for all Member States of the European Union. 
Amsterdamin sopimuksessa työllisyys määriteltiin merkittäväksi Euroopan yhdentymiseen liittyväksi haasteeksi tunnustamalla se ensisijaisen tärkeäksi kysymykseksi kaikille Euroopan unionin jäsenvaltioille.
It established that employment should become a matter of common concern and should be part of all national and European Union policies (Articles 126 and 127 of the EC Treaty). 
Sopimuksessa määrättiin, että työllisyys olisi otettava yhteiseksi asiaksi ja osaksi kaikkia jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin politiikkoja (EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artikla).
The extraordinary European Council meeting on employment held in Luxembourg on 20 and 21 November 1997 laid down the principles and the guidelines for the new European policy on employment for the years to come. 
Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä työllisyyskokouksessa Luxemburgissa 20.–21. marraskuuta 1997 määriteltiin Euroopan uuden työllisyyspolitiikan periaatteet ja suuntaviivat tuleville vuosille.
It adopted, among other things, the European Employment Strategy, based on four pillars (1), and 19 European employment policy guidelines (EEPG). 
Kokouksessa hyväksyttiin muun muassa Euroopan työllisyysstrategia, joka perustuu neljään peruspilariin (1), ja Euroopan työllisyyspolitiikan 19 suuntaviivaa.
It established the principle of coordination of Member StatesŐ employment policies to implement the EEPG annually (Article 128 of the EC Treaty). 
Kokouksessa määriteltiin periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikat koordinoidaan vuosittain Euroopan työllisyyspolitiikan suuntaviivojen toteuttamiseksi (EY:n perustamissopimuksen 128 artikla).
The new coordination approach launched at this summit is known as Ôthe Luxembourg processŐ. 
Tässä huippukokouksessa käyttöönotettua uutta koordinointijärjestel-mää nimitetään ”Luxemburgin prosessiksi”.
As concerns long-term unemployment, the Nice Council in December 2000 decided in the European Social Agenda to Ôcom-bat long-term unemployment by developing active preventive and reintegration strategies based on early identification of individual needs and improving employabilityŐ and to Ôsupport in this context, the local and regional dimensions of the employment strategyŐ (2). 
Pitkäaikaistyöttömyyden osalta Nizzan Eurooppa-neuvosto päätti joulukuussa 2000 Euroopan sosiaalisessa toimintaohjelmassa, että ”torjutaan pitkäaikaistyöttömyyttä kehittämällä aktiivisia ennaltaehkäiseviä ja työelämään paluun strategioita, jotka perustuvat yksilön tarpeiden varhaiseen tunnistamiseen ja työllistyvyyden parantamiseen”, sekä ”tuetaan tässä yhteydessä työllisyysstrategian paikallista ja alueellista ulottuvuutta” (2).
The key policy documents involved in the implementation of this process are: (a) the national action plans on employment (NAPs), (b) the annual evaluation report on the implementation of the national action plans, and (c) the joint employment report (JER). 
Tämän prosessin toteutuksessa keskeisiä toimintapolitiikkaa koskevia asiakirjoja ovat: a) työllisyysalan kansalliset toimintasuunnitelmat (NAP); b) vuotuinen arviointikertomus kansallisten toimintasuunnitelmien toteutuksesta sekä c) yhteinen työllisyysraportti.
The national action plans are prepared by each Member State in order to implement the guidelines that are adopted by the Council. 
Kukin jäsenvaltio laatii kansallisen toimintasuunnitelman neuvoston hyväksymien suuntaviivojen toteuttamiseksi.
Each Member State prepares an annual evaluation report on the implementation of its national action plan. 
Kukin jäsenvaltio laatii vuotuisen arviointikertomuksen kansallisen toimintasuunnitelmansa toteutuksesta.
The Commission, on the basis of the 15 national evaluation reports and in order to assess progress in the implementation of the European Employment Strategy, drafts the joint employment report. 
Komissio laatii 15kansallisen arviointikertomuksen perusteella yhteisen työllisyysraportin, jossa se arvioi Euroopan työllisyysstrategian toteutuksessa saavutettua edistystä.
This joint employment report, which contains the Commission and Council recommendations for Member StatesŐ national employment policies and reforms to be made, is used each year to prepare the European employment policy guidelines. 
Tämä yhteinen työllisyysraportti, joka sisältää komission ja neuvoston suositukset jäsenvaltioiden kansallisista työl-lisyyspolitiikoista ja tarvittavista uudistuksista, toimii pohjana vuosittain laadittaville Euroopan työllisyyspolitiikan suuntavii-voille.
With regard to coordination of the Employment Strategy with the ERDF and the ESF, see paragraphs 17 to 18 and 91 to 98. 
Euroopan työllisyysstrategian sekä EAKR:n ja ESR:n välisen yhdenmukaisuuden osalta katso kohdat 17–18 ja 91–98.
(1) Thefourpillarsare: Ń pillar 1: employability, guidelines 1 to 7, Ń pillar 2: entrepreneurship, guidelines 8 to 12, Ń pillar 3: adaptability, guidelines 13 to 15, Ń pillar 4: equal opportunities, guidelines 16 to 19. 
(1) Neljä pilaria ovat: — pilari 1: työllistyvyys, suuntaviivat 1–7, — pilari 2: yrittäjyys, suuntaviivat 8–12, — pilari 3: sopeutuvuus, suuntaviivat 13–15, — pilari 4: yhtäläiset mahdollisuudet, suuntaviivat 16–19.
(2) European Social Agenda I(d) and (e). 
(2) Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman I suuntaviivan d ja e kohta.
C 334/10 EN Official Journal of the European Communities 28.11.2001 Economic and social cohesion policy and employment 11. 
C 334/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28.11.2001 Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikka ja työllisyys 11.
Economic and social cohesion policy (Articles 158 to 162 of the EC Treaty) is implemented through the various Structural Funds Objectives (Objectives 1 to 6 for the programming period 1994 to 1999) (1). 
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikkaa (EY:n perustamissopimuksen 158–162 artikla) toteutetaan rakennerahastojen eri tavoitteiden kautta (tavoitteet 1—6 ohjelmakaudella 1994–1999) (1).
The aim of the structural measures implemented within this framework is to reduce the disparity between the levels of development of the various regions, especially with regard to investment, employment and unemployment, and to integrate certain target groups into social and economic life. 
Tässä yhteydessä täytäntöönpantujen rakennetukien tarkoituksena on kaventaa eri alueiden kehitystasojen välisiä eroja erityisesti investointien, työllisyyden ja työttömyyden osalta sekä integroida tiettyjä kohderyhmiä sosiaalis-taloudellisesti.
There are four types of instrument: Ń support for productive investment, which consists, in the main, of co-financing enterprise assistance schemes, whereby theimpactonemploymentisoneofthecriteriaforgranting aid, Ń support for infrastructure, Ń support for the development of indigenous potential, which consists of aid to companies supplying services to enterprises (in the fields of management, market studies and research, etc.), financing technology transfer, improving access to capital markets, direct aid to investments where no aid scheme exists and small-scale infrastructure projects, Ń assistance for the development of human resources. 
Välineitä on neljänlaisia: — tuottavien investointien tuki, joka muodostuu etenkin yritys-tukijärjestelmien osarahoituksesta ja jonka myöntämisperus-teisiin kuuluu myös työllisyysvaikutus, — tuki infrastruktuureille, — alueenomienmahdollisuuksienkehittämistuki,johonsisälty-vät tuet yrityspalveluille (hallinto, markkinatutkimukset ym.), teknologian siirron rahoittaminen, pääomarahoituksen saannin parantaminen, suorat investointituet tukijärjestelmän puuttuessa sekä pienimuotoisten infrastruktuurien toteuttaminen, — tuet inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. EAKR on kolmen ensimmäisen välineen tärkein rahoituslähde ja osallistuu myös viimeisen välineen rahoitukseen.
Approximately 25 % of the total ERDF budget (80 000 million euro) was devoted to productive investment in the period 1994 to 1999. 
Noin 25 prosenttia EAKR:n kokonaistalousarviosta (80 miljardia euroa) suunnattiin tuottaviin investointeihin ohjelmakaudella 1994–1999.
The ESF is mainly involved in the context of the development of human resources and the overall budget for the period 1994 to 1999 came to 49 000 million euro. 
ESR toimii pääosin inhimillisten voimavarojen kehittämisen alalla, ja sen kokonaistalousarvio ohjelmakaudelle 1994–1999 oli 49 miljardia euroa.
(1) Council Regulation (EEC) No 2052/88, as amended by Regulation (EEC) No 2081/93(OJ L 193, 31.7.1993, p. 
(1) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2081/93 (EYVL L 193, 31.7.1993, s.
5) Ń Article 1: Ô... promoting the development and structural adjustment of regions whose development is lagging behind (hereinafter referred to as ŇObjective 1Ó); converting the regions, frontier regions or parts of regions (including employment areas and urban communities) seriously affected by industrial decline (hereinafter referred to as ŇObjective 2Ó); combating long-term unemployment and facilitating the integration into working life of young people and of persons exposed to exclusion from the labour market (hereinafter referred to as ŇObjective 3Ó); facilitating the adaptation of workers of either sex to industrial changes and to changes in production systems (hereinafter referred to as ŇObjective 4Ó); promoting rural development by: speeding up the adjustment of agricultural structures in the framework of the reform of the common agricultural policy; facilitating the development and structural adjustment of rural areas (hereinafter referred to as ŇObjec-tives 5(a) and 5(b)Ó)Ő. 
5), 1 artikla: kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kehityksen ja rakenteellinen sopeuttamisen edistäminen, jäljempänä ”tavoite 1”; teollisuuden taantumisesta vakavasti kärsivien alueiden, raja-alueiden tai alueen osien (mukaan lukien työvoima-alueiden ja kaupunkimaisten taajamien) uudistaminen, jäljempänä ”tavoite 2”; pitkäaikaistyöttömyyden torjuminen ja nuorten sekä sellaisten henkilöiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, työelämään siirtymisen helpottaminen, jäljempänä ”tavoite 3”; työntekijöiden teollisiin muutoksiin ja tuotantojärjestelmien kehitykseen sopeutumisen helpottaminen, jäljempänä ”tavoite 4”; maaseudun kehityksen edistäminen nopeuttamalla yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistettaessa maatalouden rakenteiden mukauttamista sekä helpottamalla maaseutumaisten seutujen kehitystä ja rakenteellista mukauttamista, jäljempänä ”tavoitteet 5a ja 5b”.
Protocol 6 annexed to the Act of Accession of the new Member States (Council Decision of 1 January 1995 adapting the instruments concerning the accession of new Member States to the European Union (OJ L 1, 1.1.1995, p. 
Tavoite 6 ”äärimmäisen harvaan asuttujen alueiden kehittäminen ja rakenteellinen mukauttaminen” perustuu uusien jäsenvaltioiden liittymisasiakirjoihin kuuluvaan pöytäkirjaan N:o 6 (neuvoston päätös, tehty 1 päivänä tammikuuta 1995, uusien jäsenvaltioiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien asiakirjojen tarkistamisesta, EYVL L 1, 1.1.1995, s.
Although most of the objectives of the structural measures were connected with employment, directly or indirectly, the actual impact on employment largely depends on the intensity and on the combination of the instruments chosen, which vary according to the socioeconomic situation of the (regions of the) Member States and the preferences of the authorities responsible: (a) certain types of impact on employment are direct. 
Vaikka suurin osa rakennetukien tavoitteista on välittömästi tai välillisesti liitetty työllisyyteen, tosiasiallinen työllisyysvaikutus riippuu pitkälti valittujen välineiden tehokkuudesta ja välineyh-distelmästä, jotka vaihtelevat jäsenvaltioiden (alueiden) sosiaalis-taloudellisen tilanteen ja välineitä hoitavien viranomaisten painotusten mukaan seuraavasti: a) Tietyt työllisyysvaikutukset ovat välittömiä.
This is the case for recruitment assistance and for support for productive investment that is subject to conditions relating to the creation or maintenance of jobs. 
Tämä koskee työl-listämistukia ja tuottavien investointien tukia, joiden edellytyksenä on työpaikkojen luominen tai säilyttäminen.
In the case of aid to productive investment, the direct impact on employment varies according to the nature of the investment, the sectors concerned and enterprises subsidised, and the conditions governing the creation of jobs and tied to the aid; (b) other effects on employment are more difficult to define as they are indirect and only become noticeable in the mid to long term. 
Tuottavien investointien tukien välittömät työllisyysvaikutukset vaihtelevat investoinnin luonteen, kohdealojen ja tukea saavien yritysten sekä tukiin liittyvien, työpaikkojen luomista koskevien edellytysten mukaan. b) Toisia työllisyysvaikutuksia on vaikeampi määrittää, sillä ne ovat välillisiä ja ilmenevät vasta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
This is often the case with training measures to foster the development of human resources, which are primarily concerned with safeguarding or improving the beneficiariesŐ employability (2). 
Näin on usein inhimillisiä voimavaroja tukevissa koulutustoimissa, joiden ensisijaisena tarkoituksena on ylläpitää tai parantaa koulutettavien henkilöiden työllistyvyyttä (2).
Likewise, the expansion of enterprises as a result of investments aimed primarily at increasing productivity often produces positive impacts on employment which are staggered over time. 
Myös ensisijaisesti tuottavuuden parantamiseen suunnattujen investointien aikaansaama yrityskasvu johtaa usein pitemmälle ajalle jakautuviin myönteisiin työllisyysvaikutuksiin.
Annex I shows a model of the cause-and-effect relationships in respect of the impact on employment of ERDF instruments. 
Liitteessä I esitetään malli syy-seuraussuhteista, jotka koskevat EAKR:n rahoittamien välineiden työllisyysvaikutuksia.
Methodology for evaluating the impact on employment 14. 
Työllisyysvaikutuksen arviointimenetelmät 14.
In 1996, the Commission noted that in the absence of a common methodology to evaluate the impact on employment, the information provided by the Member States at the various lev-elsÔisfairlydisparateandsounsuitableforsystematictreat- mentŐ (3). 
Vuonna 1996 komissio totesi, että koska työllisyysvaikutuksen arvioimiseen ei ole yhteisiä menetelmiä, jäsenvaltioiden eri tasoilta toimittamat tiedot ”ovat vaikeasti vertailtavia ja siten syn-teettiseen käsittelyyn melko huonosti sopivia” (3).
In response to this problem, the Commission launched a series of studies and submitted documents, in particular in conjunction with the MEANS programme, which are intended to improve understanding and calculation of the employment effects of the measures (4). 
Ratkaistakseen ongelman komissio käynnisti tutkimussarjan ja julkaisi etenkin MEANS-ohjelman yhteydessä asiakirjoja, joiden tarkoituksena oli parantaa työllisyystoimien vaikutusten tuntemusta ja niiden kirjaamista (4).
The method proposed, shown in outline in the table in Annex II, sets out firstly to establish an interventionŐs gross effect on employment, and then to establish the net effect and overall impact on job opportunities and the effects on unemployment. 
Komission ehdottamassa menetelmässä, joka esitetään pääpiirteittäin liitteen II taulukossa, selvitetään ensinnäkin tuen bruttomääräinen vaikutus työllisyyteen, sitten nettovaikutus sekä kokonaisvaikutukset työpaikkojen tarjontaan ja vaikutukset työttömyyteen.
2 () An individualŐs capacity to find or keep a job in a given socio-3 economic environment. () Commission communication ÔCommunity structural assistance and 4 employmentŐ (COM(96) 109 final of 20 March 1996, p. 
2 () Yksilön kyky löytää tai säilyttää työpaikka tietyssä sosiaalis-3 taloudellisessa ympäristössä. () Komission tiedonanto ”Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys” 4 (KOM(96) 109 lopullinen, 20.3.1996, s.
17). () The findings relating to employment were published in MEANS Journal No 6 of 1996, Ôvaluer la contribution  lŐemploi des Fonds structurels. Conseils pratiques pour les gestionnaires de programmesŐ (Evaluating the contribution of the Structural Funds to employment. 
17). () Työllisyyteen liittyvät tulokset on julkaistu muun muassa MEANS-lehden kuudennessa numerossa ”Évaluer la contribution à l’emploi des Fonds structurels.
Practical guidance for programme managers), in the Evaluation and Documents Series, No 1 of May 1997, ÔMesurer la cration dŐemplois. 
Conseils pratiques pour les gestionnaires de programmes” vuonna 1996, ÉVALUATION et Documents -sarjan ensimmäisessä julkaisussa ”Mesurer la création d’emplois.
How to evaluate the impact of Structural Fund measures on employment) and in the MEANS compilation, Volume 5 of 1999, Ôvaluation transversale des impacts sur lŐenvironnement, lŐemploi et les autres politiques dŐinterventionŐ (Transversal evaluation of the impact on the environment, employment and other intervention policies). 
Comment évaluer les effets des interventions des Fonds structurels sur l’emploi” toukokuussa 1997 sekä MEANS Collection -sarjan viidennessä julkaisussa ”Transversal evaluation of impacts on the environment, employment and other intervention prio-rities” vuonna 1999.
28.11.2001 EN Official Journal of the European Communities C 334/11 16. 
28.11.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 334/11 16.
Even if the majority of the factors have been defined, the methodology proposed by the Commission is not precise enough in its treatment of them, in particular when determining the overall effects on the number of job opportunities and on unemployment. 
Vaikka suurin osa käsitteistä on määritelty, komission ehdottamassa menetelmässä ei esitetä riittävän tarkasti niiden käsittelyä erityisesti selvitettäessä kokonaisvaikutuksia työpaikkojen tarjontaan ja työttömyyteen.
However, the Commission deserves credit for having organised a number of already familiar concepts into a coherent overall approach. 
Komission ansiona on kuitenkin, että se on koonnut erinäisiä jo hyvin tunnettuja käsitteitä johdonmukaiseksi kokonaisuudeksi.
In the context of the employment guidelines (1) (see paragraph 2), first adopted in 1998, some of whose objectives (2) are closely linked to the ERDF, no mention was made of the instruments co-financed by ERDF aid. 
Työllisyyssuuntaviivoissa (1) (ks. kohta 2), jotka hyväksyttiin ensimmäistä kertaa vuonna 1998 ja joiden tavoitteista eräillä (2) on hyvin kiinteä yhteys EAKR:oon, ei mainittu lainkaan niitä välineitä, jotka saavat EAKR:sta osarahoitusta.
The annual review of the guidelines has not brought about any changes in this respect. 
Suuntaviivojen vuosittaisessa tarkistuksessa tähän ei tullut muutosta.
Furthermore, the guidelines that were adopted for 2000 highlight the European Social FundŐs contribution to the Employment Strategy in the course of the new programming period, while the ERDF is not even mentioned. 
Lisäksi vuodelle 2000 hyväksytyissä suuntaviivoissa korostetaan Euroopan sosiaalirahaston osuutta työllisyysstrategiassa uuden ohjelmakauden aikana, kun taas EAKR:oa ei edes mainita.
In the meantime, this problem was recognised in the joint employment report for 2000 (3). 
Tämä ongelma tunnustettiin sittemmin vuoden 2000 yhteisessä työllisyysraportissa (3).
As a consequence, generally speaking, neither the NAPs (see paragraph III), nor the reports submitted by the Member States on the implementation of the NAPs contain planned actions or sufficiently explicit information on the ERDF. 
Yleisesti ottaen sen enempää jäsenvaltioiden kansallisiin toimintasuunnitelmiin (ks. kohta III) kuin kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanokertomuksiinkaan ei näin ollen sisälly suunniteltuja toimia tai riittävän yksilöityjä tietoja EAKR:n osalta.
This finding also applies to the joint employment reports, in spite of the emphasis placed on the necessity of increasing investments in infrastructure, of making access to finance easier for small and medium-sized enterprises (SMEs) and of entering new promising sectors Ń objectives which the ERDF is already pursuing. 
Sama koskee yhteisiä työllisyysraportteja, vaikka niissä korostetaan tarvetta lisätä infrastruktuuri-investointeja, helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rahoituksen saantia ja laajentaa toimia uusille lupaaville aloille — nämä ovat jo nyt EAKR:n tavoitteina.
This almost com-pleteomissionoftheERDFmeansthatsubstantialpotentialsyn- ergies are not being exploited, or are in danger of not being exploited. 
EAKR:n jättäminen lähes täysin mainitsematta merkitsee, että huomattavat synergiamahdollisuudet jäävät tai ovat vaarassa jäädä hyödyntämättä.
Coordination within the Commission 19. 
Koordinointi komissiossa 19.
Under the terms of its remit, the Interdepartmental Group onEmployment(4)isthekeyinstrumentwithintheCommission for the development and implementation of the Employment Strategy. 
Yksiköiden välinen työllisyysryhmä (4) on toimeksiantonsa perusteella avainasemassa työllisyysstrategian kehittämisessä ja täytäntöönpanossa komission piirissä.