natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2006, the Commissioner for Education, Training and Culture emphasised the importance of the business community in the proposal: ‘Businesses will be core partners at the Institute’s strategic and operational levels. 
Koulutuksesta ja kulttuurista vastaava komission jäsen painotti vuonna 2006 yrityssektorin merkitystä ehdotuksessa: ”Yritykset ovat instituutin tärkeimpiä strategisia ja toiminnallisia yhteistyökumppaneita.
Companies will be directly involved in research and education activities, thereby helping to nurture an entrepreneurial mind‐set among graduates and research‐ ers’27. 
Ne ovat mukana tutkimus-ja koulutustoiminnassa välittömästi ja kehittävät näin korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden ja tutkijoiden yrittäjähen-keä”27.
Businesses thus have a crucial role to play in bridging the gap between research and innovation. 
Yritykset ovat ratkaisevassa asemassa tutkimuksen ja innovoinnin välisen juovan kuromisessa.
25 Paragraph 6.31 Monitoring progress and outcomes, External evaluation of the European Institute of Innovation and Technology-Framework Contract on evaluation and related services (EAC 03/06), May 2011. 
25 Monitoring progress and outcomes – External evaluation of the European Institute of Innovation and Technology - Framework Contract on evaluation and related services, toukokuu 2011, 6.31 kohta.
26 COM(2006) 77 final of 22 February 2006 ‘Implementing the renewed partnership for growth and jobs — Developing a knowledge flagship: the European Institute of Technology’. 
26 KOM(2006) 77 lopullinen, 22. helmikuuta 2006, ”Uuden kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttaminen – Euroopan teknologiainstituutti: tiennäyttäjä osaamiselle”.
27 ‘The Commission details its plan for a European Institute of Technology’, European Commission press release (IP/06/751), 8 June 2006. 
27 ”The Commission details its plan for a European Institute of Technology”, Euroopan komission lehdistötiedote, (IP/06/751), 8. kesäkuuta 2006.
Observations 32 56 Despite the importance of business organisations, they have only received 24 % of the EIT’s financial support (see Figure 9), whilst making up 56 % of the KIC partners. 
Johdanto 32 56 Siitä huolimatta, että yritysorganisaatiot ovat tärkeitä ja niiden osuus osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista on 56 prosenttia, ne ovat saaneet vain 24 prosenttia EIT:n rahoitustuesta (ks. kaavio 9).
Although the level of financial contribution is not the only indicator of participation28, the involvement of the business community in the EIT and KICs could be improved. 
Vaikka rahoitusosuuden taso ei ole ainoa osallistumista kuvaava indikaattori28, yrityssektorin osallistumista EIT:hen ja osaamis-ja innovaatioyhteisöihin voitaisiin lisätä.
Over the 2010‐2014 period, only two of the top 40 benefici‐ aries by EIT funding are businesses. 
Kaudella 2010– 2014 ainoastaan kaksi 40:stä eniten EIT:n rahoitusta saavasta edunsaajasta oli yrityksiä.
Split by organisation type over the 2010-2014 period 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Source: EIT. as % of the KIC partners as % of the EIT’s funding Commercial companies Research institutes local authorities, etc.) Universities Others (NGOs, 28 Businesses also have non‐financial grounds to join the KICs, such as a way to have access to talented students coming out of the EIT‐labelled education programmes). 
Eri organisaatiotyyppien jakauma kaudella 2010–2014 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Lähde: EIT. % osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista % EIT:n rahoituksesta Kaupalliset yritykset Yliopistot Tutkimuslaitokset Muut (esim. kansalaisjärjestöt, paikallisviranomaiset) 28 Yritykset voivat liittyä osaamis-ja innovaatioyhteisöihin myös muista kuin taloudellisista syistä; se voi esim. olla tapa saada yrityksiin EIT:n koulutusohjelmat suorittaneita lahjakkaita opiskelijoita.
Observations 33 57 Business stakeholders have expressed their concern that the KICs’ agendas are mainly driven by the needs of higher education, while universities interviewed in the course of this audit regret that the business community is not sufficiently involved in the development of educational courses. 
Johdanto 33 57 Yritysten sidosryhmät ovat ilmaisseet olevansa huolissaan siitä, että osaamis-ja innovaatioyhteisöjen toiminta vastaa lähinnä korkea-asteen koulutuksen tarpeita, kun taas tarkastuksen aikana haastatellut yliopistot valittelevat sitä, että yrityssektori ei osallistu riittävästi koulutuskurssien kehittämiseen.
In the first 3 years, collabo‐ rative projects undertaken by KICs were abandoned or did not lead to tangible results because they did not sufficiently focus on a market application. 
Kolmena ensimmäisenä vuonna osaamis-ja innovaatioyhteisöjen yhteistyöhankkeet joko hylättiin tai ne eivät johtaneet konkreettisiin tuloksiin, koska niissä ei keskitytty riittävästi markkinasovelluksiin.
One cause of this was the selection of topics for the projects to be funded by the EIT, which was mainly guided by the needs of higher education rather than the business community. 
Yhtenä syynä on se, että EIT:n rahoittamien hankkeiden aiheet valittiin pääasiassa korkea-asteen koulutuksen eikä yrityssektorin tarpeiden mukaan.
KICs have since remedied this by ensuring that a project to be funded by the EIT should lead to a potential market application and thereby generate future revenues. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöt ovat sittemmin korjanneet tilannetta varmistamalla, että EIT:n rahoittamat hankkeet johtavat potentiaaliseen markkina-sovellukseen ja niin ollen tuottavat tulevaisuudessa tuloja.
The EIT model does not sufficiently set targets to support existing SMEs 58 SMEs are typically more agile and better than large‐scale organisations at devel‐ oping and applying new technologies. 
EIT-mallissa ei aseteta riittävästi tavoitteita pk-yritysten tukemiselle 58 Pk-yritykset ovat tavallisesti suuria organisaatioita ketterämpiä ja parempia kehittämään ja soveltamaan uutta teknologiaa.
Many EU policies recognise the important role of SMEs. 
Monissa EU:n toimintalinjoissa tunnustetaan pk-yritysten merkittävä rooli.
Although Horizon 2020 has a specific objective of allocating at least 20 % of its budget to SMEs, the EIT has not set any target in this context. 
Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman yhtenä erityistavoitteena on myöntää ainakin 20 prosenttia määrärahoista pk-yrityksille, EIT ei ole vahvistanut tämän osalta minkäänlaisia tavoitearvoja.
59 Whereas the respondents to the survey ranked ‘promoting and supporting SMEs’ participation in innovation activities’ as the third most important objective the EIT should achieve in order to foster innovation in the EU, the EIT did not imple‐ ment specific measures beyond those of other EU schemes to better support existing SMEs. 
59 Kyselyyn vastanneet asettivat ”pk-yritysten innovointitoimiin osallistumisen edistämisen ja tukemisen” kolmanneksi tärkeimmäksi niistä tavoitteista, jotka EIT:n olisi saavutettava innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. EIT ei kuitenkaan ole toteuttanut muiden EU:n järjestelmien toimenpiteitä pidemmälle meneviä toimenpiteitä tukeakseen pk-yrityksiä paremmin.
While start‐up and newly created business are supported through the business incubators of the KICs, existing SMEs with high growth potential have greater difficulty in taking full advantage of the support offered by the EIT. 
Startup-yrityksiä ja vastaperustettuja yrityksiä tuetaan osaamis-ja innovaatioyhteisöjen yrityshautomojen kautta, mutta korkean kasvupotentiaalin pk-yritysten on vaikeampaa hyödyntää EIT:n tarjoamaa tukea täysimääräisesti.
In particular, the participation of SMEs in the innovation‐driven project action line is very limited. 
Pk-yritysten osallistuminen on erittäin vähäistä erityisesti innovointiin perustuvien hankkeiden toimintalinjan osalta.
Observations 34 60 Moreover, all KIC partners interviewed stated that the grant payment cycle is an obstacle because it does not meet the financial needs of SMEs. 
Johdanto 34 60 Lisäksi kaikki haastatellut osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit totesivat, että avustusten maksusykli muodostaa esteen, koska se ei vastaa pk-yritysten rahoitustarpeita.
The payment cycle of the KIC is a significant constraint for financially weaker partners, such as SMEs which do not have the financial capacity to cover the funding gap (see paragraph 50). 
Osaamis-ja innovaatioyhteisön maksusykli on huomattava rajoite taloudellisesti heikommille kumppaneille, kuten pk-yrityksille, joilla ei ole taloudellisia edellytyksiä kattaa rahoitusvajetta (ks. kohta 50).
61 The data gathered by the EIT is piecemeal because SME reporting is not manda‐ tory. 
61 EIT:n keräämät tiedot ovat hajanaisia, koska pk-yritysten raportointi ei ole pakollista.
However, over the 2010‐2014 period, SMEs received less than 5 % of the EIT’s financial support29. 
Pk-yritykset saivat kuitenkin kaudella 2010–2014 EIT:n rahoitustuesta alle viisi prosenttia29.
62 Because SMEs are indirect recipients and are not accounted for, the wider picture may not be so bleak. 
62 Koska pk-yritykset ovat epäsuoria vastaanottajia eikä niistä pidetä kirjaa, laajempi kuva ei ehkä ole näin synkkä.
Survey respondents stated that the KIC partnerships have created an environment in which start‐ups, spin‐offs and SMEs can grow. 
Kyselyyn vastanneet totesivat, että osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanuudet ovat luoneet ympäristön, jossa startup-yritykset, spin-off-yritykset ja pk-yritykset voivat kasvaa.
KICs do provide support to start‐ups/SMEs, especially via their business incubators. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöt antavat tukea uusyrityksille ja pk-yrityksille erityisesti yrityshautomoidensa avulla.
However, creating better conditions to favour SMEs by setting clear strategies and objectives can only increase the SMEs’ participation in the KICs — see Box 9 for examples of criticisms of the lack of effective EIT support for SMEs. 
Parempien edellytysten luominen pk-yritysten hyväksi laatimalla selkeitä strategioita ja tavoitteita voi kuitenkin vain lisätä pk-yritysten osallistumista osaamis- ja innovaatioyhteisöihin; laatikossa 9 esitetään esimerkkitapauksia, joissa arvostellaan sitä, ettei EIT anna pk-yrityksille vaikuttavaa tukea.
29 Data on SMEs is only available for one KIC. 
29 Pk-yrityksiä koskevat tiedot ovat saatavilla ainoastaan yhdestä osaamis-ja innovaatioyhteisöstä.
Examples of criticisms of SMEs’ participation ‘[The] EIT has continuously lacked a clear message towards SMEs ...’ ‘SMEs are critical for innovation in the EU and they should be involved, but now the focus is on start‐ups and the heavy bureaucracy and inefficient communications are only for large companies.’ 
Esimerkkejä pk-yritysten osallistumiseen liittyvästä arvostelusta ”EIT:ltä on jatkuvasti puuttunut pk-yrityksille suunnattu selkeä viesti [...]” ”Pk-yritykset ovat EU:ssa innovoinnin kannalta merkittävässä asemassa, ja ne pitäisi ottaa mukaan, mutta tällä hetkellä keskiössä ovat startup-yritykset, ja ainoastaan suuret yritykset selviävät valtavasta byrokratiasta ja tehottomasta viestinnästä.” ”Pk-yritykset eivät ole riittävästi edustettuina osaamis-ja innovaatioyhteisöjen hallinnossa, mikä estää niiden rajoitusten ja etujen huomioon ottamisen.”
Box 9 Observations 35 There are not enough concrete synergies and complementarities 63 Until the business plans of 2016, there were few effective incentives for a KIC to seek synergies with another KIC. 
Johdanto 35 Konkreettista synergiaa ja täydentävyyttä ei ole riittävästi 63 Osaamis-ja innovaatioyhteisöillä oli vuoden 2016 liiketoimintasuunnitelmia edeltävänä aikana vain vähän vaikuttavia kannustimia, joilla pyrittiin saamaan aikaan synergiavaikutuksia jonkin toisen osaamis-ja innovaatioyhteisön kanssa.
However, it discourages cooperation be‐ tween them because any benefits would be shared with a funding rival. 
Se kuitenkin estää niiden välistä yhteistyötä, koska mahdolliset hyödyt jaettaisiin rahoituksesta kilpailevan osaamis-ja innovaatioyhteisön kanssa.
Although some scientific topics may be common to different KICs, in particular between KIC InnoEnergy and KIC Climate, there is no evidence of concrete output resulting from inter‐KIC collaboration over the period under review (2010‐2014). 
Vaikka eräät tieteelliset aiheet saattavat olla yhteisiä eri osaamis-ja innovaatioyhteisöille, etenkin KIC InnoEnergylle ja KIC Climatelle, ei ole näyttöä siitä, että osaamis-ja innovaatioyhteisöjen välinen yhteistyö olisi synnyttänyt konkreettisia tuotoksia tarkastuksen kohteena olleen jakson (2010–2014) aikana.
64 The plethora of EU research and innovation programmes makes the creation of synergies between them difficult. 
64 EU:n tutkimus-ja innovointiohjelmien suuri määrä tekee niiden välisten synergiavaikutusten aikaansaamisesta vaikeaa.
Interaction between KICs and other EU initia‐ tives is growing but needs to be further developed. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen ja muiden EU:n aloitteiden välinen vuorovaikutus on kasvussa, mutta sitä on edelleen kehitettävä.
Some EIT elements are well appreciated: focus on the market, long-term perspective, autonomy of the KICs and the co-location centres 65 A key difference from other existing research and innovation public schemes is the main objective of the EIT to focus on the market. 
Jotkin EIT:n osatekijät ovat hyvin arvostettuja: keskittyminen markkinoihin, pitkän aikavälin perspektiivi, osaamis-ja innovaatioyhteisöjen autonomia ja yhteistoimintakeskittymät 65 Oleellinen ero muihin olemassa oleviin julkisiin tutkimus-ja innovointijärjestel-miin on se, että EIT:n päätavoitteena on keskittyä markkinoihin.
The main objective of the EIT, ‘to transfer higher education, research and innovation knowledge into a business context and their commercial application’, has been ranked by the respondents to the survey as the most important objective the EIT should strive to achieve. 
EIT:n päätavoite, ”korkeakoulutus-sekä tutkimus-ja innovaatiotoimintansa siirtäminen yritystoi-mintayhteyteen ja tällaisen toiminnan kaupallinen soveltaminen”, oli kyselyyn vastanneiden mielestä tärkein tavoite, johon EIT:n pitäisi pyrkiä.
66 The long‐term perspective of the EIT’s financial support for the KIC partnership is a unique feature appreciated by the beneficiaries. 
66 EIT:n osaamis-ja innovaatioyhteisöille antaman rahoitustuen pitkän aikavälin perspektiivi on ainutlaatuinen ja edunsaajien arvostama ominaisuus.
In principle, the EIT instrument allows mid‐ to long‐term planning of innovation activities which no other public scheme can offer. 
Periaatteessa EIT-väline mahdollistaa innovointitoimien suunnittelun keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä, mitä mikään muu julkinen järjestelmä ei tee.
However the use by EIT of annual grants has undermined this at KIC partner level (see also paragraphs 42 to 45). 
EIT:n käyttämät vuotuiset avustukset ovat kuitenkin heikentäneet tätä mahdollisuutta osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien tasolla (ks. myös kohdat 42–45).
Observations 36 67 As stipulated in the EIT’s legal basis, the KICs ‘shall have substantial overall autonomy to define their internal organisation and composition, as well as their precise agenda and working methods’. 
Johdanto 36 67 Kuten EIT:n oikeusperustassa säädetään, osaamis-ja innovaatioyhteisöillä ”on laajat yleiset valtuudet itse määritellä sisäinen organisaationsa ja kokoonpanonsa sekä täsmällinen toimintasuunnitelmansa ja työmenetelmänsä”.
It has facilitated the bottom‐up approach sought by the innova‐ tion community. 
Se on helpottanut innovaatioyhteisön kaipaamaa alhaalta ylös suuntautuvaa lähestymistapaa.
In contrast with traditional public schemes, where research and innovation topics are developed using a top‐down approach dictated by budget requirements, the KIC concept allows more flexibility in the selection of the ac‐ tivities, a feature particularly welcomed by the partners. 
Toisin kuin perinteiset julkiset järjestelmät, joissa tutkimus-ja innovaa-tioaiheita kehitetään budjettivaatimusten sanelemaa ylhäältä alas suuntautuvaa lähestymistapaa noudattaen, osaamis-ja innovaatioyhteisöjen malli mahdollistaa toimien joustavamman valinnan, mihin kumppanit ovat erityisen tyytyväisiä.
68 Co‐location centres (see Annex I) constitute another specificity of the EIT model the KIC partners have appreciated. 
68 Yhteistoimintakeskittymät (ks. liite I) ovat toinen EIT:n mallin erityispiirre, jota osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ovat arvostaneet.
A co‐location centre is where the integration of the innovation triangle can take place. 
Yhteistoimintakes-kittymä on paikka, jossa innovaatiokolmion integroiminen voi tapahtua.
Articulated around thematic or re‐ gional areas, the co‐location centres lead projects, develop ideas, bring regional partners together and design strategies. 
Yhteistoimintakeskittymät on jäsennelty temaattisten tai maantieteellisten alueiden mukaan, ja ne johtavat hankkeita, kehittävät ideoita, kokoavat yhteen alueellisia kumppaneita ja laativat strategioita.
They coordinate and execute partners’ administrative tasks related to the KIC and offer a common space for discuss‐ ing partners’ concerns. 
Ne koordinoivat ja hoitavat kumppanien osaamis-ja innovaatioyhteisöön liittyviä hallinnollisia tehtäviä ja tarjoavat yhteisen tilan keskusteluille kumppanien huolenaiheista.
In some cases, they also offer working premises for the start‐ups. 
Joissain tapauksissa ne tarjoavat myös työtiloja startup-yrityksille.
The implementation of the EIT model needs to improve The EIT is not yet fully autonomous 69 The EIT has not yet obtained its own full autonomy. 
EIT:n mallin täytäntöönpanoa on parannettava EIT ei vielä ole täysin riippumaton 69 EIT ei vielä ole saavuttanut täysimittaista riippumattomuutta.
This delay is longer than usual: other EU bodies such as the JTIs (also created in 2008) took no more than 3 years to obtain full financial autonomy. 
Tämä viivästys on tavallista pidempi: muiden EU:n elinten, kuten yhteisten teknologia-aloitteiden (jotka myös perustettiin vuonna 2008), kohdalla täyden taloudellisen riippumattomuuden saavuttaminen on kestänyt enintään kolme vuotta.
According to DG Education and Cul‐ ture, this was due to ‘the limited leadership and managerial abilities of the EIT management’30. 
Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston mukaan tämä johtui EIT:n johdon rajallisista johtamis-ja hallinnointivalmiuksista30.
The high turnover in senior management has been a continuing cause of this (see paragraph 84). 
Yksi syy tähän on ollut koko ajan ylimmän johdon suuri vaihtuvuus (ks. kohta 84).
30 Annual activity report of DG Education and Culture 2013. 
30 Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toimintakertomus vuodelta 2013.
Observations 37 The EIT has not fulfilled its role as an impact investor 70 The EIT is often presented as an ‘entrepreneurial‐driven innovation impact invest‐ ment institute’. 
Johdanto 37 EIT ei ole täyttänyt tehtäväänsä vaikutuskeskeisenä sijoittajana 70 EIT esitellään usein yrittäjyyttä kannustavana ja innovointivaikutuksiin pyrkivänä investointi-instituuttina.
The legal basis of H2020 states ‘the EIT ... takes a results‐oriented approach.’ 
Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperustan mukaan ”EIT toimii [...] tulossuuntautuneesti.”
In its 2012‐2014 triennial work programme, the EIT highlighted its objective to become an ‘engaged impact investor’. 
Kolmivuotisessa työohjelmassaan 2012–2014 EIT korosti tavoitetta tulla ”sitoutuneeksi vaikutuskeskeiseksi sijoittajaksi”.
71 Although conceived and presented as an impact‐oriented institute, the EIT most‐ ly focuses on compliance with the rules and on its own budgetary absorption. 
71 Vaikka EIT on suunniteltu vaikutuskeskeiseksi organisaatioksi ja se esitellään sellaisena, se keskittyy lähinnä sääntöjen noudattamiseen ja määrärahojensa käyttöön.
In September 2014, several EIT board members emphasised the need to reorient the EIT towards being an impact‐driven institute. 
Useat EIT:n hallintoneuvoston jäsenet korostivat syyskuussa 2014, että EIT on muutettava vaikutuskeskeiseksi organisaatioksi.
The EIT rarely rejected costs based on lack of performance prior to 2015. 
EIT hylkäsi harvoin kuluja tuloksellisuussyistä ennen vuotta 2015.
72 Until 2015, the assessment of the annual performance of the KICs by the EIT had little or no impact on the level of the final grant payment. 
72 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen vuotuisia tuloksia koskeva EIT:n arviointi vaikutti ennen vuotta 2015 vain vähän tai ei lainkaan lopulta maksettavan avustuksen määrään.
The annual assess‐ ments often report that several objectives set in the planning stage are not or only partially met, but the final amount of the grant was nevertheless paid (see Box 10). 
Vuotuisissa arvioinneissa ilmoitetaan usein, että useat suunnitteluvaiheessa asetetut tavoitteet ovat saavuttamatta tai ne on saavutettu vain osittain, mutta tästä huolimatta avustuksen loppumaksu suoritettiin (ks. laatikko 10).
Example of a lack of performance of a KIC The assessment of the business plan of a KIC in 2013, carried out by the EIT project officers with the help of external experts, stated that ‘when it comes to the key highlights mentioned in the 2013 business plan, Cli‐ mate‐KIC achieved only moderate progress ... 
Esimerkki osaamis-ja innovaatioyhteisön heikosta tuloksellisuudesta Erään osaamis-ja innovaatioyhteisön liiketoimintasuunnitelman arvioinnissa, jonka EIT:n hanketoimihenkilöt suorittivat vuonna 2013 ulkoisten asiantuntijoiden avulla, todettiin, että vuoden 2013 liiketoimintasuunnitelmassa mainittujen keskeisten seikkojen osalta Climate-KIC saavutti vain vähän edistystä.
Concerning the 18 strategic objectives specified in the 2013 BP, Climate‐KIC has managed to fully meet eight of them, while seven of them have been addressed only partially and three of them have not been met so far’. 
Vuoden 2013 liiketoimintasuunnitelmassa eritellyistä 18 strategisesta tavoitteesta Climate-KIC oli arvioinnin mukaan onnistunut saavuttamaan kaikilta osin kahdeksan, seitsemän oli saavutettu osittain, ja kolmea ei siihen mennessä ollut saavutettu.
Observations 38 The competitive funding mechanism undervalues performance 73 Competitive funding should be geared to rewarding performance. 
Johdanto 38 Kilpailuttamiseen perustuvassa rahoitusmekanismissa aliarvostetaan tuloksia 73 Kilpailuttamiseen perustuvassa rahoituksessa olisi palkittava tuloksista.
40 % of the to‐ tal grant to the KICs for 2015 was allocated via a competitive process, based on an assessment of three pillars: (1) the past — performance in 2013; (2) the future — the 2015 business plan; and (3) implementation of the KIC multiannual strategy, via an EIT Governing Board hearing. 
Vuonna 2015 osaamis-ja innovaatioyhteisöille myönnetyistä kokonaisavustuksista 40 prosenttia myönnettiin kilpailuttamisprosessilla, joka perustui kolmen pilarin arviointiin: 1) menneisyys: tuloksellisuus vuonna 2013; 2) tulevaisuus: vuoden 2015 liiketoimintasuunnitelma ja 3) osaamis-ja innovaatioyhteisön monivuotisen strategian täytäntöönpano, jota arvioitiin EIT:n hallintoneuvoston kuulemisen avulla.
Each of the three pillars had equal weight‐ ing. 
Kaikkia kolmea pilaria painotettiin yhtä paljon.
As the third pillar is both forward and backward looking, past performance and plans for the future receive, in reality, equal weighting. 
Koska kolmas pilari on sekä eteen-että taaksepäin suuntautuva, aiemmat tulokset ja tulevaisuudensuunnitel-mat saavat tosiasiallisesti saman painotuksen.
The EIT’s competitive funding thus only partially rewards performance. 
Näin ollen EIT:n kilpailuttamiseen perustuva rahoitus palkitsee tuloksia vain osittain.
There are significant administrative and audit burdens on KIC partners 74 The EIT largely copied its operational framework and processes from traditional EU research programmes, although it was not legally bound to do so. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneille aiheutuu hallinnoinnista ja tarkastuksista merkittävä rasitus 74 EIT kopioi toimintakehyksensä ja prosessinsa pitkälti perinteisistä EU:n tutkimusohjelmista, vaikka sillä ei ollut oikeudellista velvollisuutta tehdä niin.
Whereas most EU programmes fund single projects, the EIT funds a portfolio of activities through the KICs. 
Useimmista EU:n ohjelmista rahoitetaan yksittäisiä hankkeita, mutta EIT rahoittaa toimikoko-naisuuksia osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kautta.