natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector. 
Tutkiessaan tarkastettujen hankkeiden taloudellisia ja kustannus-hyötyanalyysejä tilintarkastustuomioistuin yksilöi seuraavanlaisia puutteita13: a) sovellettujen tuottoasteiden ja riskianalyysin yhteydessä tehtyjen olettamusten osalta puuttui joitakin tietoja b) samaa hanketta koskevissa asiakirjoissa oli eroja kustannus-hyötyanalyysin ja taloudellisen analyysin lukujen kesken c) liikennealalla todettiin perustelemattomia sosiaalis-taloudellisia etuja ja puutteellista vaikutusten arviointia.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value. 
Tällaisissa tilanteissa komissio ei pystynyt vahvistamaan kustannus-hyötyanalyysin perusteella, edustivatko ehdokasmaiden esittämät hankkeet suhteellisesti ottaen suurinta lisäarvoa.
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25. 
YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT 25.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date. 
Kun komissio oli arvioinut ja hyväksynyt hankehakemuksen, allekirjoitettiin rahoituspöytäkirja, jossa määriteltiin erityisesti taloudelliset resurssit, suunniteltiin hankkeen täytäntöönpano ja määritettiin hankkeen päättymispäivä.
After project completion, candidate countries had to present a final report. 
Kun hanke oli saatu päätökseen, ehdokasmaiden oli esitettävä loppukertomus.
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin rahoituspöytäkirjassa vahvistettuja keskeisiä edellytyksiä oli noudatettu, toisin sanoen: a) oliko hankkeet toteutettu alustavan suunnitelman mukaisesti ja mitkä olivat viivästysten syyt b) oliko hankkeiden rahoitussuunnitelmia noudatettu ja mitkä olivat mahdolliset noudattamatta jättämisen syyt.
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43). 
13 Ks. myös erityiskertomus nro 5/2003 (puutteet hankkeen arvioinnissa, kohdat 30–34) ja erityiskertomus nro 6/2005 (puutteet hankkeiden arvioinnissa ja valinnassa, kohdat 30–43).
17 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
17 Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27. 
LÄHES KAIKKI HANKKEET VIIVÄSTYIVÄT 27.
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen. 
Viivästykset luovat niin ikään epävarmuutta, koska sosiaalis-taloudellinen tilanne saattaa muuttua ja vaikeuttaa näin hankkeiden toteuttamista suunnitellulla tavalla.
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003. 
Tilintarkastustuomioistuimen otokseen poimitut 32 hanketta oli hyväksytty vuosina 2000–2003.
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda. 
Suurin osa tarkastetuista hankkeista oli alkuperäisen rahoituspöytäkirjan mukaan tarkoitus saada päätökseen vuosina 2004–2006.
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15. 
Tarkastusajankohtana hankkeista oli saatu päätökseen alkuperäiseen määräpäivään mennessä vasta ainoastaan viisi hanketta14 (kaksi Tšekin tasavallassa ja kolme Latviassa)15.
For the other 27 projects, the completion date was amended. 
Muiden 27 hankkeen päättymispäivää oli muutettu.
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia). 
Viivästykset vaihtelivat maittain seuraavasti: 2–5 vuotta Puolassa, 4–4,5 vuotta Bulgariassa, 2–4,8 vuotta Romaniassa, 1,5 vuotta Unkarissa ja 1–3 vuotta Latviassa.
In the Czech Republic, there were no major delays. 
Tšekin tasavallassa ei havaittu merkittäviä viivästyksiä.
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays. 
Tilintarkastustuomioistuin sai tietoa hankkeiden toteuttamisessa esiintyneistä viivästyksistä ja niiden syistä neljän tarkastuskäynnin kohteena olleen maan hankevastaaville lähetettyjen kyselytutkimusten avulla.
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years. 
Hankkeiden suunniteltu kesto oli ympäristöalalla keskimäärin 5 vuotta ja liikennealalla 4,2 vuotta.
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5). 
Kyselytutkimuksen mukaan keskimääräinen viivästys oli molemmilla aloilla 2,5 vuotta (ks. kaavio 5).
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetut hankkeet viivästyivät lähinnä seuraavista syistä16: a) ehdokasmaat eivät olleet perehtyneet EU:n menettelyihin, hankkeen valmisteluun ja toteutukseen, ja hankintamenettelyissä esiintyi ongelmia (ks. esimerkiksi laatikko 5) (84 prosenttia otokseen poimituista hankkeista) b) tarjouskilpailun voittaneet yritykset eivät toteuttaneet urakoita (ks. laatikko 6) (13 prosenttia otokseen poimituista hankkeista) c) suunnittelu oli epärealistista (ks. esimerkiksi laatikko 7) (22 prosenttia otokseen poimituista hankkeista) d) liittymisen jälkeen ISPA-hankkeista siirryttiin koheesiorahaston hankkeisiin, joihin sovelletaan eri sääntöjä17.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use. 
14 Hanke on saatu päätökseen, kun infrastruktuuri on käytössä.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project. 
Ehdokasmaiden oli toimitettava komissiolle loppukertomus viimeistään kuuden kuukauden kuluttua hankkeen päättymisestä.
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %). 
15 Yhteensä 32 tarkastetusta hankkeesta 24:ssä havaittiin viivästyksiä (75 prosenttia).
16 Some projects were affected by more than one of the problems described. 
16 Eräissä hankkeissa ilmeni useampia kuvailluista ongelmista.
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 
17 Esimerkiksi kestäviä laitteita koskevien menojen tukikelpoisuus (josta päätetään tapauskohtaisesti), hankkeiden rahoituspäätösten muutokset ja julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt.
18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
18 Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum. 
KAAVIO 5 KESKIMÄÄRÄISET VIIVÄSTYKSET HANKKEEN TOTEUTTAMISESSA 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 19 PL CZ RO LV Ympäristö Maa-ja alakohtainen keskiarvo RO LV Viivästys Liikenne YHTEENSÄ Suunniteltu kesto PL CZ LAATIKKO 5 LAATIKKO 6 LAATIKKO 7 Vuotta Latviassa toteutetun vesihuollon kehittämishankkeen yhteydessä tarjouskilpailumenettelyn käynnistäminen kesti kolme vuotta rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisesta.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. 
Puolassa jätevesien käsittelyhankkeen yhteydessä rakennustyöt keskeytyivät lähes vuodeksi tarjouskilpailuvaiheen aikana.
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD. 
Hanke oli jaettu aliurakoihin, joista yksi oli Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin yhteisrahoittama.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. 
Pankin lainasopimuksen mukaan sen tarjouskilpailusääntöjä olisi pitänyt soveltaa koko hankkeen hankintoihin.
The tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors. 
Tarjouskilpailumenettely oli keskeytettävä, kunnes rahoittajat olivat sopineet asianmukaisista menettelyistä.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. 
Viemäriverkon ja jätevedenpuhdistuslaitteiden kunnostushankkeen toteuttaminen viivästyi.
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee. 
Tarjouskilpailu oli peruttava ja aloitettava uudelleen, koska arviointikomitean kokoonpanossa oli ongelmia.
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer. 
Lisäksi toisessa tarjouskilpailussa sopimuksen saanut yritys ei edistynyt työssä aikataulun mukaisesti eikä ottanut huomioon useita valvonnasta vastanneen insinöörin antamia huomautuksia.
The contract therefore had to be terminated. A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill. 
Tästä syystä sopimus oli päätettävä ja järjestettävä kolmas tarjouskilpailu, mutta hanke oli tarkastuksen ajankohtana edelleen seisahduksissa.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Latviassa vesihuollon kehittämishanke viivästyi muun muassa siitä syystä, että tutkimustyön ja vesiputkien suunnittelun kustannukset ja niihin tarvittava aika oli arvioitu liian vähäisiksi. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18. 
Kyselytutkimuksen mukaan hankkeiden määräaikoja ei noudatettu, eritoten menettelyiden pituuden ja suunnitteluun liittyvien syiden vuoksi (ks. kaavio 6)18.
FINANCIAL PLANS NOT IMPLEMENTED AS SCHEDULED 33. 
RAHOITUSSUUNNITELMIA EI TOTEUTETTU SUUNNITELMIEN MUKAISESTI 33.
In 18 out of 32 projects audited the initial financial plan was not respected. 
Yhteensä 32 tarkastetusta hankkeesta 18:ssa ei noudatettu alkuperäistä rahoitussuunnitelmaa.
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased. When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8). 
Kuudessa tapauksessa kokonaiskustannukset kasvoivat ja 12 tapauksessa kustannukset pienenivät. Tapauksissa, joissa kustannukset kasvoivat, eikä ISPA-rahoitusta ollut saatavilla lisää, ehdokasmaiden oli rahoitettava lisäkustannukset omista resursseistaan (ks. laatikko 8).
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25). 
18 Tilintarkastustuomioistuin toi esiin hankkeen toteuttamista koskevat ongelmat myös erityiskertomuksissa nro 5/2003 (riittämättömät hallinnointiresurssit, viivästykset ja tarjouskilpailumenettelyn ongelmat, kohdat 35–39) ja nro 6/2005 (viivästykset hankkeiden toteuttamisessa, kohdat 11–25).
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays? 
20 KAAVIO 6 Menettelyt Suunnittelu VIIVÄSTYSTEN SYYT HANKEVASTAAVIEN MUKAAN Menettelyn toistaminen 15 % Hankkeen viivästysten syyt Muu 11 % Käytännön oppaan toistuvat muutokset 10 % Epärealistinen suunnittelu 15 % Tarjouskilpailuasiakirjojen heikko laatu 6 % Tarjousten tekijöiden valitukset 8% Monimutkainen paikallinen lainsäädäntö 9% Aikaavievät EU-menettelyt 26 % Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
TABLE 1 34. 
TAULUKKO 1 34.
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan. 
Kuten taulukosta 1 käy ilmi, hankevastaaville tehdyn kyselytutkimuksen mukaan suurin osa ISPA-hankkeista oli sellaisia, joiden alkuperäistä rahoitussuunnitelmaa oli muutettu.
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9). 
Otokseen poimitusta 32 hankkeesta viidessä tapauksessa rahoitussuunnitelmaan oli tehty muutos siksi, että inflaatio oli arvioitu liian pieneksi (16 prosenttia tapauksista) (ks. laatikko 9).
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen. 
MUUTOKSET ALKUPERÄISEEN RAHOITUSSUUNNITELMAAN 21 HANKEVASTAAVILLE LÄHETETTY KYSELYTUTKIMUS Vastauksia Muutoksia alkuperäiseen rahoitussuunnitelmaan Alkuperäisen rahoitussuunnitelman säilyminen ennallaan 123 66 % 34 % LAATIKKO 8 LAATIKKO 9 Latviassa toteutetussa rautatiehankkeessa ISPA-avustus ei riittänyt kattamaan kaikkia alun perin suunniteltuja osa-alueita hintojen nousun vuoksi.
The remaining work had to be funded from national resources. 
Jäljelle jäänyt työ oli rahoitettava kansallisin varoin.
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works. This led to a revision of the contract, with an increased cost. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Latviassa toteutetun vedenjakelun kehittämishankkeen aikana sopimuspuoli kieltäytyi sopimuksesta, koska hän ei pystynyt enää tekemään työtä sovituilla hinnoilla, sillä inflaatio kiihtyi pian töiden aloittamisen jälkeen. Tästä syystä sopimusta tarkistettiin ja sen kustannuksia korotettiin. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons for cost overruns can be explained mainly by two categories of factors (see Figure 7): (a) problems in project preparation, such as inadequate cost estimates; (b) implementation problems, such as weak monitoring or time delays. 
Hankevastaavien kyselytutkimukseen antamien vastausten mukaan hankkeiden kustannusten ylittymiselle on pääasiassa kahdentyyppisiä syitä (ks. kaavio 7): a) hankkeen valmisteluun liittyvät ongelmat, kuten puutteelliset kustannusarviot b) täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat, kuten heikko seuranta tai viivästykset.
22 FIGURE 7 Planning-related reasons Implementation-related reasons COST OVERRUNS Inadequate cost estimates 20 % Modifications to the project 26 % Other 19 % In case of overruns, what were the main reasons? 
22 KAAVIO 7 Suunnittelu Täytäntöönpano KUSTANNUSTEN YLITTYMINEN Riittämättömät kustannusarviot 20 % Hankkeeseen tehdyt muutokset 26 % Muu 19 % syyt Kustannusten ylittymisen tärkeimmät syyt Tekniset 9% Puutteellinen seuranta 14 % Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 Viivästykset 12 %
WERE PROJECTS CONTRIBUTING TO BENEFICIARY COUNTRIES’ COMPLIANCE WITH THE EU ENVIRONMENTAL DIRECTIVES AND TO THE IMPROVEMENT OF TENT? 
EDISTETTIINKÖ HANKKEILLA EU:N YMPÄRISTÖDIREKTIIVIEN NOUDATTAMISTA JA EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN PARANTUMISTA EDUNSAAJAMAISSA?
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 37. 
YLEINEN TARKASTUSKEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT 37.
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors. 
ISPAn keskeisenä tavoitteena oli auttaa ehdokasmaita vähentämään ympäristö-ja liikennealojen rakenteellista jälkeenjääneisyyttä.
In order to assess the effectiveness of the projects in terms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined: (a) whether the environmental projects were consistent with EU directives in the fields of water supply and wastewater; (b) whether transport projects contributed to the completion of the trans-European transport network. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki seuraavia seikkoja arvioidakseen, miten vaikuttavia hankkeet ovat olleet näiden alojen konkreettisten parannusten kannalta: a) olivatko ympäristöhankkeet vesihuollon ja jätevedenkäsittelyn osalta yhdenmukaisia EU:n direktiivien kanssa b) edistivätkö liikennehankkeet Euroopan laajuisen liikenneverkon saamista valmiiksi.
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number of the 279 infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn. 
Tarkastuksen ajankohtana vain pienestä osasta ISPAsta yhteisrahoitetuista 279 infrastruktuurihankkeesta oli saatavilla loppukertomus, joten tilintarkastustuomioistuin saattoi tehdä ainoastaan osittaisia päätelmiä.
COMPLIANCE WITH EU ENVIRONMENTAL STANDARDS HAS INCREASED 39. 
EU:N YMPÄRISTÖNORMEJA NOUDATETTU ENTISTÄ PAREMMIN 39.
In the environmental sector, out of 16 projects in the sample, only three were completed at the time of the audit. 
Ympäristöalan hankkeista otokseen poimituista 16 hankkeesta ainoastaan kolme oli saatu päätökseen tarkastusajankohtaan mennessä.
The assessment of these projects shows that, in spite of some shortcomings, they are contributing to compliance with EU environmental standards (see Textbox 10). 
Hankkeiden arviointi osoitti, että puutteista huolimatta ne edistävät EU:n ympäristönormien noudattamista (ks. laatikko 10).
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives. 
23 LAATIKKO 10 Latviassa erään hankkeen tavoitteena oli parantaa vesihuoltoa ja viemäröintiä, jotta juomavesi ja puhdistettu viemärivesi täyttävät kansallisen lainsäädännön ja EU:n direktiivien vaatimukset.
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water. 
Loppukertomuksen mukaan hankkeella on varmistettu puhdistetun veden asianmukainen laatu yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun neuvoston direktiivin (91/271/ETY) mukaisesti, samoin kuin juomavedenkin laatu.
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services. 
Erään toisen Latviassa toteutetun hankkeen tavoitteena oli parantaa juomaveden laatua ja jätevesipalveluja.
The EU standards for drinking water quality have been met. 
Juomaveden laatu täyttää EU:n normit.
However, for wastewater, full compliance with legal requirements had not yet been achieved. 
Jäteveden osalta oikeudelliset vaatimukset eivät kuitenkaan vielä täyty kokonaan.
The rehabilitation and upgrading of a biological wastewater treatment plant had been completed but the nitrogen and phosphorus content in the effluent still exceeded the EU and local norms at the time of the audit. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Biologisen jätevedenpuhdistamon kunnostus-ja parannustyöt on saatu päätökseen, mutta tarkastusajankohtana poistoveden typpi-ja fosforipitoisuus ylitti edelleen EU:n ja paikalliset normit. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
In spite of some shortcomings, the projects that were not completed at the time of the audit, if implemented as planned, are likely to contribute to compliance with EU environmental standards (see Textbox 11). 
Jos hankkeet, joita ei ollut saatu tarkastusajankohtaan mennessä päätökseen, toteutetaan suunnitelmien mukaisesti, ne todennäköisesti edistävät puutteistaan huolimatta EU:n ympäristönormien noudattamista (ks. laatikko 11).
IMPROVEMENTS IN LINKS TO THE TRANSEUROPEAN TRANSPORT NETWORK 41. 
PARANTUNEET YHTEYDET EUROOPAN LAAJUISEEN LIIKENNEVERKKOON 41.
In the transport sector out of 16 projects contained in the sample only two had been completed at the time of the audit. 
Yhteensä 16:sta otokseen poimitusta liikennealan hankkeesta ainoastaan kaksi oli saatu päätökseen tarkastusajankohtaan mennessä.
The assessment of these projects shows that they are contributing to the completion/ development of trans-European networks (see Figures 8 and 9 and Textboxes 12 and 13). 
Hankkeiden arviointi osoittaa, että ne edistävät Euroopan laajuisten verkkojen valmistumista tai parantumista (ks. kaaviot 8 ja 9 sekä laatikot 12 ja 13).
The other projects that at the time of the audit were not completed are consistent with the TEN-T network (see for example Textbox 11 and Figure 11). 
Muut hankkeet, joita tarkastusajankohtana ei ollut saatu päätökseen, ovat Euroopan laajuisen liikenneverkon vaatimusten mukaiset (ks. esimerkiksi laatikko 11 ja kaavio 11).
For example in Romania, the Bucharest Cernavoda project should speed up the traffic between Bucarest and Constanta and is expected to contribute to the development of European Transport Corridor No 7, Igumenitsa–Patras–Athens–Sofia–Budapest (see Figure 10). 
Esimerkiksi Romaniassa toteutetun ”Bucharest Cernavoda” -hankkeen on tarkoitus nopeuttaa Bukarestin ja Cobstantan välistä liikennettä ja sen odotetaan edistävän yleiseurooppalaisen liikennekäytävän nro 7 (joka kulkee välillä Igumenitsa-Patras–Ateena–Sofia–Budapest) kehittämistä (ks. kaavio 10).
24 TEXTBOX 11 TEXTBOX 12 TEXTBOX 13 In Poland, a wastewater treatment project should increase the percentage of the population of the city of Wrocław who are connected to the sewage network to 97 %. 
24 LAATIKKO 11 LAATIKKO 12 LAATIKKO 13 Puolassa toteutettavalla jätevedenkäsittelyhankkeella on tarkoitus lisätä Wroclawin kaupungin viemäriverkon piiriin kuuluvan väestön osuutta 97 prosenttiin.