natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the accounts do not present the real increase between the two years, because of cut-off problems. 
Kyseisen kahden vuoden todellinen kasvu ei kuitenkaan ky ilmi tileist, mik johtuu lhinn eri varainhoitovuosiin kirjaamiseen liittyvst ongelmasta.
In 1995 the Commission paid an advance of ECU 738,5 million on the 1995 harvest to Spain and Portugal in order to compensate the negative financial impact the drought had on farmers in these two countries. 
Komissio maksoi vuonna 1995 Espanjalle ja Portugalille 738,5 miljoonan ecun suuruisen, vuoden 1995 satoon liittyvn ennakkomaksun korvatakseen viljelijille niss kahdessa maassa esiintyneen kuivuuden aiheuttamat taloudelliset menetykset.
Under normal circumstances this amount would have been paid under the 1996 budget. 
Tavanomaisissa olosuhteissa kyseinen summa olisi maksettu varainhoitovuoden 1996 talousarviosta.
Furthermore the 1996 expenditure contains an amount of ECU 181,1 million and the 1997 expenditure an amount of ECU 160 million which are linked to late payments in certain Member States who were not able to conclude their prepayment controls in time. These amounts should have come under the budgets of previous years. 
Lisksi varainhoitovuoden 1996 menoihin sisltyy 181,1 miljoonan ecun ja varainhoitovuoden 1997 menoihin 160 miljoonan ecun summa, joissa on kyse myhisess vaiheessa suoritetuista maksuista joissakin jsenvaltioissa, jotka eivt olleet voineet saattaa ajoissa ptkseen ennen maksua toimitettavia tarkastuksia.
If one reallocates all these amounts to the budget year which generated them, expenditure for 1996 would have amounted to ECU 12 892,7 million and for 1997 to ECU 13 010 million. 
Jos kyseiset mrt osoitetaan sen vuoden talousarvioon, jona meno aiheutui, varainhoitovuoden 1996 menot olisivat olleet 12 892,7 miljoonaa ecua ja varainhoitovuoden 1997 menot 13 010 miljoonaa ecua.
Thus the real increase in expenditure would have been less important (ECU 117,3 million) but still quite different from the predicted decrease. 
Menojen todellinen kasvu olisi siis ollut esitetty pienempi (117,3 miljoonaa ecua), vaikka ennakoitu lasku ei koskaan toteutunutkaan.
Moreover, export refunds and storage costs increased again after three years of continuous decrease. 4.5. 
Lisksi vientituet ja varastointikulut kasvoivat uudestaan kolme vuotta kestneen laskusuuntauksen jlkeen.
Although budgetary expenditure increased after the reform, the new system makes the real cost of agricultural support more transparent. 
4.5 Vaikka talousarviomenot kasvoivat uudistuksen jlkeen, uuden jrjestelmn ansioksi on luettava se, ett maatalouden tukemisesta aiheutuvat todelliset kulut kyvt entist selvemmin ilmi.
Before the reform a large part of support did not enter the budget, as it was provided by consumers who had to accept prices which were substantially higher than world market prices. 
Ennen uudistusta suuri osa tuesta ei ollut mukana talousarviossa, koska sen maksajina olivat kuluttujat, jotka joutuivat hyvksymn huomattavasti maailmanmarkkinahintoja korkeammat hinnat.
This burden was passed on to taxpayers, when area aid replaced much of the price support. Production 4.6. 
Tm taakka siirrettiin veronmaksajien harteille, kun pinta-alatuki korvasi suuren osan hintatuesta.
Aside from the bumper crop in 1991 to 1992, Table 1 shows that the EU 12Ős production in tonnes in the three transitional years 1993 to 1995 remained at levels close to those of the pre-reform period, fluctuating at around 165 million tonnes. 
Tuotanto 4.6 Taulukosta 1 ky ilmi Ń kun markkinointivuoden 1991/1992 enntyksellist satoa ei oteta huomioon Ń ett tonneina laskettu tuotanto pysyi kolmivuotisen siirtymvaiheen (1993Ń1995) aikana 12 EU-jsenvaltiossa lhell uudistusta edeltnytt tasoa eli keskimrin 165 miljoonassa tonnissa.
In 1996 to 1997, after the transitional period, the EU 12Ős production rose to 191,2 million tonnes, thus outstripping the bumper crop of 1991 by about 10 million tonnes. 
Siirtymvaiheen jlkeen, markkinointivuonna 1996/1997, 12 EU-jsenvaltion tuotanto kasvoi 191,2 miljoonaan tonniin, mik ylitti vuoden 1991 enntyksellisen sadon noin 10 miljoonalla tonnilla.
The three new Member States added another 14 million tonnes, so that global production in the EU 15 reached 205,3 million tonnes in 1996/1997 and stayed at approximately the same level in the following marketing year. 
Kolme uutta jsenvaltiota kasvattivat tuotantoa 14 miljoonalla tonnilla, joten 15 EU-jsenvaltion tuotanto oli 205,3 miljoonaa tonnia markkinointivuonna 1996/1997, ja se pysyi likimain samalla tasolla mys seuraavana markkinointivuonna.
In 1998/1999, a new record harvest in the EU 15 of 208 million tonnes has been reached. 
Markkinointivuonna 1998/1999 15 EU-jsenvaltiossa saatiin uusi enntyssato, 208 miljoonaa tonnia.
The introduction of a single aid rate for oilseeds and cereals, as suggested in Agenda 2000, runs the risk of oilseeds being partly replaced by cereals, as the crop yields and prices of the latter are higher than those of oilseeds. 
Agenda 2000:ssa ehdotettuun yhtenisen tukimrn vahvistamiseen ljysiementen ja viljakasvien osalta liittyy riski siit, ett ljysiemenet osittain korvataan viljakasveilla, koska viljakasvien tuotokset ja hinnat ovat korkeampia.
4.7. This global situation hides quite different developments within the Member States (see Table 4). 
4.7 Tilanne eri jsenvaltioissa vaihtelee huomattavasti yleistilan-teeseen nhden (ks. taulukko 4).
The relative stability of total production during the transitional period was due to the fact that the significant increase in German production by comparison with the pre-reform 1989-1992 period was counterbalanced by a corresponding decrease in Spain (drought) and France. 
Siirtymvaiheen aikana vallinnut suhteellisen vakaa kokonaistuotanto johtui siit, ett Saksassa tapahtunut, uudistusta edeltneeseen ajanjaksoon (1989Ń1992) nhden huomattava tuotannon kasvu tasoittui vastaavalla laskulla Espanjassa (kuivuuden vuoksi) ja Ranskassa.
In the first two years of full application of the reform (1996-1997) France and Spain returned to pre-reform production levels, while GermanyŐs rising trend continued. 
Uudistuksen kahden ensimmisen tyden voimassaolovuoden (1996Ń1997) aikana Ranskan ja Espanjan tuotanto palautui uudistusta edeltneelle tasolle, ja Saksassa puolestaan jatkui kasvusuuntaus.
This shows that, had it not been for the exceptionally unfavourable production conditions in Spain and France, the observed jump in total production would already have occurred during the transitional period. 
Tm osoittaa, ett mikli tuotanto-olosuhteet eivt olisi olleet poikkeuksellisen epsuotuisat Espanjassa ja Ranskassa, kokonaistuotannossa havaittu voimakas kasvu olisi tapahtunut jo siirtymvaiheen aikana.
4.8. Given the fact that cereal yields are continually increasing, the main means of limiting production is by imposing compulsory set-aside. 
4.8 Kun otetaan huomioon viljatuotosten jatkuva kasvu, keskeinen keino tuotannon rajoittamiseen on kesannointivelvoitteen kyttn ottaminen.
Indeed, since set-aside was introduced, it has reduced production by about 86 million tonnes in total (between 1993 and 1997). 
Tuotanto on itse asiassa laskenut vuosien 1993 ja 1997 vlisen aikana yhteens noin 86 miljoonaa tonnia sen jlkeen, kun kesannointivelvoite otettiin kyttn.
The argument that world prices that were temporarily higher than internal prices would cause supply shortages in the EU led to the set-aside rate being reduced from 15 % to 12 % in the third year of the reform. 
Nkemys, jonka mukaan tilapisesti sismarkkinoiden hintoja korkeammat maailmanmarkkinahinnat aiheuttaisivat tarjonnan puutetta EU:n alueella, johti siihen, ett kesannointivelvoitteen osuutta laskettiin 15 prosentista 12 prosenttiin uudistuksen kolmantena voi-massaolovuotena.
In the fourth year the rate went down to 10 % and was then fixed at 5 % for the 1997/1998 and 1998/1999 marketing years. 
Neljnten vuotena kesannointivelvoitteen osuus laski 10 prosenttiin, ja sen osuudeksi vahvistettiin 5 prosenttia markkinointivuosiksi 1997/1998 ja 1998/1999.
When compared with a production of more than 200 million tonnes (1997/1998), the effect of such a low set-aside rate is minimal. 
Nin alhaisen kesannointivelvoitteen osuuden vaikutus on erittin pieni, kun se suhteutetaan yli 200 miljoonan tonnin tuotantoon (1997/1998).
However, it also becomes clear that reducing production to levels closer to internal-market needs (i.e. at present, a reduction of about 30 million tonnes would be required) by means of set-aside alone may call for drastic set-aside levels, which would encourage farmers to further intensify production on the remaining land thus offsetting the intended reduction of production. 
Toisaalta on mys selv, ett tuotannon laskeminen lhemms sismarkkinoiden tarpeita (mik edellyttisi tll hetkell lhes 30 miljoonan tonnin laskua) yksinomaan viljelykytst poistamisen avulla saattaa edellytt huomattavan suurien alojen kesannointia, mik kannustaisi viljelijit lismn tuotantoa jljelle jvill viljelyaloilla entisestn, jolloin tavoitteena ollut tuotannon vhentminen jisi saavuttamatta.
4.9. In addition, the set-aside rates are submitted for a Council decision one year in advance and are based on an estimated cereals balance of marketing year n and projected figures for marketing years n+ 1 and n+ 2. 
4.9 Lisksi voidaan todeta, ett neuvosto tekee ehdotuksen perusteella ptksen kesannointivelvoitteen osuudesta vuoden etukteen; osuudet perustuvat arvioituun viljataseeseen markkinointivuonna n ja markkinointivuosia n+1 sek n+2 koskeviin arvioihin.
However, at the end of marketing year n (in June) the Commission will not have reliable information on the year concerned (reliable Eurostat figures are available only two years later), nor can the future situation be forecast with sufficient accuracy. 
Komissiolla ei ole kuitenkaan markkinointivuoden n lopussa (kes-kuussa) luotettavia tietoja kyseiselt vuodelta (luotettavat Eurostatilta perisin olevat tiedot ovat saatavissa vasta kaksi vuotta myhemmin), eik tulevaa tilannetta kyet ennustamaan riittvn tarkasti.
The arbitrariness of this system was revealed in 1997, when the Council demanded that the Commission present a proposal fixing the set-aside rate at 5 % (17). 
Jrjestelmn sattumanvaraisuus paljastui vuonna 1997, kun neuvosto kehotti komissiota esittmn ehdotuksen, jossa kesannointivelvoitteen osuudeksi vahvistettiin 5 prosenttia (17).
(17) Council document No 9462/97 of 27 June 1997, compromise package on prime and related amounts for 1997/1998. 
(17) Neuvoston asiakirja N:o 9462/97, tehty 27 pivn keskuuta 1997, hintapakettia ja liitnnistoimenpiteit koskeva vlitysehdotus markkinointivuodeksi 1997/1998.
C 192/14 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 4.10. The consequence of this system is that the Commission cannot act with immediate effect. If figures subsequently proved incorrect, the system would be destabilised rather than stabilised and a supply shortage or surplus could result. 
C 192/14 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 4.10 Jrjestelmn luonteesta johtuen komissio ei pysty aloittamaan toimia, joilla olisi vlittmi vaikutuksia. Mikli arvioidut luvut osoittautuisivat myhemmin virheellisiksi, jrjestelm muuttuisi vakaamman sijasta epvakaammaksi, ja seurauksena saattaisi olla tarjonnan puutetta tai ylijmi.
Indeed, at the end of the 1997/1998 marketing year the low set-aside rate of 5 % again led to higher production and resulted in intervention stocks amounting to 14,5 million tonnes, the second highest level since the 1993 to 1994 period. 
Kesannointivelvoitteen alhainen viiden prosentin osuus johti itse asiassa markkinointivuonna 1997/1998 uudelleen tuotannon kasvuun, mink seurauksena interventiovarastojen mr nousi 14,5 miljoonaan tonniin eli toiseksi korkeimmalle tasolle vuosina 1993Ń1994 vallinneen tason jlkeen.
Based on the production for 1998 to 1999 (see paragraph 4.6), intervention stocks may again reach pre-reform levels. 4.14. 
Vuosien 1998Ń1999 tuotannon (ks. kohta 4.6) vuoksi interventiovarastot saattavat kasvaa jlleen uudistusta edeltneelle tasolle.
The comparison shows that Community cereals benefited by increased production of animal feed. 
4.14 Vertailu osoittaa, ett rehutuotannon kasvu paransi yhteisn alueella tuotetun viljan tilannetta.
However, the change in the composition of animal feed also shows how readily one ingredient may be substituted with another, when relative prices change. 
Rehun koostumuksessa tapahtuneet muutokset osoittavat kuitenkin puolestaan sen, kuinka helposti yksi ainesosa voidaan korvata jollakin toisella, kun hintasuhteet muuttuvat.
Price support was organised on the unjustified assumption that a single market would require, inter alia, uniform prices (19). 
Hintatuen mrittmisen taustana oli perusteeton oletus, jonka mukaan yhtenismarkkinat edellyttvt muun muassa yhtenisi hintoja (19).
However, a single price for cereals is not a condition for a single market; it would occur only if cereals were a homogeneous product traded under conditions of perfect competition. 
Viljojen yhteninen hinta ei ole kuitenkaan yhtenismarkkinoiden ehto; hinta olisi yhteninen ainoastaan siin tapauksessa, ett viljat olisivat homogeenisia tuotteita, joilla kytisiin kauppaa tydellisen kilpailun vallitessa.
Reality proved and continues to be different (20). 
Todellisuus osoittautui toisenlaiseksi ja on sit edelleen (20).
The market prices of the various cereals and of the different qualities of any one cereal varied between and within Member States within the margin between artificial target and intervention prices. 
Eri viljojen ja viljalajikkeiden markkinahinnat vaihtelivat jsenvaltioiden vlill ja niiden sisll keinotekoisesti mritettyjen tavoite-ja interventiohintojen muodostamissa rajoissa.
Intervention in the form of public storage was needed to keep prices high via the artificial reduction of market supply. 
Julkisen varastoinnin muodossa tapahtuvaa interventiota tarvittiin pitmn hinnat korkeina; tm tapahtui pienentmll markkinoiden tarjontaa keinotekoisesti.
Because intervention suppressed the price signals which would have transferred supplies from areas with surpluses to those with shortage, regional imbalances in cereal supplies had to be redressed by means of transfers of intervention cereals organised by the Commission at high cost. 
Koska interventio hi-vytti hintasignaalit, joiden perusteella viljaa olisi siirretty ylituo-tantoalueilta sellaisille alueille, joilla viljasta oli pulaa, alueellinen viljantarjonnan eptasapaino oli korjattava komission jrjestmien interventioviljan kalliiden siirtojen avulla.
The introduction in 1992 of a single target and a single intervention price for all kinds of cereals, albeit at a lower level, did nothing to make the COM work better. 
Vuonna 1992 otettiin kyttn yhteninen tavoitehinta ja interventiohinta kaikkien eri viljojen osalta, mutta vaikka hinnat olivat aiempaa alhaisemmat, yhteisen markkinajrjestelyn toimivuus ei parantunut.
On the basis of the unrealistic assumption of uniform prices, it was expected that market prices would follow closely the reduction in institutional prices. 
4.16 Hintojen yhtenisyytt koskevan eprealistisen oletuksen perusteella odotettiin, ett markkinahinnat laskisivat virallisten hintojen laskun myt.
However, owing to bad harvests worldwide in 1994 and 1995, world market prices remained exceptionally high. 
Maailmanmarkkinahinnat pysyivt kuitenkin poikkeuksellisen korkeina kaikkialla maailmassa vuosina 1994 ja 1995 saatujen heikkojen satojen takia.
Consequently, EU market prices also remained well above the new target price. 
Nin ollen mys EU:n markkinahinnat pysyivt huomattavasti uutta tavoitehintaa korkeampina.
Graph 1 illustrates this with regard (19) Commission, Documentation Europenne Priodique 6/1982: La politique agricole de la Communaut europenne, troisime dition, Luxem-Consumption 4.11. Table 1 shows a clear increase in internal consumption from the 1993/1994 marketing year onwards. 
Kaaviossa 1 kuvataan tt tilannetta kaikkien viljo-(19) Euroopan komissio, Documentation europenne priodique 6/1982: La politique agricole de la Communaut europenne, troisime di-20 tion, Luxemburg ISBN 92-825-3001-8, s.
Tangermann Stefan, Eurostat, Agricultural price trends in the EC, ISBN ( 18 ) DG VI working document VI-7316-96. 
15. () Tangermann Stefan, Eurostat, Agricultural price trends in the EC, ( 18 ) Posasto VI:n valmisteluasiakirja VI-7316-96.
92-826-5049-9. 
ISBN 92-826-5049-9.
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/15 to the average producer prices for all cereals (unit values calculated by Eurostat). 
8.7.1999 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 192/15 jen keskimristen tuottajahintojen osalta (yksikkarvot perustuvat Eurostatin laskelmiin).
Nevertheless, market prices in the various Member States did not follow this general trend to the same extent. 
4.17 Markkinahinnat eivt kuitenkaan seuranneet yleist kehityst samalla tavalla kaikissa jsenvaltioissa.
The market price for common wheat, the main cereal, remained quite high in Spain and Italy, and even above the average intervention price of ECU 155/t (21) in 1992, which was used as the reference level for the reform (see Graph 2). 
Trkeimmn viljan eli tavallisen vehnn markkinahinta pysyi melko korkeana Italiassa ja Espanjassa; se oli jopa korkeampi kuin uudistuksen viitetasona kytetty vuoden 1992 keskimrinen interventiohinta 155 ecua tonnilta(21) (ks. taulukko 2).
In addition, currency movements worked against the drop of institutional prices in national currencies thus putting the level of price guarantee higher. 
Lisksi valuuttamuutokset estivt virallisten hintojen laskun kansallisina valuuttoina, joten takuuhintojen taso nousi.
The high price levels in Italy and Spain are mainly due to the traditional supply deficit of home-grown cereals in these two Member StatesŐ markets. 
Italian ja Espanjan korkea hintataso johtuu lhinn kyseisiss maissa tuotetun viljan riittmttmst tarjonnasta niiden markkinoilla.
The drought which hits Mediterranean countries every three or four years (Spain) and the initial set-aside (Italy) further aggravated the supply situation. 
Vlimeren maissa kolmen-neljn vuoden vlein ilmenev kuivuus (Espanja) ja alun perin tapahtunut alueiden viljelykytst poistaminen (Italia) heikensivt tarjontaa entisestn.
Low public stocks in the other Member States and relatively high transport costs in relation to cereal prices appear to have prevented cereals from other Member States from being put on the Spanish and Italian markets and thereby bringing prices down. 
Koska julkisten varastojen mr muissa jsenvaltioissa oli pieni ja koska kuljetuskustannukset olivat suhteellisen suuret viljojen hintoihin nhden, muissa jsenvaltioissa tuotettua viljaa ei viety Espanjan ja Italian markkinoille eivtk hinnat nin ollen laskeneet.
4.18. The reform also equalised target and intervention prices for different cereals, even though market prices continued to vary quite substantially between one kind of cereal and another (see Graph 3). 
4.18 Uudistuksen yhteydess vahvistettiin mys eri viljoista maksettavat tavoite-ja interventiohinnat samalle tasolle, vaikka markkinahinnat vaihtelivat yh huomattavasti eri viljojen vlill (ks. kaavio 3).
On average, durum wheat is the most expensive cereal on the market, being 40 % more expensive than the cheapest, rye. 
Durumvehn on keskimrisesti markkinoiden kallein vilja; se on 40 prosenttia kalliimpaa kuin halvin vilja eli ruis.
4.19. It can be seen that the trend in market prices indicates rather different features from one Member State and one cereal to another. 
Viljojen hinnat vaihtelevat mys jsenvaltioiden vlill erilaisten tuotantorakenteiden ja markkinatilanteiden takia; tm ky ilmi taulukosta 5.
In 1997 and 1998, owing to good harvests in Europe, cereal prices dropped to the intervention-price level and intervention buying recommenced. 
Vuosina 1997 ja 1998 viljojen hinnat putosivat interventiohinnan tasolle ja interventio-ostot alkoivat uudelleen.
Under such conditions it is not the market which determines what cereal is produced, but the intervention price. 
Tllaisessa tilanteessa pts tuotettavasta viljasta tehdn interventiohinnan eik markkinoiden tarpeiden perusteella.
At this fixed price the farmer will choose the cereal which gives him the highest yield at the lowest production cost, irrespective of the level of market supply. 21 () This amount is in ÔgreenŐ ecu. 
Viljelij valitsee kiinten interventiohinnan perusteella viljan, joka takaa suurimman tuotoksen alhaisimmilla mahdollisilla tuotantokustannuksilla huolimatta siit, kuinka suuri kyseisen viljan tarjonta on markkinoilla. 21 () Summa on ilmoitettu ÓvihreinÓ ecuina.
To obtain budgetary ecu, this figure has first to be converted with the ÔgreenŐ exchange rate applying to agricultural products into the national currency and then, re-converted with the official market exchange rate into ecu. 
Talousarviossa kytetty ecu saadaan muuntamalla annettu luku maataloustuotteisiin sovellettavaa ÓvihreÓ vaihtokurssia kytten kansalliseksi valuutaksi ja sen jlkeen virallista vaihtokurssia kytten takaisin ecuiksi.
From 1 February 1995 onwards the existing difference of 20,75 % between the ÔgreenŐ ecu and the budgetary ecu has been abolished by increasing the amount by the same difference. 
1. helmikuuta 1995 alkaen 20,75 prosentin ero ÓvihrenÓ ecun ja talousarviossa kytetyn ecun vlill on poistettu lismll summaan kyseinen erotus.
Without doubt cereal purchasers benefited from decreased prices after the reform; for final consumers, however, it is rather difficult to measure the effects of lower cereal prices on food prices. 
Viljan ostajat epilemtt hytyivt uudistuksen jlkeen tapahtuneesta hintojen laskusta; lopullisen kuluttajan kannalta alhaisempien viljanhintojen vaikutusta elintarvikkeiden hintoihin on kuitenkin suhteellisen vaikea arvioida.
Too many other factors influence consumer end-prices and, except in the case of animal feed, cereals account for only very small value percentages in the price of products for human consumption. 
Lopullisiin kuluttajahintoihin vaikuttavat liian monet muut tekijt, ja jos rehuun kytettv viljaa ei oteta huomioon, viljojen prosentuaalinen osuus ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden hinnasta on hyvin pieni.
Even in the case of bread, its share of the sale price is between 2 % and 4 % only (22). 
Viljan osuus jopa leivn myyntihinnasta on ainoastaan 2Ń4 prosenttia (22).
Indeed, prices for principal foodstuffs, such as bread have followed the same trend as before the reform (see Table 6). 
Peruselintarvikkei-den, kuten leivn, hinnat ovat itse asiassa kehittyneet samansuuntaisesti kuin ennen uudistusta (ks. taulukko 6).
Prices for pasta, however, seem to have decreased slightly, but according to Italian producers this was the consequence of harsh competition between them, rather than a direct consequence of lower cereal prices. 
Pastojen hinnat ovat sen sijaan laskeneet hieman; lasku johtui kuitenkin italialaisten tuottajien mukaan pikemminkin ankarasta kilpailusta kuin aiempaa alhaisemmasta viljan hinnasta.
Although cereal prices affect the price of compound feed more than the price of goods for human consumption, actual lower meat prices may be influenced more by exceptional situations (BSE crises(23) and swine fever), rather than by cheaper inputs for compound feed. 
Vaikka viljojen hinnat vaikuttavat enemmn rehun kuin ihmisravinnoksi kytettvien tuotteiden hintoihin, liha-alan hintojen todellinen lasku saattaa johtua pikemminkin poikkeuksellisesta tilanteesta (BSE-tauti (23) ja sikarutto) kuin rehuun kytettvien raaka-aineiden hintojen alenemisesta.
Lower prices noted for chicken, however, may be the result of lower feed prices (24). 4.21. 
Kananlihan hintojen aleneminen saattaa kuitenkin johtua aiempaa alhaisemmista rehunhinnoista (24).