natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taking into account the beneficiaries’ own contributions, the total volume of investment is expected to reach nearly 29 billion euro. 
Kun edunsaajien omat rahoitusosuudet otetaan huomioon, investointien kokonaisvolyymin odotetaan nousevan lhes 29 miljardiin euroon.
03 The main measures chosen by the Member States to support infrastructure under their RDPs in the 2007-2013 programming period were the following: — measure 125: ‘Infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; — measure 321: ‘Basic services for the economy and rural population’; — measure 322: ‘Village renewal and development’; — measure 323: ‘Conservation and upgrading of the rural heritage’. 
03 Jsenvaltiot tukivat infrastruktuureja maaseudun kehittmisohjelmiensa yhteydess ohjelmakaudella 2007Đ2013 lhinn seuraavien toimenpiteiden avulla: Đ toimenpide 125: maa-ja metstalouden kehittmiseen ja mukauttamiseen liittyv infrastruktuuri Đ toimenpide 321: elinkeinoelmn ja maaseutuvestn peruspalvelut Đ toimenpide 322: kylien kunnostus ja kehittminen Đ toimenpide 323: maaseutuperinnn silyttminen ja edistminen.
The abovementioned measures will be referred to in this report as ‘infrastructure measures’. 
Edell mainituista toimenpiteist kytetn tss kertomuksessa nimityst ŐinfrastruktuuritoimenpiteetŐ.
5 Council Decision 2006/144/EC of 20 February 2006 on Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 55, 25.2.2006, p. 
5 Maaseudun kehittmist koskevista yhteisn strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007Đ2013) 20 pivn helmikuuta 2006 tehdyss neuvoston ptksess 2006/144/EY (EUVL L 55, 25.2.2006, s.
20) sets out the Community priorities for rural development, as required by Article 9 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1). 
20) mritelln maaseudun kehittmist koskevat yhteisn painopisteet Euroopan maaseudun kehittmisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittmiseen 20 pivn syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1) 9 artiklan mukaisesti.
6 Under the ‘N+ 2 rule’, the Member States can incur expenditure for the 2007-2013 programmes until the end of 2015. 
6 ÓN+2Ó -snnn mukaan jsenvaltioille kauden 2007Đ2013 ohjelmista aiheutuvat menot ovat tukikelpoisia vuoden 2015 loppuun saakka.
Introduction 10 04 The EU rural development regulation applicable to the 2007-2013 programming period sets neither the maximum eligible amount nor the maximum aid rate for projects under these measures. 
Johdanto 10 04 Ohjelmakautta 2007Đ2013 koskevassa EU:n maaseudun kehittmisasetuksessa ei aseteta niden toimenpiteiden osalta sovellettavaa tukikelpoista enimmismr eik hankkeisiin suunnattavan tuen enimmismr.
Member States determine these elements in their RDPs, in accordance with EU state aid rules. 
Jsenvaltiot mrittvt nm osatekijt maaseudun kehittmisohjelmissaan EU:n valtiontu-kisntjen mukaisesti.
The standard aid rates are usually high, and ranged from 70 % to 100 % in the RDPs audited. 
Tuen vakiom-rt ovat yleens suuria. Ne vaihtelivat tarkastettujen maaseudun kehittmisohjelmien kohdalla 70 prosentista 100 prosenttiin.
Box 1 gives typical examples of the projects funded under each of these measures, which were mainly used by public beneficiaries, but were also open to private beneficiaries. 
Laatikossa 1 esitetn tyypillisi esimerkkej kunkin toimenpiteen yhteydess rahoitetuista hankkeista. Edunsaajina olivat lhinn julkiset tahot, mutta toimenpiteet olivat mys yksityisten edunsaajien hydynnettviss.
Examples of projects funded by the rural infrastructure measures Farm roads in Italy (Sicily) (measure 125, private beneficiary) Eligible cost: 1 330 000 euro Aid rate: 80 % Extension of a day care centre in Germany (Saxony) (measure 321, public beneficiary) Eligible cost: 145 000 euro Aid rate: 100 % Box 1 
Esimerkkej maaseudun infrastruktuuritoimenpiteiden avulla rahoitetuista hankkeista Maaseututiet Italiassa (Sisilia) (toimenpide 125, yksityinen edunsaaja) Tukikelpoiset kulut: 1 330 000 euroa Tuen osuus: 80 prosenttia Pivkodin laajennus Saksassa (Saksi) (toimenpide 321, julkinen edunsaaja) Tukikelpoiset kulut: 145 000 euroa Tuen osuus: 100 prosenttia Laatikko 1
Introduction 11 Construction of a water supply and sewerage system in Romania (measure 322, public beneficiary) Eligible cost: 2 200 000 euro Aid rate: 100 % Restoration of a rural path for livestock in Spain (Extremadura) (measure 323, public beneficiary) Eligible cost: 120 000 euro Aid rate: 100 % Source: European Court of Auditors. 
Johdanto 11 Vedenjakelu-ja viemriverkon rakentaminen Romaniassa (toimenpide 322, julkinen edunsaaja) Tukikelpoiset kulut: 2 200 000 euroa Tuen osuus: 100 prosenttia Karjapolkujen kunnostus Espanjassa (Extremadura) (toimenpide 323, julkinen edunsaaja) Tukikelpoiset kulut: 120 000 euroa Tuen osuus: 100 prosenttia Lhde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
05 Depending on the measure under which they are supported, infrastructure projects should contribute either to the objective of improving the competitiveness of the agriculture and forestry sector (measure 125) or to the objective of improving the quality of life in rural areas (measures 321, 322 and 323). 
05 Riippuen siit, mink toimenpiteen avulla infrastruktuurihankkeita rahoitetaan, hankkeiden pitisi edist joko maa-ja metstalouden kilpailukyvyn parantamistavoitetta (toimenpide 125) tai maaseudun elinolojen parantamistavoitetta (toimenpiteet 321, 322 ja 323).
Infrastructure projects contributing to the same objectives could also be implemented following a bottom-up (‘LEADER’) approach7. 
Samoja tavoitteita edistvt infrastruktuurihankkeet voitaisiin mys panna tytntn alhaalta ylspin -lhestymistavan (Leader) avulla7.
06 The regulatory framework for allocating EAFRD funding to infrastructure projects is based on shared management. Under this system, the Member States submit their RDPs for the Commission’s approval. The Commission’s role is to supervise the proper functioning of the management and control systems in Member States and ensure the respect of the principles of sound financial management8. 
06 Maaseuturahastosta tapahtuvaa infrastruktuurihankkeiden rahoitusta koskeva sdsperusta pohjautuu hallinnointiin yhteistyss jsenvaltioiden kanssa. Jrjestelmn yhteydess jsenvaltiot toimittavat maaseudun kehittmisohjelmansa komission hyvksyttvksi. Komission tehtvn on valvoa, ett jsenvaltioiden hallintoja valvontajrjestelmt toimivat kunnolla.
Based on the approved RDPs, Member States select the projects to be funded. 7 A method to achieve the objectives of the EU’s rural development policy through bottom-up implementation rather than the traditional top-down approach. 
7 Menetelm EU:n maaseudun kehittmispolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi alhaalta ylspin suuntautuvalla tytntnpanolla perinteisen ylhlt alaspin suuntautuvan lhestymistavan sijaan.
8 See Article 73 of Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
8 Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, 73 artikla.
Introduction 12 07 Figure 1 shows how funding is allocated to infrastructure projects. 
Johdanto 12 07 Kaaviossa 1 esitetn, miten infrastruktuurihankkeille tarkoitettu rahoitus on kohdennettu.
The different steps are intended to ensure that funding is directed to the projects that best match the overall policy objectives while meeting the needs and priorities established at Member State or regional level. 
Eri vaiheiden tarkoituksena on varmistaa, ett rahoitus ohjataan hankkeille, jotka vastaavat parhaiten yleisi toimintapoliittisia tavoitteita ja ovat samalla jsenvaltion tasolla tai alueellisella tasolla yksilityjen tarpeiden ja painopisteiden mukaisia.
08 The EU regulation for the 2014-2020 programming period9 broadly retains the legal requirements set for the 2007-2013 programming period with regard to the audited measures and operations. 
08 Ohjelmakautta 2014Đ2020 koskevaan EU:n asetukseen9 sisltyvt lakisteiset vaatimukset vastaavat tarkastettujen toimenpiteiden ja tukitoimien osalta pitklti ohjelmakautta 2007Đ2013 koskeneita vaatimuksia.
Member States have earmarked more than 14.65 billion euro for infrastructure measures in the 2014-2020 programming period. 
Jsenvaltiot ovat ohjanneet infrastruktuuritoimenpiteisiin yli 14,65 miljardia euroa ohjelmakaudella 2014Đ2020.
Thus, the findings, conclusions and recommendations presented in this report are also relevant for the 2014-2020 programming period. 
Tss kertomuksessa esitettvt havainnot, johtoptkset ja suositukset ovat siis relevantteja mys ohjelmakauden 2014Đ2020 osalta.
9 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
9 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 pivn joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittmisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittmiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
Regulatory framework for allocating EAFRD funding to projects Rural development policy established at EU level (Community strategic guidelines, Council regulation) Proposed by the Commission and approved by the Council Strategic programming at Member State level (National strategy plan, rural development programme) Proposed by the Member States and approved by the Commission Detailed rules and procedures at Member State level (National or regional legislation, procedures, guides) Project selection Funding allocated to rural infrastructure projects Source: European Court of Auditors. 
Maaseuturahaston hankerahoitusta koskeva sntelykehys EU:n tasolla mritetty maaseudun kehittmispolitiikka (Yhteisn strategiset suuntaviivat, neuvoston asetus) Komissio ehdottaa ja neuvosto hyvksyy Strateginen ohjelmasuunnittelu jsenvaltioiden tasolla (Kansalliset strategiset suunnitelmat, maaseudun kehittmisohjelmat) Jsenvaltiot ehdottavat ja komissio hyvksyy Yksityiskohtaiset snnt ja menettelyt jsenvaltioiden tasolla (Kansalliset tai alueelliset sdkset, menettelyt ja ohjeet) Hankkeiden valinta Maaseudun infrastruktuurihankkeille mynnetty rahoitus Lhde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Audit scope and approach 13 09 The audit sought to answer the following question: Have the Member States and the Commission achieved value for money with the support for rural infrastructure investments? 
Tarkastuksen laajuus 13 ja tarkastustapa 09 Tilintarkastustuomioistuin haki vastausta seuraaviin kysymyksiin: Ovatko jsenvaltiot ja komissio saaneet varoille vastinetta maaseudun infra-struktuuri-investoinneille suunnatun tuen avulla?
10 The Court assessed the justification of the need for EU funds for rural infrastructure and the coordination with other funds (Part I of the report). 
10 Tilintarkastustuomioistuin arvioi maaseudun infrastruktuuriin suunnattujen EU:n varojen tarvetta koskevat perustelut sek tuen koordinoinnin muiden rahastojen kanssa (kertomuksen ensimminen osa).
Several key aspects related to the Member States’ implementation of the measures were further analysed: the application of selection criteria, the checks on the reasonableness of costs, the sustainability-related requirements and the timeliness of the administrative processes (Part II). 
Lisksi analysoitiin tarkemmin useita keskeisi nkkohtia, jotka liittyivt toimenpiteiden tytntnpanoon jsenvaltioissa: valintakriteereiden soveltaminen, kulujen kohtuullisuuden tarkistukset, kestvyysvaatimukset ja hallinnollisille menettelyille asetetut aikarajat (toinen osa).
The Court also assessed whether the results of the measures had been monitored and evaluated in such a way as to allow the Member States and the Commission to identify and respond to any problems which may have arisen, and to provide objective information on the results of the measures financed (Part III). 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi lisksi, seurattiinko ja arvioitiinko toimenpiteiden tuloksia niin, ett jsenvaltiot ja komissio pystyivt yksilimn mahdollisesti esiin tulleet ongelmat ja reagoimaan niihin sek antamaan puolueetonta tietoa rahoitettujen toimenpiteiden tuloksista (kolmas osa).
11 The audit, which was carried out between November 2014 and June 2015, concerns the design and implementation of the infrastructure measures in the 2007-2013 programming period. 
11 Tarkastus toimitettiin marraskuun 2014 ja keskuun 2015 vlisen aikana. Tarkastuksen yhteydess arvioitiin infrastruktuuritoimenpiteiden suunnittelua ja tytntnpanoa ohjelmakaudella 2007Đ2013.
Where possible, the changes in place for the programming period 2014-2020 were also covered by the Court’s assessment. 
Tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa otettiin mahdollisuuksien mukaan huomioon mys ohjelmakautta 2014Đ2020 koskevat muutokset.
Audit visits were made to the Commission and to five Member States, selected on the basis of the significance of the amounts allocated to rural infrastructure10. 
Tarkastuskyntej tehtiin komissioon ja viiteen jsenvaltioon, jotka valittiin maaseudun infrastruktuureihin suunnattujen mrien merkittvyyden perusteella10.
These Member States were: Germany (Saxony), Spain (Extremadura), Italy (Sicily), Poland and Romania. 
Kyseiset jsenvaltiot olivat: Saksa (Saksi), Espanja (Extremadura), Italia (Sisilia), Puola ja Romania.
12 The audit focused on infrastructure investments financed under measures 125, 321, 322 and 323. 
12 Tarkastus keskittyi toimenpiteiden 125, 321, 322 ja 323 avulla rahoitettuihin infrastruktuuri-investointeihin.
Projects financed using the LEADER approach were audited in Germany (Saxony) and Spain (Extremadura), as these two regions used this approach for significant infrastructure investments. 
Lea-der-lhestymistavan avulla rahoitettuja hankkeita tarkastettiin Saksassa (Saksi) ja Espanjassa (Extremadura), sill asianomaiset alueet kyttivt Leader-lhestymistapaa merkittviin infrastruktuuri-investointeihin.
13 In terms of project types, the audit concentrated on rural roads, water management infrastructure and social and cultural infrastructure, as these are the main project categories supported under the relevant measures. 
13 Tarkastuksessa keskityttiin hanketyyppeihin, jotka koskivat maaseututeit, vesihuollon infrastruktuuria sek sosiaali- ja kulttuuri-infrastruktuuria, sill ne ovat pasiallisia asianomaisten toimenpiteiden avulla tuettuja hankeluokkia.
14 The audit analysed the systems used by managing authorities and/or paying agencies to implement support for infrastructure projects, as well as the key management information derived from Member States’ control and monitoring activities. 
14 Tarkastuksessa analysoitiin jrjestelmi, joiden avulla hallintoviranomaiset ja/ tai maksajavirastot panivat tytntn infrastruktuurihankkeille tarkoitettua tukea. Lisksi analysoitiin jsenvaltioiden valvonta-ja seurantatoimiin perustuvia keskeisi hallintotietoja.
This entailed the examination of 48 project files, selected as a sample of infrastructure projects typical of those financed in the Member State concerned. 
Tss yhteydess kytiin lpi 48 hanketiedostoa, jotka poimittiin asianomaisten jsenvaltioiden tavanomaisesti rahoittamien infrastruktuurihankkeiden joukosta.
Site visits, involving interviews with the beneficiaries, were made to 32 of these projects, while the remaining 16 project files were checked through a documentary review. 
Hankkeista 32:een kohdistettiin paikan plle tehtv kynti, jonka yhteydess haastateltiin edunsaajia. Loput 16 hanketiedostoa tarkastettiin asiakirjatarkastuksen perusteella.
More information about the projects visited can be found in Annex II. 
Paikan pll tarkastetuista hankkeista annetaan listietoa liitteess II.
10 See Annex I for detailed financial figures on programmed and realised expenditure per Member State. 
10 Yksityiskohtaiset lukumriset tiedot suunnitelluista ja toteutuneista menoista on eritelty jsenvaltioittain liitteess I.
Observations 14 Part I — Insufficient justification for using EU rural development funds and weak coordination with other funds 15 Infrastructure investments in rural areas can receive funding from several sources. 
Huomautukset 14 Ensimminen osa Đ EU:n maaseudun kehittmisvarojen kytt ei perusteltu riittvsti ja koordinointi muiden rahastojen kanssa oli heikkoa 15 Maaseutualueilla toteutettavia infrastruktuuri-investointeja voidaan rahoittaa useista eri lhteist.
At EU level, in addition to the EAFRD, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund may also finance rural infrastructure. 
EU:n tasolla maaseudun infrastruktuureja voidaan rahoittaa maaseuturahaston lisksi mys Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta.
The Member States often finance such projects from their own national, regional or local budgets, either through dedicated programmes (organised in a similar way to the RDP measures) or through the direct allocation of funds, for example through a specific budget line for road maintenance. 
Jsenvaltiot rahoittavat tllaisia hankkeita usein omien kansallisten, alueellisten tai paikallisten mrrahojen avulla joko erillisten ohjelmien kautta (jotka on organisoitu samaan tapaan maaseudun kehittmisohjelman toimenpiteiden kanssa) tai kohdentamalla varoja suoraan esimerkiksi teiden kunnossapitoon erillisen budjettikohdan perusteella.
16 Furthermore, private beneficiaries may be able to cover at least part of the costs of some infrastructure projects, as they are the main users of investments such as rural roads and irrigation systems that are likely to improve their economic performance. 
16 Lisksi yksityiset edunsaajat voivat kattaa ainakin osan joidenkin infrastruktuurihankkeiden kuluista, sill he ovat esimerkiksi maaseututeihin ja kastelu-jrjestelmiin liittyvien investointien pasiallisia kyttji; kyseiset investoinnit todennkisesti parantavat edunsaajien taloudellista tuloksellisuutta.
For water supply and sewerage systems, some investment costs are normally recovered from the fees paid by users. 
Vedenjakelu- ja viemrintijrjestelmien tapauksessa osa investointikuluista katetaan yleens kyttjmaksuilla.
17 In order to achieve optimum value for money, Member States should identify the rural development needs and, from among these, the main priorities. 
17 Rahalle saatavan vastineen optimointia silmll piten jsenvaltioiden olisi mritettv maaseudun kehittmist koskevat tarpeensa ja niihin liittyvt keskeiset painopisteet.
After considering all possible interventions that could be financed by the various funds, Member States should decide strategically which funds are best suited to addressing needs and coordinate their use. 
Jsenvaltioiden olisi arvioitava eri rahastojen avulla rahoitettavissa olevia erityyppisi tukitoimia ja ptettv sitten strategisesti, mitk rahastot soveltuvat tarpeisiin parhaiten, ja koordinoitava niiden kytt.
18 Funds can be coordinated effectively by setting demarcation lines (minimising funding overlaps) and ensuring complementarity (minimising funding gaps and encouraging synergies). 
18 Rahastoja voidaan koordinoida vaikuttavasti suorittamalla rajaaminen (mini-moimalla rahoituksen pllekkisyydet) ja varmistamalla tydentvyys (mini-moimalla rahoitusvajeet ja edistmll synergioita).
Potential funding gaps in rural areas are particularly detrimental when they occur with infrastructure projects, given that infrastructure generally operates as a network of interconnected elements (e.g. roads, irrigation networks, water supply and sewerage, power grids), in which each element is important for the effective operation of the entire network. 
Maaseutualueilla mahdollisesti ilmenevt rahoitusvajeet ovat erityisen haitallisia infrastruktuurihankkeiden yhteydess, sill infrastruktuurit muodostavat yleens toisiinsa sidoksissa olevista osatekijist muodostuvan verkoston (esim. tiet, kasteluverkostot, vedenjakelu ja viemrinti, shkverkot jne.), jonka jokainen osatekij on trke koko verkoston vaikuttavan toiminnan kannalta.
Figure 2 shows a simplified example of how better coordination in a given sector or territory can lead to improved results. 
Kaaviossa 2 esitetn yksinkertaistettu esimerkki siit, kuinka koordinoinnin parantaminen tietyll alalla tai alueella voi johtaa parempiin tuloksiin.
19 The implementing rules for the 2007-2013 EU rural development regulation required Member States to include demarcation criteria and information about complementarity with other EU funds in their RDPs11, but there was no similar requirement with regard to the Member States’ own funds and support programmes. 
19 Ohjelmakautta 2007Đ2013 koskevan EU:n maaseudun kehittmisasetuksen tytntnpanosnniss vaadittiin jsenvaltioita sisllyttmn maaseudun kehittmisohjelmiinsa rajaamisperusteet sek tiedot tydentvyydest muiden EU:n rahastojen kanssa11. Vastaavanlaista vaatimusta ei kuitenkaan esitetty jsenvaltioiden omien varojen ja tukiohjelmien osalta.
Member States did not always clearly justify the need for the EU rural development funds 20 A first step in justifying the need for EU rural development funds (RDP intervention) is to identify and quantify the need for investments in rural infrastructure. 
Jsenvaltiot eivt aina perustelleet selkesti EU:n maaseudun kehittmisvarojen kytttarvetta 20 Perusteltaessa EU:n maaseudun kehittmisvarojen (maaseudun kehittmisohjelman tukitoimet) kytttarvetta on ensin yksilitv maaseudun infrastruktuuria koskevien investointien tarve ja arvioitava se mrllisesti.
The audited RDPs explained why support was needed for infrastructure in rural areas. 
Tarkastettujen maaseudun kehittmisohjelmien yhteydess selitettiin, miksi maaseutualueiden infrastruktuureihin tarvittiin tukea.
For example, the Polish RDP stated that ‘some flood protection facilities only fulfil their tasks to a limited extent, and restoring their full technical capacity may require modernisation or rebuilding’ and listed the facilities concerned (such as water tanks with a total capacity of 35 000 m3 and 180 pumping stations). 
Esimerkiksi Puolan maaseudun kehittmisohjelmassa todettiin, ett osa tulvien estmiseen tarkoitetuista laitteista tytt tehtvns vain rajallisesti, ja niiden tyden teknisen toimintavalmiuden palauttaminen saattaa vaatia nykyaikaistamista tai uudelleenrakentamista. Ohjelmassa lueteltiin kyseess olevat laitteet (esimerkiksi vesisilit, joiden kokonaistilavuus oli 35 000 kuutiometri, sek 180 pumppaamoa).
However, in general, the audited Member States did not attempt to quantify these needs in terms of the financial resources required to address them. 
Tarkastuskohteena olleet jsenvaltiot eivt kuitenkaan yleens yrittneet arvioida nit tarpeita mrllisesti yksilidkseen, millaiset taloudelliset resurssit tarpeisiin puuttumiseen tarvitaan.
11 Article 5(1) of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
11 Komission asetus (EY) N:o 1974/2006, annettu 15 pivn joulukuuta 2006, Euroopan maaseudun kehittmisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittmiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista snnist (EUVL L 368, 23.12.2006, s.
15). Figure 2 
15), 5 artiklan 1 kohta. Kaavio2