natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4.1 - support for investments in agricultural holdings; 4.2 - support for investments in processing/marketing and/or developing agricultural products; 6.4 - support for investments in creating and developing non-agricultural activities; 8.3 - support for prevention of damage to forests from forest fires and natural disasters and catastrophes; 8.4 - support for restoration of forests following forest fires, natural disasters and catastrophes; and Measures: 7 - basic services and village renewal in rural areas; 14 - animal welfare. 
Säädösperustan laadinnassa hyödynnettiin aiemmilta ohjelmakausilta saatuja kokemuksia ja vastattiin useisiin tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin18, jotka koskevat EU:n tukitoimenpiteiden avulla rahalle saatavaa vastinetta. kuin maataloustoiminnan perustamiseen ja kehittämiseen; 8.3 – tuki metsäpaloista, luonnonkatastrofeista ja muista katastrofeista metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäisemiseen; 8.4 – tuki metsäpaloista, luonnonkatastrofeista ja muista katastrofeista metsille aiheutuvien vahinkojen korjaamiseen; toimenpiteet: 7 – peruspalvelut ja kylien kunnostus maaseutualueilla; 14 – eläinten hyvinvointi.
19. 
18 19.
Below we have listed new requirements for the structure of the RDPs19 linked with the results-orientation concept: • Reinforced intervention logic should be expressed in the choice, combination and prioritisation of rural development measures reflecting the results of a SWOT analysis and the needs that were identified, the aim being to achieve the EU’s rural development priorities. • Greater results-orientation for programmes by establishing a “performance framework” based on a new common monitoring and evaluation system, including a “performance reserve”20. • “Ex ante conditionality [...] is a prerequisite for the effective and efficient achievement of a Union priority”21. 
Jäljempänä luetellaan maaseudun kehittämisohjelmien rakennetta koskevat uudet vaatimukset19, jotka liittyvät tulosperusteisuuden käsitteeseen: • Tehostetun toimintalogiikan pitäisi näkyä maaseudun kehittämistoimenpiteiden valinnassa, yhdistelmässä ja priorisoinnissa siten, että ne kuvastavat SWOT-analyysin tuloksia ja yksilöityjä tarpeita maaseudun kehittämistä koskevien EU:n prioriteettien saavuttamiseen tähdäten. • Ohjelmien tulosperusteisuutta olisi lisättävä perustamalla tuloskehys, joka pohjautuu uuteen yhteiseen seuranta-ja arviointijärjestelmään, johon sisältyy myös suoritusvaraus20. • Ennakkoehdot muodostavat edellytyksen unionin prioriteetin vaikuttavalle ja tehokkaalle saavuttamiselle21.
If any applicable ex-ante conditionality is not fulfilled when an RDP is prepared, the Member State concerned must fulfil it by 31 December 2016 and report to the Commission in 2017 accordingly22. 
Jos jokin ennakkoehdoista ei täyty maaseudun kehittämisohjelman laadinta-ajankohtana, jäsenvaltion on täytettävä kyseinen ehto 31. joulukuuta 2016 mennessä ja raportoitava asiasta komissiolle vuonna 201722. ...mutta täytäntöönpano on rajoittanut näiden toimien vaikutusta Maaseudun kehittämisohjelmat ovat yhdenmukaisia Eurooppa 2020 -strategian kanssa...
In order to ensure that ESIF programmes are consistent with the Europe 2020 Strategy, partnership agreements and cohesion programmes use thematic objectives to structure their information. 
Jotta kyetään varmistamaan, että ERI-rahastojen ohjelmat ovat yhdenmukaisia Eurooppa 2020 -strategian kanssa, kumppanuussopimuksissa ja koheesioalan ohjelmissa käytetään tietojen jäsentämiseen temaattisia tavoitteita.
The link with the thematic objectives and the Europe 2020 Strategy is therefore not as self-evident as for other ESIFs. 
Temaattisten tavoitteiden ja Eurooppa 2020 -strategian välinen yhteys ei näin ollen ole yhtä ilmeinen kuin muiden ERI-rahastojen kohdalla.
Nevertheless, the RDPs consistency with the Europe 2020 Strategy can be traced via: (a) predefined measures, which have been designed to contribute to EU rural development priorities23; (b) focus areas, which can be linked to the 11 thematic objectives24. 
Maaseudun kehittämisohjelmien yhdenmukaisuus Eurooppa 2020 -strategian kanssa on kuitenkin johdettavissa seuraavien tekijöiden kautta: a) ennalta määritetyt toimenpiteet, jotka on suunniteltu EU:n maaseudun kehittämisen prioriteettien tukemista varten23 b) kohdealat, jotka ovat yhteydessä 11 temaattiseen tavoitteeseen24.
Figure 3 – Illustration of the relationships between thematic objectives, rural development priorities and measures 23 17 24 “Guidelines for strategic programming for the period 2014-2020”. 
Kaavio 3 – Temaattisten tavoitteiden, maaseudun kehittämisen prioriteettien ja toimenpiteiden väliset suhteet (...) 19 20 toimenpidettä (...) (...)
As the definitions used in PA and RDPs were broad, the consistency between RDPs’ and the partnership agreements was readily ensured: - the rural development priorities and related focus areas were consistent with the thematic objectives identified in the partnership agreements as being relevant for the EAFRD; - the indicative allocation of EAFRD support for each rural development priority was consistent with the funding allocation in the partnership agreements. ... but the intended contribution to each thematic objective is difficult to assess 23. 
Kumppanuussopimuksissa ja maaseudun kehittämisohjelmissa käytetyt määritelmät olivat väljiä, joten maaseudun kehittämisohjelmien ja kumppanuussopimusten yhdenmukaisuus oli helppo varmistaa: - maaseudun kehittämisen prioriteetit ja niihin liittyvät kohdealat olivat yhdenmukaisia kumppanuussopimuksissa maaseuturahaston kannalta relevanteiksi yksilöityjen temaattisten tavoitteiden kanssa 23 24 Maaseuturahastoa koskeva asetus, 13 artikla. ”Jokainen maaseudun kehittämistoimenpide on suunniteltava niin, että se edistää yhden tai useamman maaseudun kehittämistä koskevan unionin prioriteetin toteutumista”.
As explained above (see paragraph 20), the RDPs are not structured according to thematic objectives and so their expected contribution to each TO has to be assessed at the level of the RD priorities and FAs. 
Kuten edellä on selitetty (ks. kohta 20), maaseudun kehittämisohjelmia ei ole jäsennelty temaattisten tavoitteiden mukaan, joten niiden odotettua vaikutusta kuhunkin temaattiseen tavoitteeseen on arvioitava maaseudun kehittämisen prioriteettien ja kohdealojen tasolla.
Information about results is collected only for the focus areas. 
Tulostietoja kerätään ainoastaan kohdealojen osalta.
In some cases a single thematic objective is linked to several focus areas, under different rural development priorities. 
Joissakin tapauksissa yksittäinen temaattinen tavoite liittyy useaan eri kohdealaan, useiden eri maaseudun kehittämisen prioriteettien alaisuudessa.
In addition a single measure can contribute to several rural development priorities and several measures can be relevant for one rural development priority. 
Yksittäinen toimenpide voi lisäksi vaikuttaa useisiin maaseudun kehittämisen prioriteetteihin ja useat toimenpiteet voivat olla relevantteja yhden maaseudun kehittämisen prioriteetin kannalta.
These factors complicate quantification of the RDPs’ expected contribution to a specific thematic objective or to the Europe 2020 Strategy as a whole (see Box 2). 
Mainittujen tekijöiden seurauksena on vaikeampi kvantifioida maaseudun kehittämisohjelmien odotettua vaikutusta tiettyyn temaattiseen tavoitteeseen tai koko Eurooppa 2020 -strategiaan (ks. laatikko 2).
18 Box 2 - An example from Measure 4 - Physical investments The Italian (Campania) RDP planned a total public spending of 569 million euros on Measure 4 - Physical investments. 
20 Laatikko 2 – Esimerkki toimenpiteestä 4 – Fyysiset investoinnit Italian (Campania) maaseudun kehittämisohjelmassa toimenpiteeseen 4 (Fyysiset investoinnit) suunniteltiin suunnattavan yhteensä 569 miljoonaa euroa julkista rahoitusta.
The expenditure is spread over four RD priorities (P2-Farm Viability; P3-Food Chain Organisation; P4-Ecosystems; P5-Resource Efficiency), with no estimation of expected total public expenditure on each sub-measure. 
Menot jakautuvat neljään maaseudun kehittämisen prioriteettiin (P2 – Maatilojen elinkelpoisuus; P3 – Elintarvikeketjun organisoituminen; P4 – Ekosysteemit; P5 – Voimavarojen tehokas käyttö).
Each of these four RD priorities is linked to other measures (e.g. P4-Ecosystems is linked to Measures 1, 4, 7, 8, 10, 11, 13 and 16), resulting in a complex combination of many RD measures to many RD priorities. 
Näistä neljästä maaseudun kehittämisen prioriteetista kukin liittyy toisiin toimenpiteisiin (esim. P4 (Ekosysteemit) liittyy toimenpiteisiin 1, 4, 7, 8, 10, 11, 13 ja 16). Tuloksena on monimutkainen yhdistelmä lukuisia maaseudun kehittämistoimenpiteitä lukuisia maaseudun kehittämisen prioriteetteja kohti.
Coordination, complementarity and synergies with other ESI funds and other EU funds are not developed 25. 
Koordinointia, täydentävyyttä ja synergioita muiden ERI-rahastojen ja muiden EU:n rahastojen kanssa ei edistetä 25.
In our 2014 Annual Report25, we noted that although partnership agreements would be the logical place for identifying complementarity and synergies among the five ESIFs, they do not adequately address such issues. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi varainhoitovuoden 2014 vuosikertomuksessaan25, että vaikka kumppanuussopimukset olisivat looginen paikka yksilöidä täydentävyyttä ja synergioita viiden ERI-rahaston välillä, niissä ei käsitellä riittävästi näitä aihealueita.
We also noted a lack of operational guidance on how to achieve cross-sector complementarity and synergies in partnership agreements and programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille niin ikään, että saatavilla ei ole toimintaohjeita, joissa olisi käsitelty eri alojen välisen täydentävyyden ja synergioiden saavuttamista kumppanuussopimusten ja ohjelmien yhteydessä.
Our audit has confirmed these findings in the partnership agreements we reviewed. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus näille havainnolle tarkastuksen kohteena olleiden kumppanuussopimusten osalta.
The Commission’s reply to the Annual Report was that ESIF programmes must establish more detailed mechanisms to ensure such coordination. 
Komissio totesi vuosikertomukseen antamassaan vastauksessa, että ERI-rahastojen on perustettava tarkemmin määritetyt mekanismit, jotta koordinointi kyetään varmistamaan.
The CPR requires each programme to include arrangements to ensure effective, efficient and coordinated implementation of ESI funds26. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa edellytetään, että jokaisen ohjelman yhteydessä on perustettava järjestelyt, joiden avulla varmistetaan ERI-rahastojen vaikuttava, tehokas ja koordinoitu täytäntöönpano26.
However, RDPs are also very general in this area and usually provide no concrete basis for ensuring complementarity and synergies with other ESI funds, Pillar I support or other public instruments. 
Maaseudun kehittämisohjelmat ovat kuitenkin tällä alalla myös hyvin yleisluontoisia eikä niissä yleensä määritetä konkreettista perustaa, jonka avulla kyettäisiin varmistamaan täydentävyys ja synergiat muiden ERI-rahastojen, ensimmäisen pilarin tuen tai muiden julkisten rahoitusvälineiden kanssa.
While the CSF promotes effective coordination in order to increase the impact of the funds, the RDPs we reviewed were limited to demarcation and avoid double funding rather than search for complementarity and synergies. 
Yhteinen strategiakehys edistää vaikuttavaa koordinointia, jonka tarkoituksena on lisätä varojen vaikutusta.
19 Box 3 – An example of information about complementarity that was either too general or limited to demarcation Campania (Italy): Complementarity between the EAFRD and other ESIFs is identified in the following three areas: 25 26 The Court’s 2014 Annual Report on the implementation of the budget, paragraph 3.43. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että maaseudun kehittämisohjelmissa 25 26 Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2014, kohta 3.43.
Article 27(1) of the CPR. 
Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus, 27 artiklan 1 kohta.
Further details are given in Article 8(1)(l) of the EAFRD Regulation and in Annex I, Part 1.14 of Regulation (EU) No 808/2014. 
Tarkempia tietoja annetaan maaseuturahastoa koskevan asetuksen 8 artiklan 1 kohdan l alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 808/2014 liitteessä I olevan 1 osan 14 kohdassa.
Romanian RDP: “The complementarity between Pillars 1 and 2 [...] will be based [...] ex-ante, on a demarcation of the actions/investments covered by the EAGF and the EAFRD to avoid double-financing [...] 
Romanian maaseudun kehittämisohjelma: Ensimmäisen ja toisen pilarin välinen täydentävyys perustuu ennalta tapahtuvaan maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tuella rahoitettavien toimien/investointien määrittämiseen, jotta kyetään välttämään kaksinkertainen rahoitus.
A protocol [...] ensures that double-financing is avoided by sharing information about projects financed by the EAGF and submitted by potential EAFRD beneficiaries.” 
Pöytäkirjan avulla varmistetaan, että kaksinkertainen rahoitus vältetään jakamalla tietoa maataloustukirahastosta rahoitetuista, maaseuturahaston potentiaalisten edunsaajien esittämistä hankkeista.
In accordance with the Commission’s guidelines for the strategic programming for the period 2014-2020, the RDPs should provide some details about the mechanisms that will be used in future to report to the Commission on effective coordination. 
Ohjelmakauden 2014–2020 strategista ohjelmasuunnittelua koskevien komission ohjeiden mukaisesti maaseudun kehittämisohjelmissa olisi annettava joitakin yksityiskohtaisia tietoja mekanismeista, joiden avulla koordinoinnin vaikuttavuudesta raportoidaan tulevaisuudessa komissiolle.
However, there is little useful information on this in the RDPs we reviewed. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa maaseudun kehittämisohjelmissa annetaan kuitenkin tästä hyvin vähän hyödyllistä tietoa.
Application of the reinforced intervention logic did not produce the expected results 30. 
Tehostetun toimintalogiikan soveltaminen ei tuottanut odotettuja tuloksia 30.
According to Commission guidance27, the intervention logic is the logical link between the problem that needs to be addressed or the objective that needs to be pursued, the underlying drivers of the problem and the available policy options (or the EU actions taken) to address the problem or achieve the objective. 
Komission ohjeiden mukaan27 toimintalogiikka on looginen yhteys ratkaistavana olevan ongelman tai saavutettavana olevan tavoitteen, ongelman taustalla vaikuttavien syiden ja ongelman ratkaisuun tai tavoitteen saavuttamiseen käytettävissä olevien toimintapoliittisten vaihtoehtojen (tai EU:n toteuttamien toimien) välillä.
In the rural development context this means that RDPs should demonstrate a clear link between identified national/regional needs, the support measures selected to respond to those needs, established input/output targets and expected results. 
Maatalouden kehittämisen yhteydessä tämä merkitsee, että alan ohjelmien pitäisi osoittaa selkeä yhteys yksilöityjen kansallisten/alueellisten tarpeiden, niihin vastaamiseen valittujen tukitoimenpiteiden, asetettujen panoksia/tuotoksia koskevien tavoitearvojen ja odotettujen tulosten välillä.
Within the new programming period, in the spirit of focus on performance and results concept, the Commission put an emphasis on strengthening the link between the needs identified and measures selected to address those needs. 
Uudella ohjelmakaudella komissio asetti tuloksellisuuden ja tulosten käsitteen hengessä painopisteeksi yksilöityjen tarpeiden ja niiden saavuttamiseksi valittujen toimenpiteiden välisen yhteyden lujittamisen.
21 Box 4 – Evaluation, analytical and performance requirements for the RDPs According to Article 8 of the EAFRD Regulation, each rural development programme shall include: - an ex ante evaluation; - a SWOT analysis of the situation and an identification of the needs that have to be addressed, structured around the Union priorities for rural development; - a description of the strategy which demonstrates that, for each of the focus areas, appropriate targets are set and relevant combinations of measures are selected based on a sound intervention logic, and the allocation of financial resources to the measures of the programme is justified and adequate to achieve the targets set; - an assessment of the fulfilment of applicable ex ante conditionalities and a description of actions to be taken if some of them are not fulfilled; - a description of the performance framework; - a description of each of the measures selected; - an evaluation plan; - a financing plan; - an indicator plan, broken down into focus areas, comprising targets and planned outputs and the expenditure of each rural development measure selected in relation to a corresponding focus area; - where applicable, a table on additional national financing per measure; - information on the complementarity with measures financed by the other common agricultural policy instruments, and by the European Structural and Investment Funds ("ESIFs"). 
Tehostetun toimintalogiikan käsitteeseen sisältyi joukko maaseudun kehittämisohjelmien rakennetta koskevia vaatimuksia: 23 Laatikko 4 – Maaseudun kehittämisohjelmia koskevat arviointi-, analyysi-ja tuloksellisuusvaatimukset Maaseuturahastoa koskevan asetuksen 8 artiklan mukaan kuhunkin maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällyttävä - ennakkoarviointi - SWOT-analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, joihin on vastattava; analyysi on jäsennettävä maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien mukaisesti - strategian kuvaus, jossa osoitetaan, että kullekin kohdealalle asetetaan asianmukaiset tavoitearvot ja että vakaan toimintalogiikan perusteella valitaan relevantteja toimenpiteiden yhdistelmiä ja että varojen jakaminen ohjelman toimenpiteille on perusteltua ja riittävää asetettujen tavoitearvojen saavuttamiseksi 27 SWD(2015) 111 final “Better Regulation Guidelines”. 24 - arviointi sovellettavien ennakkoehtojen täyttymisestä ja kuvaus toimista, jotka on toteutettava, jos jotkin ehdoista eivät täyty - tuloskehyksen kuvaus - kunkin valitun toimenpiteen kuvaus - arviointisuunnitelma - rahoitussuunnitelma - kohdealoittain jaoteltu indikaattorisuunnitelma, joka käsittää tavoitearvot ja vastaavan kohdealan mukaisesti valitun maaseudun kehittämistoimenpiteen suunnitellut tuotokset ja menot - tarvittaessa kansallista lisärahoitusta koskeva taulukko kunkin toimenpiteen osalta - selvitys siitä, miten maaseudun kehittämisohjelma täydentää muista yhteisen maatalouspolitiikan välineistä ja Euroopan rakenne-ja investointirahastoista (”ERI-rahastot”) rahoitettuja toimenpiteitä.
The RDPs we reviewed included all these elements. However, they did not demonstrate clearly a link between the needs assessment and the measures selected. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat maaseudun kehittämisohjelmat sisälsivät kaikki kuvatut osatekijät. Niissä ei kuitenkaan tuotu selvästi esille tarvearviointien ja valittujen toimenpiteiden välistä yhteyttä.
As a result, the intervention logic remained unclear. 
Toimintalogiikka jäi näin ollen epäselväksi.
Assessment of needs 34. 
Tarpeiden arviointi 34.
Individual RDPs are required to present a detailed needs assessment, based on SWOT analysis, in order to select the most significant and relevant needs. 
Yksittäisissä maaseudun kehittämisohjelmissa on esitettävä SWOT-analyysiin perustuva yksityiskohtainen tarvearviointi, jotta toimet kyetään kohdentamaan kaikkein huomattavimpiin ja relevanteimpiin tarpeisiin.
Those needs have to be linked to specific focus areas, as defined by the EAFRD Regulation. 
Tarpeiden on liityttävä maaseuturahastoa koskevassa asetuksessa määritettyihin erityisiin kohdealoihin.
Some examples of this are given in Box 5. 
Tästä esitetään joitakin esimerkkejä laatikossa 5.
22 Box 5 – Examples of general needs and/or reformulations of predefined elements Ireland: “A well targeted and designed Agri-Environment Scheme” as an example of a general need that states in its description that “Well-designed, targeted, monitored and managed measures will contribute to meeting Ireland’s objectives under various directives, strategies etc.” 
25 Laatikko 5 – Esimerkkejä yleisistä tarpeista ja/tai ennalta määritettyjen osatekijöiden uudelleen muotoilusta Irlanti: Hyvin kohdennettu ja suunniteltu maatalouden ympäristöjärjestelmä on esimerkki yleisestä tarpeesta, jonka kuvauksessa todetaan, että hyvin suunniteltujen, kohdennettujen, valvottujen ja hallinnoitujen toimenpiteiden avulla edistetään Irlannin tavoitteita eri direktiivien, strategioiden jne. mukaisesti.
Romania: “Increase and diversify the number of jobs in rural areas”, a rewording of Focus Area 6a “diversification and job creation”. 
Romania: Maaseutualueiden työpaikkojen lisääminen ja monipuolistaminen mukailee kohdealan 6a määritelmää (monipuolistaminen ja työpaikkojen luominen).
Poland: “restoring and preserving biodiversity, including NATURA 2000 and in areas facing natural constraints”, a rewording of Focus Area 4a “Restoring, preserving and enhancing biodiversity, including in Natura 2000 areas, and in areas facing natural or other specific constraints (...)”. 
Puola: Luonnon monimuotoisuuden palauttaminen ja säilyttäminen Natura 2000 -alueilla ja luonnonhaitta-alueilla mukailee kohdealan 4a määritelmää (Luonnon monimuotoisuuden, mukaan luettuina Natura 2000 -alueet ja alueet, joilla on luonnonoloista johtuvia tai muita erityisrajoitteita, (...) säilyttäminen ja parantaminen).
This makes it difficult - or even impossible - to assess at the programming stage whether the planned financial support is proportionate to or relevant for the fulfilment of the identified needs. 
Tämän vuoksi ohjelmasuunnitteluvaiheessa on vaikeaa – jopa mahdotonta – arvioida, onko suunniteltu taloudellinen tuki sopivassa suhteessa tai relevanttia yksilöityjen tarpeiden täyttämisen kannalta.
Similarly, the absence of quantified descriptions of those needs will hamper assessment at the evaluation stage, of how far the identified needs have been met by the selected measures. 
Vastaavasti tarpeiden kvantitatiivisten kuvausten puuttuminen haittaa arviointivaiheessa sen määrittämistä, kuinka pitkälti valitut toimenpiteet ovat vastanneet yksilöityihin tarpeisiin.
Among the RDPs we reviewed, only Spain (La Rioja) and Italy (Campania) prioritised needs. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista maaseudun kehittämisohjelmista ainoastaan Espanjan (La Rioja) ja Italian (Campania) ohjelmissa asetettiin tarpeet etusijalle.
Although not stipulated in the regulations we consider that, when needs are being identified, the programming process should also take account of the lessons learned from previous periods. 
Asiasta ei ole säädetty säännöksissä, mutta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ohjelmasuunnitteluprosessissa olisi tarpeiden yksilöinnin yhteydessä otettava huomioon myös edeltäviltä kausilta kertyneet kokemukset.
RDPs are recurring policy instruments and there has been considerable continuity in rural development objectives. 
Maaseudun kehittämisohjelmat ovat toistuvia toimintapoliittisia välineitä ja maaseudun kehittämistavoitteisiin on liittynyt huomattava jatkuvuus.
Selection of measures 39. 
Toimenpiteiden valinta 39.
In order to justify the selection of measures, the RDPs should also explain the link between identified needs, established targets and selected measures. 
Toimenpiteiden valinnan perustelua silmällä pitäen maaseudun kehittämisohjelmissa olisi myös annettava selvitys yksilöityjen tarpeiden, asetettujen tavoitteiden ja valittujen toimenpiteiden välisestä yhteydestä.
However, in practice, the structure of RDPs makes it difficult to establish this relationship. 
Maaseudun kehittämisohjelmien rakenne vaikeuttaa kuitenkin käytännössä tämän yhteyden määrittämistä.
Consequently, it will be difficult to demonstrate how and to what extent the selected measures (or their sub-measures) satisfy identified needs. 
Näin ollen on vaikea osoittaa, kuinka ja missä määrin valitut toimenpiteet (tai niiden alatoimenpiteet) täyttävät yksilöidyt tarpeet.