natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In practice, the Candidate Countries did not initiate preparations for EDIS, often owing to competing priorities in preparing for accession and because they were content to have the safeguard of the ex ante system of checks provided by the Commission Delegations. 
Ehdokasmaat eivät käytännössä aloittaneet valmisteluja EDIS-järjestelmän käyttöön ottamiseksi, mikä johtui siitä, että mailla oli usein muita liittymiseen valmistautumista koskevia prioriteetteja ja koska ne olivat tyytyväisiä turvaan, jonka komission lähetystöjen toteuttama ennakkovalvontajärjestelmä niille takasi.
It was only towards the end of 2001 that the Commission began to apply the necessary pressure on Candidate Countries to set up EDIS before the accession, in particular by establishing in 2002 what were termed ÔHigh-level Working GroupsŐ made up of Commission and national representatives in each beneficiary country to oversee its introduction. 
Komissio alkoi vasta vuoden 2001 lopulla aiheellisesti kiirehtiä hakijamaita käynnistämään EDIS-järjestelmä ennen liittymistä. Tärkeä vaihe järjestelmän käynnistämiseksi oli komission ja kansallisten edustajien muodostamien, järjestelmän käyttöön ottamista valvovien korkean tason työryhmien perustaminen vuonna 2002 kussakin edunsaajamaassa.
The CommissionŐs efforts to introduce EDIS in the framework of Phare were initiated later than for ISPA, while Sapard from the outset was set up on an ex post control basis which gave the beneficiary institutions more experience for meeting their responsibilities after the accession. 
Komissio aloitti ponnistelut EDIS-järjestelmän käyttöön ottamiseksi Phare-ohjelmassa myöhemmin kuin Ispa-välineessä. Sapard-välineessä sitä vastoin sovellettiin alusta asti jälkivalvontaa, mikä antoi edunsaajaelimille vankempaa kokemusta liittymisen jälkeistä velvollisuuksien täyttämistä silmällä pitäen.
While the 2003 Annual Management Plan for Directorate-General Enlargement still foresaw Commission decisions on the accreditation of countries for the introduction of EDIS in the second half of 2003, EDIS was not introduced for the management of Phare funds into any of the Candidate Countries before the accession on 1 May 2004 (26). 
Vaikka laajentumisasioiden pääosaston vuoden 2003 vuotuisessa hallintosuunnitelmassa edellytettiin yhä komission päätöksiä maiden valtuuttamisesta EDIS-järjestelmän käyttöön vuoden 2003 toisella puoliskolla, EDIS-järjestelmää ei otettu käyttöön Phare-varojen hallinnoimiseksi yhdessäkään ehdokasmaassa ennen 1. toukokuuta 2004 tapahtunutta liittymistä (26).
It meant that Candidate Countries would become Member States less well prepared for the financial management of the ERDF and the ESF than the Commission had intended in the Phare Review 2000. 
Tällä tavoin ehdokasmaat olivat jäsenvaltioiksi tullessaan huonommin valmistautuneita EAKR:n ja ESR:n varainhoitoon kuin komissio oli Phare 2000 -katsauksessa tarkoittanut.
(24) Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the Applicant Countries in the framework of the pre-accession strategy (OJ L 161, 26.6.1999, p. 68). 
(24) Neuvoston asetus (EY) N:o 1266/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille valtioille osana liittymistä edeltävää strategiaa annettavan tuen yhteensovittamisesta (EYVL L 161, 26.6.1999, s.
(25) A circular letter sent by the Directors-General for Enlargement and Regional Policy to National Aid Coordinators in December 2000 stated that Őnational preparatory efforts should start as soon as possible in those countries interested in moving to EDISŐ. 
68) (25) Laajentumisasioiden ja aluepolitiikan pääosastojen pääjohtajien kansallisille tukikoordinaattoreille joulukuussa 2000 lähettämä kiertokirje, jossa todettiin, että kansalliset valmistautumispyrkimykset olisi aloitettava mahdollisimman pian niissä maissa, jotka ovat halukkaita siirtymään EDIS-järjestelmään.
(26) The only exception was Hungary where EDIS was symbolically introduced on 30 April 2004. 
(26) Ainoa poikkeus oli Unkari, jossa EDIS-järjestelmä otettiin muodollisesti käyttöön 30. huhtikuuta 2004.
C 15/12 EN Official Journal of the European Union 20.1.2005 33. 
C 15/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.1.2005 33.
The delays in the introduction of EDIS also made it more difficult for the Commission to use grant schemes to implement Phare ESC programmes. 
Viivästykset EDIS-järjestelmän käyttöön ottamisessa vaikeuttivat myös komission mahdollisuuksia käyttää tukijärjestelmiä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvutta koskevien Phare-ohjelmien toteuttamiseksi.
This was because grant schemes were considered to be a high-risk area involving a large number of small projects. 
Tukijärjestelmien katsottiin nimittäin sisältävän paljon riskejä, jotka koskevat useita pieniä hankkeita.
The Commission Delegations therefore had to carry out very time-consuming checks, both on the mechanisms proposed by the beneficiary authorities for implementing each grant scheme and on the evaluation of the project applications submitted for funding. 
Komission lähetystöjen olikin toteutettava hyvin aikaa vieviä tarkastuksia, jotka koskivat sekä edunsaajamaiden viranomaisten ehdottamia kaikkien tukijärjestelmien täytäntöönpanomenettelyitä että rahoitusta varten esitettyjen hankehakemusten arviointia.
This implied significantly more work for Commission Delegations compared with more traditional Phare implementation mechanisms (essentially works, service and supply contracts). 
Tämä aiheutti selvästi enemmän työtä komission lähetystöille perinteisempiin Pharen täytäntöönpanomenettelyihin verrattuna (erityisesti urakoita, palveluita ja hankintoja koskevien sopimusten osalta).
Multiannual programming not introduced 34. 
Monivuotista ohjelmatyötä ei otettu käyttöön 34.
To serve as a basis for introducing multiannual programming along the lines of that used for the Structural Funds, the Commission announced in early 1999 that a preliminary National Development Plan (PNDP) was to be drawn up in draft form by each country for September 1999. 
Komissio ilmoitti vuoden 1999 alussa, että jokaisen maan olisi laadittava syyskuuhun 1999 mennessä luonnos alustavaksi kansalliseksi kehittämissuunnitelmaksi, jota voitaisiin käyttää perustana monivuotisen ohjelmatyön käyttöönotossa rakennerahastojen suuntaviivojen mukaisesti.
Most countries were unfamiliar with this form of planning and were often sceptical of the benefits of planning in view of their experience of planned economies prior to 1989. 
Useimmat maat eivät olleet perehtyneet tämän tyyppiseen suunnitteluun ja siksi ne suhtautuivatkin epäilevästi suunnittelusta saatavaan hyötyyn muistellen kokemuksiaan suunnitelmatalouden aikakaudelta ennen vuotta 1989.
In any case, countries generally directed their limited human resources in ministries to identifying ESC projects for the annual funding round rather than to longer-term planning. 
Maat keskittivät kuitenkin yleensä ministe-riöidensä rajalliset henkilöresurssit taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien hankkeiden yksilöimiseen mieluummin vuosittaisen rahoituksen kuin pidemmän aikavälin suunnittelun pohjalta.
In cases where single ministries were given the overall responsibility for drawing up the plan, they often did not coordinate effectively with other ministries that needed to be consulted. 
Tapauksissa, joissa yleisvastuu suunnitelman laatimisesta oli annettu yhdelle ainoalle ministeriölle, ministeriöt eivät toimineet yhteistyössä niiden ministeriöiden kanssa, joiden kanssa olisi ollut tarpeen toimia.
The short time period granted by the Commission for submitting the PNDP also made it very difficult to draw up adequate documentation and made it impossible to establish a proper partnership approach to planning, involving consultation with regional and local authorities and NGOs. 
Komission alustavan kansallisen kehittämissuunnitelman toimittamiseksi myöntämä aika oli liian lyhyt, joten asianmukaisten asiakirjojen laatiminen oli vaikeata ja kumppanuuden luominen suunnittelun toteuttamiseksi yhteistyössä alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa oli mahdotonta.
The weakness of the PNDPs and subsequent drafts of the NDP was one reason why the Commission did not move to the multiannual programming which was foreseen by the Phare Review to be introduced by 2002. 
Eräs syy siihen, miksi komissio ei ryhtynyt monivuotiseen ohjelmatyöhön, joka oli Phare-katsauksen mukaan tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2002, oli alustavien kansallisten kehittämissuunnitelmien ja niihin liittyvien luonnosten puutteet.
Thus Hungary was the only country which established a programme covering more than one year (2002 to 2003). 
Ainoastaan Unkari laati ohjelman, joka kattoi useamman kuin yhden vuoden (2002–2003).
For example, even in the absence of an overall development plan, under the Phare Cross Border Cooperation (CBC) programme, which is modelled on the Structural Fund Community Initiative ÔInterregŐ, the Commission introduced a multiannual approach as early as 1994, covering the period up to 1998. 
Esimerkkinä mainittakoon, että komissio otti rakennerahastoihin kuuluvan Interreg-yhteisöaloitteen mallin mukaan laaditussa Pharen raja-alueyhteistyöohjelmassa käyttöön jo vuonna 1994 vuoteen 1998 ulottuvan monivuotisen lähestymistavan, vaikka yleistä kehityssuunnitelmaa ei ollut olemassa.
Under the Sapard instrument, programmes were established for the Structural Fund programming period 2000 to 2006 in the same way as for Member States. 
Sapard-välineen ohjelmat laadittiin rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000–2006 samalla tavoin kuin jäsenvaltioille.
The Phare Review foresaw that the multi-annual programmes to be established would also specify national co-financing and other sources of financing. 
Phare-katsauksessa todettiin myös, että laadittavissa monivuotisissa ohjelmissa olisi eriteltävä myös kansallinen yhteisrahoitus ja muut rahoituslähteet.
In the absence of these programmes this key issue of co-financing to accompany European Union funding, which would become all the more important under Structural Funds, was not properly addressed (27). 
Näiden ohjelmien puuttuessa keskeistä kysymystä unionin rahoitusta täydentävästä yhteisrahoituksesta, jonka merkitys saattaa lisääntyä entisestään rakennera-hastoissa, ei ratkaistu tyydyttävästi (27).
The 1998 Special Preparatory Programme (SPP) was the first programme financed throughout the Phare Candidate Countries to specifically prepare for the management of the Structural Funds. 
Vuoden 1998 erityinen valmisteleva ohjelma oli ensimmäinen kaikissa Phare-ehdokasmaissa rahoitettu ohjelma, jonka nimenomaisena tavoitteena oli näiden maiden perehdyttäminen rakennerahastojen hallinnointiin.
However, no similar programmes were financed by the Commission in 1999 to build on these initial programmes. 
Komissio ei kuitenkaan rahoittanut vuonna 1999 samankaltaisia ohjelmia, jotka olisivat perustuneet näihin ensimmäisiin ohjelmiin.
In 2000 the Commission launched ESC programmes in each Candidate Country. 
Vuonna 2000 komissio käynnisti taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia ohjelmia kussakin ehdokasmaassa.
The Phare 2000 Review stated that about 35 % of the funds for Phare national programmes should be devoted to ESC programmes. 
Phare 2000 -katsauksessa todettiin, että noin 35 prosenttia Pharen kansallisten ohjelmien varoista olisi suunnattava taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeviin ohjelmiin.
In global terms the Commission succeeded in meeting this objective, as Table 2 shows. 
Kuten taulukosta 2 käy ilmi, komissio onnistui yleisesti ottaen tämän tavoitteen toteuttamisessa.
Thus for the period 2000 to 2002, the average percentage of national programmes committed to these activities was 36,8 %. 
Näin ollen näihin toimiin jaksolla 2000–2002 osoitettujen kansallisia ohjelmia koskevien varojen osuus oli keskimäärin 36,8 prosenttia.
(27) On the subject of co-financing see also the CourtŐs observations in its Annual Report 2002, paragraphs 8.10 and 8.11 (OJ C 286, 28.11.2003). 
(27) Katso myös yhteisrahoitusta koskevat huomautukset tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta varainhoitovuodelta 2002, kohdat 8.10 ja 8.11 (EYVL C 286, 28.11.2003).
However, this overall average figure was largely attained because of the significantly higher than average percentage of their national programmes committed to ESC by the two largest Phare beneficiary countries, Poland (45,1%) and Romania (40,3 %) over the period 2000 to 2002 (28). 
Yleinen keskiarvo saavutettiin useissa maissa, koska kahden suurimman Phare-edunsaajamaan (Puolan ja Romanian) taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien kansallisten ohjelmien osuus oli selvästi keskiarvoa suurempi vuosina 2000–2002. Puolan keskiarvo oli 45,1 ja Romanian 40,3 prosenttia (28).
All the other countries, with the exception of Hungary, experienced difficulties in committing the required 35 % of their national programme to this objective. 
Unkaria lukuun ottamatta kaikilla muilla mailla oli vaikeuksia käyttää vaadittu 35 prosenttia kansallisten ohjelmien määrärahoista tähän tavoitteeseen.
While it would be expected that the percentage of funds committed to ESC would increase from year to year as absorption capacity increased as accession drew nearer, this has not been the case. 
Vaikka olisi voinut olettaa, että taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen suunnattavien varojen prosentuaalinen osuus olisi vuosien mittaan kasvanut rahoituksen hyödyntämiskyvyn lisääntyessä ja laajentumisen lähentyessä, näin ei kuitenkaan käynyt.
In four countries (the Czech Republic, Estonia, Latvia and Lithuania) the percentage of the programme allocated to ESC programmes was progressively reduced from 2000 to 2002. 
Neljän maan (Tšekin tasavallan, Viron, Latvian ja Liettuan) taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviin ohjelmiin myönnettyjen varojen prosentuaalinen osuus väheni asteittain vuosina 2000–2002.
The main reason for this was difficulties in absorbing funds committed in 2000. 
Suurin syy tähän oli vaikeus hyödyntää vuonna 2000 sidottuja varoja.
In Bulgaria, a large commitment was made in 2001 despite the significant implementation difficulties with the relatively low commitment made in 2000 programme, but the commitment in 2002 was then reduced to less than that of 2000. 
Bulgariassa sidottiin vuonna 2001 huomattavia määrärahoja siitä huolimatta, että vuoden 2000 ohjelmaan tehdyn suhteellisen pienen sitoumuksen täytäntöönpanossa oli huomattavia ongelmia, mutta vuonna 2002 sidotut määrärahat olivat puolestaan pienempiä kuin vuonna 2000.
(28) The average annual allocation for the Phare national programme over the period 2000 to 2002 for Poland was 373 million euro and Romania 251 million euro. 
(28) Pharen kansallisten ohjelmien keskimääräiset vuotuiset määrärahat olivat jaksolla 2000–2002 Puolassa 373 miljoonaa euroa ja Romaniassa 251 miljoonaa euroa.
For the eight other countries average annual allocation over the same period was 51 million euro. 
Kahdeksan muun maan vuotuiset määrärahat olivat saman jakson aikana keskimäärin 51 miljoonaa euroa.
C 15/14 EN Official Journal of the European Union 20.1.2005 which were made on a more sectoral basis starting from 2001. This was followed by a strong emphasis on institution-building projects rather than investment projects in 2002. 
C 15/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.1.2005 vuodesta 2001 alkaen. Hallintorakenteiden kehittämiseen liittyvät hankkeet asetettiin vuonna 2002 selvästi etusijalle investointihankkeisiin nähden.
While the Commission financed a Project Preparation Facility (PPF) in 1999 of between 2 million and 3 million euro for each Candidate Country to provide technical assistance to improve the pipeline of projects for ESC funding in 2000 and 2001, most countries struggled to make effective use of this instrument. 
Komissio rahoitti kullekin ehdokasmaalle vuonna 1999 noin 2–3 miljoonan euron suuruisen hankkeiden valmistelun rahoitusvälineen teknisen tuen antamiseksi näille maille, jotta ne voisivat lisätä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvästä ohjelmasta vuonna 2000 ja 2001 mahdollisesti rahoitettavia hankkeita.
Beneficiaries at both national and local level often did not coordinate sufficiently with the consultants preparing the projects, which in some cases reduced the quality of the projects prepared. 
Edunsaajat sekä kansallisella että paikallisella tasolla eivät toimineet riittävän tehokkaassa yhteistyössä hankkeita valmistelevien konsulttien kanssa, mikä heikensi valmisteltujen hankkeiden laatua joissakin tapauksissa.
Moreover, most Candidate Countries allocated few or no resources to developing project pipelines for the Structural Funds from their national Phare programmes. 
Tämän lisäksi useimmat ehdokasmaat myönsivät kansallisista Phare-ohjelmistaan vähän tai eivät lainkaan varoja rakennerahastoista tarvittaessa rahoitettavien hankkeiden määrittämiseen.
Delays in programme implementation 46. 
Viivästyksiä ohjelmien täytäntöönpanossa 46.
All countries have experienced significant delays in implementing ESC programmes compared to the timetables originally foreseen. 
Kaikkien maiden taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien ohjelmien täytäntöönpanossa on ollut huomattavia viivästyksiä alkuperäiseen aikatauluun verrattuna.
Although Phare rules allow three years after the commitment of funds for programmes to be fully implemented and disbursed (Ôn+3Ő project cycle timeframe), the disbursement rate for the ESC commitments made in 2000 was only 71,7 %, including advance payments, at the end of 2003 (see Table 3). 
Vaikka Phare-sääntöjen mukaan ohjelmia voidaan panna kokonaan täytäntöön ja niihin myönnettyjä määrärahoja maksaa täysimääräisesti kolmen vuoden kuluessa varojen sitomisen jälkeen (hankkeen elinkaari on n+3), vuonna 2000 tehtyjen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmiin liittyvien maksusitoumusten suoritusaste oli vuoden 2003 lopussa ainoastaan 71,7 prosenttia, ennakot mukaan lukien (ks. taulukko 3).
This slowed down efforts to improve administrative capacity in preparation for the ERDF and the ESF. 
Tämä hidasti pyrkimyksiä parantaa hallinnollisia valmiuksia EAKR:n ja ESR:n hallinnointia varten.
It also highlighted the weaknesses in administrative capacity and the need for more assistance. 
Se toi esiin myös hallinnollisten valmiuksien puutteet sekä lisäavun tarpeen.
The Twinning component of the 1998 Special Preparatory Programme only got underway towards the end of 1999 and therefore did not generally have an impact until the first half of 2001. 
Vuoden 1998 erityisen twinning-hankkeita koskevan osa-alueen täytäntöönpano aloitettiin vasta vuoden 1999 loppupuolella ja siksi sen vaikutukset olivat yleisesti näkyvissä vasta vuoden 2001 alkupuoliskolla.
Although twinners had been needed to assist in drawing up the preliminary National Development Plans, in all cases they took up their positions after the September 1999 deadline for the submission of the first draft. 
Vaikka twinning-hankkeiden osapuolia oli tarvittu auttamaan alustavien kansallisten kehittämissuunnitelmien laatimisessa, ne aloittivat tehtäviensä hoitamisen vasta syyskuun 1999 jälkeen, joka oli ensimmäisen luonnoksen määräaika.
These delays were in part due to Twinning being a new instrument as well as weaknesses on the part of the Candidate CountriesŐ administrations. 
Viivästykset johtuivat osittain siitä, että twinning-toiminta oli uusi väline ja siitä, että ehdokasmaiden hallinto oli puutteellista.
However, the SPP technical assistance contracts in most cases were only signed in the second half of 1999. 43. 
Erityisen valmistelevan ohjelman tekniseen tukeen liittyviä sopimuksia allekirjoitettiin useimmissa tapauksissa kuitenkin vasta vuoden 1999 jälkipuoliskolla. valmistelevan ohjelman
20.1.2005 EN Official Journal of the European Union C 15/15 Table 3 Implementation of ESC programmes 2000 to 2002 (31.12.2003) 2000 ESC ESC payments commitments 17,5 13,3 2001 ESC ESC payments commitments (million euro) Total (2000 to 2002) 2002 ESC ESC payments commitments 6,3 1,7 3,7 0,6 4,5 Ń 1,6 Ń 41,5 0,4 197,6 Ń 5,8 1,0 16,5 1,3 14,0 Ń 106,6 0,6 398,1 5,6 51. delayed due to difficulties Candidate Countries had encountered in establishing the operational guidelines governing the implementation of grant schemes. 
20.1.2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 15/15 Taulukko 3 Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmien täytäntöönpano vuosina 2000–2002 (tilanne 31.12.2003) 2000 2001 2002 (miljoonaa euroa) Yhteensä (2000–2002) Tal. ja sos. yht. kuuluvuus sitoumukset 17,5 Viro Latvia Liettua Unkari Puola 137,0 Slovenia 5,0 Slovakia 6,3 Bulgaria 15,0 Romania 88,0 Yhteensä 330,4 Lähde: Euroopan komissio.
In the case of the SPP pilot investment projects, implementation was particularly slow because it was only after the SPP had begun that the Commission sought to clarify how far existing Phare procedures for the implementation of these projects could be modified in order to make them more akin to Structural Fund procedures. 
Erityiseen valmistelevaan ohjelmaan kuuluvien kokeile-vien investointihankkeiden täytäntöönpano oli erityisen hidasta, sillä komissio pyrki selvittämään vasta erityisen valmistelevan ohjelman käynnistämisen jälkeen, kuinka paljon näiden hankkeiden täytäntöönpanoon liittyviä nykyisiä Phare-menettelyitä voitaisiin mukauttaa, jotta ne soveltuisivat paremmin raken-nerahastomenettelyihin.
Most countries only contracted the 1999 Project Preparation Facility shortly before the December 2001 deadline, even though most of the contracts to be funded under the PPF concerned relatively small service and study inputs. 
Useimmat maat tekivät vuoden 1999 hankkeiden valmistelun rahoitusvälinettä koskevat sopimukset vasta hieman ennen joulukuun 2001 määräaikaa, vaikka useimmat hankkeiden valmistelun rahoitusvälineestä rahoitettavat sopimukset edellyttivät suhteellisen pientä selvitys-ja tutkimuspanosta.
Because of delays, in only a few cases was the Facility used for preparing projects under the ESC 2000 programme, it being mainly used for the 2001 and 2002 ESC programmes. 
Viivästysten vuoksi rahoitusvälinettä käytettiin ainoastaan muutamissa tapauksissa hankkeiden valmisteluun vuoden 2000 taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelman puitteissa; sitä käytettiin pääasiassa vuosien 2001 ja 2002 taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmiin.
Several countries were unable to fully use their allocation before the contracting deadline. 
Useat maat eivät voineet käyttää määrärahojaan täysimääräisesti ennen sopimuksen teolle asetetun määräajan umpeutumista.
In Latvia, the Commission made a significant derogation from tendering procedures to enable funds to be contracted before the deadline. 
Latviassa komissio teki merkittävän poikkeuksen tarjouskilpailumenettelyissä, jotta sopimukset voitiin laatia ennen määräajan päättymistä.
Thus the time for tendering a contract of 2 million euro to provide a number of studies was reduced from the minimum of 50 days to just 28 days. 
Näin ollen määräaikaa useita tutkimuksia koskevan 2,0 miljoonan euron sopimuksen teolle lyhennettiin 50 päivästä peräti 28 päivään.
This had a negative effect on the number and quality of the bids received, which also affected subsequent implementation. 
Tällä oli huono vaikutus saatujen tarjousten määrään ja laatuun, mikä vaikutti myös myöhempään täytäntöönpanoon.
Notwithstanding the fact that Twinning procedures were not being used for the first time, Twinning projects in the framework of the 2000 and 2001 ESC were subject to considerable delays in both selecting the Member State which would provide the twinners and then drafting the Twinning covenant. 
Vaikka twinning-hankkeita koskevat menettelyt eivät olleet käytössä ensimmäistä kertaa, vuosien 2000 ja 2001 taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmiin liittyvät twinning-hankkeet viivästyivät huomattavasti sekä kumppanuusosapuolet järjestävän jäsenvaltion valinnassa että twinning-sopimuksen laadinnassa sen jälkeen.