natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area. 
Bulgarian osalta ei otettu huomioon euroalueen ulkopuolella olevan pienen jäsenvaltion yleisiä markkinaolosuhteita.
Ignoring spill‐overs leads the Commission to focus excessively on developments intrinsic to a Member State. 
Heijastusvaikutuksen huomiotta jättäminen johtaa siihen, että komissio keskittyy liiallisesti jäsenvaltion sisäiseen kehitykseen.
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States. 
Ulospäin suuntautuvat heijastusvaikutukset on mainittu vuodesta 2015 alkaen euroalueen viiden suurimman jäsenvaltion perusteellisissa tarkasteluissa.
Inward spill‐overs were mentioned in all IDRs in the sample for all years, although the coverage and depth varied. 
Sisäänpäin suuntautuvat heijastusvaikutukset mainittiin kaikissa perusteellisissa tarkasteluissa, jotka oli poimittu otokseen kaikilta vuosilta, vaikkakin käsittelyn kattavuus ja perusteellisuus vaihtelivat.
For example, sovereign contagion was not considered in great detail even in 2012 and 2013, when sovereign spreads32 were particularly high. 
Esimerkiksi valtion velan tartuntaa ei käsitelty kovinkaan yksityiskohtaisesti edes vuosina 2012 ja 2013, kun valtionlainojen korkoero32 oli erityisen suuri.
To conclude on spill‐overs, the analytical tools used are not consistently part of the country analysis. 
Todettakoon vielä lopuksi heijastusvaikutuksesta, että käytetyt analyyttiset välineet eivät kuulu johdonmukaisesti maa-analyysiin.
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards. 
Tilanne on kuitenkin jossakin määrin parantunut ja eritoten siitä syystä, että MIP-arviointimatriisi on julkaistu vuodesta 2016 alkaen.
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus. 
Ainoa kattavasti arvioitu jäsenvaltio on tähän mennessä ollut Saksa, jolla on suuri vaihtotaseen ylijäämä.
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4). 
Samalla tavalla ei ole analysoitu maita, joilla on rakenteellinen vaihtotaseen alijäämä, suuri negatiivinen ulkomainen nettovarallisuusasema tai kilpailukykyyn liittyviä ongelmia (ks. laatikko 4).
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments. 
alalla perusteelliset tarkastelut rajoittuvat lähinnä siihen, että julkisen sektorin velkakehitystä käsitellään lyhyesti.
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment. 
Laatikko 4 – Ulkoinen epätasapaino ja finanssipolitiikka Komissio teki perusteellisen analyysin Saksan vaihtotaseen ylijäämistä vuosilta 2015 ja 2016 laatimissaan perusteellisissa tarkasteluissa ja totesi, että maan olisi käytettävä julkisen talouden liikkumavaraansa (valmiuksiaan käyttää enemmän varoja toimimatta vakaus-ja kasvusopimuksen kriteerien vastaisesti) lisätäkseen kotimaan kysyntää ja julkisia investointeja.
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space. 
Vuonna 2016 neuvosto lievensi komission ehdotusta poistamalla suosituksesta julkisen talouden liikkumavaraa koskevan osan.
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area. 
Vuonna 2017 Saksan maaraporttiin sisältyvässä perusteellista tarkastelua koskevassa osassa analysoitiin33 myös myönteisiä heijastusvaikutuksia, joita elvyttävällä finanssipolitiikalla olisi euroalueeseen.
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit. 
Komissio kehotti Saksaa jälleen kerran käyttämään finanssipoliittisia välineitä sekä vaihtotaseensa tasapainottamiseen että auttaakseen muita maita tasapainottamaan omat ulkoiset alijäämänsä.
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development. 
Viittaus finanssipolitiikan vaikutukseen, joka kohdistuu ulkoisiin epätasapainoihin ja kilpailukykyyn, oli merkittävä edistysaskel.
Despite the above, the Commission has not analysed the connection between fiscal policy and weak external balances in other systemic Member States (notably Spain and France), nor has it recommended that they tighten their fiscal policy to favour external rebalancing. 
Edellä mainitusta huolimatta komissio ei ole analysoinut finanssipolitiikan ja muiden systeemisten jäsenvaltioiden (erityisesti Espanjan ja Ranskan) heikon ulkoisen tasapainon välistä yhteyttä, eikä se ole suosittanut, että ne kiristäisivät finanssipolitiikkaansa ulkoisen tasapainottamisen hyväksi.
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate. 
mainittiin toistuvasti ongelmana. Sitä ei kuitenkaan kytketty Espanjan talousarviopolitiikkaan, joka oli jo elvyttävää, vaikka maan talouskehitys oli hiljattain kääntynyt takaisin kasvusuuntaiseksi potentiaalista BKT:n kasvuvauhtia nopeammin.
In its 2017 IDR for France, the Commission identified competitiveness weaknesses and the declining market share of exports to key trading partners, but did not analyse the possibility of using fiscal policy to promote external rebalancing and move resources toward the tradeable sector. 
Ranskasta laatimassaan perusteellisessa tarkastelussa vuodelta 2017 komissio yksilöi kilpailukyvyn heikkouksia ja keskeisiin kauppakumppaneihin kohdistuvan viennin alenevan markkinaosuuden, mutta se ei analysoinut mahdollisuutta käyttää finanssipolitiikkaa ulkoisen tasapainottamisen edistämiseen ja resurssien siirtämiseen avoimelle sektorille.
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5). 
Slovenian ja Bulgarian tapauksissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita epätasapainon analyysissa ja siis myös toimintapoliittisissa suosituksissa (ks. laatikko 5).
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness. 
44 Laatikko 5 – Esimerkkejä puutteista epätasapainon analysoinnissa I Sloveniasta laaditussa perusteellisessa tarkastelussa vuodelta 2013 varoitettiin työmarkkinauudistuksen osalta, että minimipalkan korottamisella olisi merkittävä negatiivinen vaikutus työpaikkoihin, ja että se viivästyttäisi mahdollisesti työllisyyden elpymistä, lisäisi palkkoihin kohdistuvia paineita talouden alkaessa jälleen kasvaa ja uhkaisi täten vähentää kilpailukykyä.
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’. 
Luokittelua koskevassa tiedonannossa vuonna 2013 minimipalkan nostaminen esitettiin yhtenä syynä siihen, että Slovenian MIP-luokittelua kiristettiin ”epätasapainosta” ”liialliseksi epätasapainoksi”.
A number of facts suggest the need for the Commission to show greater caution in its assessment: • The magnitude of the impact was based on a paper34 which used data from 2008 to estimate only constant elasticity of labour demand. 
Monet tekijät antavat ymmärtää, että komission olisi oltava varovaisempi arvioissaan. • Vaikutuksen suuruus perustui asiakirjaan34, jossa hyödynnettiin vuodelta 2008 peräisin olevia tietoja, joiden pohjalta arvioitiin ainoastaan työvoiman kysynnän jatkuvaa joustavuutta.
Other research35 available at the same time suggested that the impact of increasing the minimum wage would be much smaller. 
Muissa saatavilla olevissa tutkimuksissa35 ehdotettiin samaan aikaan, että minimipalkan nostamisen vaikutus olisi paljon pienempi. • Komissio ei ottanut huomioon minimipalkkaisten työntekijöiden alakohtaista jaottelua hahmottaakseen, mikä vaikutus sillä on työllisyyteen ja yleiseen kilpailukykyyn.
34 IMAD Working Paper No 3/2010 ‘Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’. 
34 35 IMAD Working Paper No 3/2010 ’Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’.
35 36 Bank of Slovenia, Price Stability Report, April 2010, Box 2.2. 
Slovenian pankki, Price Stability Report, huhtikuu 2010, laatikko 2.2.
OECD, ‘Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia’, 2016, p. 
36 OECD, ’Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia’, 2016, s.
The AMR and the scoreboard play a limited role in the MIP 88. 
Varoitusmekanismia koskevalla kertomuksella ja tulostaululla oli MIP:ssä vähäinen merkitys 88.
This section looks at the added value of the AMR in the MIP and the characteristics of the scoreboard to facilitate an early identification of imbalances. 
Tässä osiossa tarkastellaan varoitusmekanismia koskevan kertomuksen MIP-menettelylle tuottamaa lisäarvoa ja epätasapainon aikaista havaitsemista helpottavan tulostaulun ominaisuuksia.
The AMR has more than doubled in length since the start of the MIP (see Figure 6). 
Varoitusmekanismia koskevan kertomuksen pituus on kaksinkertaistunut siitä, mitä se oli MIP:n alussa (ks. kaavio 6).
Figure 6 – Length of the AMR, 2012‐2017 Source: ECA. 
Kaavio 6 – Varoitusmekanismia koskevan kertomuksen pituus vuosina 2012–2017 46 26 21 32 42 47 43 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
90. 
47 90.
However, there has been no corresponding improvement in the quality of the assessment, as the document is still largely descriptive37: (a) the first part of the AMR mainly describes common trends across economies and how the various scoreboard indicators have evolved. 
Arvioinnin laatu ei kuitenkaan ole parantunut vastaavalla tavalla, sillä asiakirja on edelleen lähinnä kuvaileva37: a) Varoitusmekanismia koskevan kertomuksen ensimmäisessä osassa lähinnä kuvataan yleisiä suuntauksia eri talouksissa ja sitä, miten tulostaulun eri indikaattorit ovat kehittyneet.
It does so without considering the implications of these developments (spill‐over effects or causal factors) in greater depth, and without seeking to identify the drivers of any trends; (b) the second part of the AMR merely consists of a description of the scoreboard and a short country‐by‐country assessment of imbalance risks and adjustments. 
Tässä kohdin ei käsitellä perusteellisemmin kehitysten vaikutuksia (heijastusvaikutusta tai syysuhdetekijoitä) eikä pyritä yksilöimään suuntausten syitä. b) Kertomuksen toisessa osassa on pelkkä kuvaus tulostaulusta ja lyhyt maakohtainen arviointi epätasapainoon liittyvistä riskeistä ja sopeutuksista.
The AMR’s immediate usefulness for identifying Member States at risk of being affected by imbalances necessitating an IDR has been neutralised by the Commission’s practice of making IDRs mandatory for Member States that were identified as having imbalances in the previous year (see Annex IX). 
Kertomuksesta välittömästi saatava hyöty liittyy siihen, että siinä yksilöidään jäsenvaltiot, joissa on epätasapainon uhka ja joista on tehtävä perusteellinen tarkastelu. Tämä hyöty kuitenkin mitätöityi, kun komissio teki pakolliseksi perusteelliset tarkastelut niistä jäsenvaltioista, joissa edellisenä vuonna oli havaittu epätasapainoa (ks. liite IX).
The inertia this brings to the process is illustrated in Figure 7. 
Kaaviossa 7 kuvataan, miten tämä hidastaa prosessia.
Figure 7 – Member States subject to an IDR (2012‐2017) NB: The asterisks denote Member States assessed with ‘no imbalance’ in the year of the IDR. Source: ECA. 
Jäsenvaltiot, joissa ei arvioitu olevan epätasapainoa kyseisenä perusteellisen tarkastelun vuotena, on merkitty asteriskeilla. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
The AMR scoreboard is poorly designed to facilitate the early identification of (worsening) macroeconomic imbalances: (a) it is backward‐looking, being based on data that is two years old; (b) many indicators are either moving averages or stock variables (see Table 4), making them slow to adjust or to reflect recent developments. 43 
Varoitusmekanismia koskevan kertomuksen tulostaulu on huonosti suunniteltu helpottamaan (pahenevan) makrotalouden epätasapainon varhaista havaitsemista seuraavista syistä: a) tarkastelu on taannehtivaa ja perustuu kaksi vuotta vanhoihin tietoihin b) useat indikaattorit ovat joko liukuvia keskiarvoja tai varantomuuttujia (ks. taulukko 4), minkä vuoksi ne mukautuvat ja reagoivat viimeaikaisiin tapahtumiin hitaasti.
Some important indicators relevant for the detection of imbalances are not explicitly included in the scoreboard. 
Tietyt epätasapainon havaitsemisen kannalta merkitykselliset indikaattorit eivät käy selvästi ilmi tulostaulusta.
Examples include inflation, corporate profitability and non‐ performing loans. 
Esimerkkinä mainittakoon inflaatio, yritysten tuottavuus ja järjestämättömät lainat.
The scoreboard has been revised on numerous occasions, changes being made to the number, type and presentation of indicators. 
Tulostaulua on tarkistettu useaan kertaan siten, että indikaattorien määrää, tyyppiä ja esitystapaa on muutettu.
It was last revised in 2016, when three social indicators38 were promoted from ‘auxiliary’ status to the headline scoreboard. 
Viimeksi sitä tarkistettiin vuonna 2016, jolloin kolmesta sosiaalialan lisäindikaattorista38 tuli tulostaulun pääindikaattoreita.
However, these three indicators are mutually highly correlated, and they are of little use in the early identification of imbalances since they reflect the consequences of economic disruption. 
Nämä kolme indikaattoria ovat kuitenkin keskenään varsin korreloivia, ja niistä on vain vähän hyötyä epätasapainon varhaisessa havaitsemisessa, koska ne kuvastavat taloudellisten häiriöiden seurauksia.
Both the EPC survey respondents (see Figure c in Annex VI) and a large majority of stakeholders expressed the view that they have not improved the scoreboard. 
Sekä talouspoliittiselle komitealle tehtyyn kyselyyn vastaajat (ks. kaavio c liitteessä VI) ja valtaosa sidosryhmistä olivat sitä mieltä, että tulostaulu ei ole niiden ansiosta parantunut.
As would be expected, we found a direct link between the number of ‘flashing’ indicators (those exceeding the threshold value) and both the decision to issue an IDR and the classification of imbalances. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi odotetusti, että kynnysarvon ylittävien indikaattorien (”vilkkuvat” indikaattorit) määrällä ja sekä päätöksellä perusteellisen tarkastelun tekemisestä että epätasapainon luokittelun välillä oli yhteys.
However, in both cases the statistical relationship is very weak (see Figure 8) 38 44 The activity rate, the long‐term unemployment rate and the youth unemployment rate. 
Kummassakin tapauksessa tilastollinen suhde on kuitenkin erittäin heikko (ks. kaavio 8), mikä vahvistaa, että päätös laatia perusteellinen tarkastelu ei perustu mekaanisesti tulostauluun.
Moreover, the Commission does not use the scoreboard indicators for its analysis in IDRs but relies on a wider set of analytical tools as well as more up‐to‐date data39. 
Komissio ei myöskään käyttänyt tulostaulun indikaattoreita perusteelliseen tarkasteluun sisältyvässä analyysissa vaan luotti laajempaan analyyttisten välineiden joukkoon sekä ajantasaisempiin tietoihin39.
Figure 8 – Relationship between the number of flashing indicators and (a) the issue of IDRs; (b) the classification of imbalances, 2012‐2017 Note: The black dots represent the mean. 
Kaavio 8 – Kynnysarvon ylittävien indikaattorien määrän ja a) perusteellisten tarkastelujen laadinnan ja b) epätasapainon luokittelun välinen suhde (2012–2017) 50 10 9 8 Kaavio 8a 10 Kaavio 8b 9 8 71 662 5 1 3 4 1 173,647 3 2,90 5 3,47 19 10 2 2 12 1 1 111 Ei Liiallinen 0 epätasapainoa Epätasapaino epätasapaino 71 68 514 4 7 3,46 25 3 20 34 22,49 24 16 162 01 -1 Ei perusteellista tarkastelua Perusteellinen tarkastelu Huomautus: Mustat pilkut tarkoittavat keskiarvoa.
The category ‘Excessive imbalances with EIP’ is not shown as no Member States have yet been put in this category. 
Luokka ”liiallisen epätasapainon menettelyä edellyttävä liiallinen epätasapaino” ei näy taulukossa, koska yhtäkään jäsenvaltiota ei ole vielä laitettu tähän luokkaan.
Despite its limited role in decision‐making, discussions with stakeholders revealed that the scoreboard gets a good deal of public attention because the number of flashing indicators can be easily communicated. 
Vaikka tulostaululla on vähäinen merkitys päätöksenteossa, sidosryhmien kanssa käytävät keskustelut paljastivat, että tulostaulu saa paljon julkista huomiota, koska kynnysarvon ylittävät indikaattorit on helppo välittää tiedoksi.
However, non‐expert readers may not obtain a complete picture of the nature and detail of imbalances in a Member State if they rely on the number of flashing indicators rather than reading through the whole IDR. 
Maallikkolukijat eivät kuitenkaan saa kattavaa kuvaa ja tarkkoja tietoja jäsenvaltiossa vallitsevasta epätasapainosta ja sen luonteesta, jos he ottavat huomioon vain kynnysarvon ylittävät indikaattorit eivätkä lue läpi koko perusteellista tarkastelua.
of the scoreboard as an annex to the country report since 2016 may reinforce the mistaken impression that it is central to assessing the severity of imbalances. 
Tulostaulun sisällyttäminen liitteenä maaraporttiin vuodesta 2016 alkaen voi vahvistaa väärinkäsitystä, jonka mukaan tulostaulu olisi keskeisessä asemassa epätasapainon vakavuuden arvioinnissa.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 97. 
JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 97.
Our overall conclusion is that, although the MIP is generally well designed, the Commission is not implementing it in a way that would ensure effective prevention and correction of imbalances. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa yleisesti ottaen, että makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely (MIP) on yleensä hyvin suunniteltu, mutta komissio ei pane sitä täytäntöön siten, että taattaisiin epätasapainon vaikuttava ennaltaehkäisy ja korjaaminen.
The Commission therefore needs to substantially improve certain aspects of its management of the MIP. 
Tämän vuoksi komission on parannettava huomattavasti tiettyjä MIP:n hallinnoinnin osa-alueita.
Implementation of MIP‐CSRs 98. 
Maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpano 98.
The implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low (see paragraph 33). 99. 
Maakohtaisten MIP-suositusten täytäntöönpano jäsenvaltioissa on ollut vähäistä (ks. kohta 33) 99.
It is only after drafting CSRs that the Commission decides which are MIP‐relevant. Even then, this labelling is not appropriate in some cases because the link with the IDR analysis is at best partial or remote. 
Silloinkaan luokittelu ei ole joissakin tapauksissa asianmukainen, koska luokittelu liittyy perusteelliseen tarkasteluun sisältyvään analyysiin parhaimmassakin tapauksessa vain osittain tai niiden välinen yhteys on kaukainen.
Recommendations labelled as MIP‐relevant are often a mix of measures addressing structural issues concerning potential growth and those addressing macroeconomic imbalances in the short to medium‐term. 
MIP:n kannalta olennaisiksi luokitellut suositukset ovat usein potentiaaliseen kasvuun vaikuttavien rakenteellisten ongelmien käsittelyyn tähtäävien toimenpiteiden ja makrotalouden epätasapainon käsittelyyn lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tähtäävien toimenpiteiden sekoituksia.
Sometimes the MIP‐CSRs are not even related to macroeconomic imbalances (see paragraphs 35 to 38; 43). 
Joskus maakohtaiset MIP-suositukset eivät edes liity makrotalouden epätasapainoon (ks. kohdat 35–38 ja 43).
Following streamlining in 2015, MIP‐CSRs are now shorter and worded in more general terms than before. 
Kyseiset suositukset ovat vuonna 2015 tehdyn ”virtaviivaistamisen” jälkeen lyhyempiä, ja ne on ilmaistu aiempaa yleisemmällä tasolla.
This has made it more difficult to assess their implementation and their contribution to the elimination of imbalances. 
Tämän vuoksi niiden täytäntöönpanoa ja vaikutusta epätasapainon poistamiseen on vaikeampaa arvioida.
The timeframe for their implementation is very challenging (see paragraphs 39 to 42; 51 to 52). 
Niiden täytäntöönpanon aikataulu on erittäin vaativa (ks. kohdat 39–42 sekä 51 ja 52).
Finally, there is no systematic ex‐ante or ex‐post assessment of the economic impact of MIP‐CSRs (see paragraphs 44 to 46). 
Lopuksi voidaan todeta, että maakohtaisten MIP-suositusten taloudelliseen vaikutukseen ei järjestelmällisesti kohdisteta ennakko-tai jälkiarviointeja (ks. kohdat 44–46).
Recommendation 1 (i) The Commission should systematically link MIP‐CSRs to macroeconomic imbalances identified in the IDR. 
52 Suositus 1 (i) Komission olisi järjestelmällisesti kytkettävä maakohtaiset MIP-suositukset perusteellisessa tarkastelussa yksilöityihin makrotalouden epätasapainotiloihin.
for their implementation to lead to a substantive and noticeable reduction in imbalances. (ii) The Commission should also clearly distinguish between MIP policy actions designed to reduce imbalances in the short‐to‐medium term with a view to avoiding crises, and reforms aimed at preventing the accumulation of imbalances by boosting potential growth in the long term. (iii) Wherever possible, the Commission should make ex‐ante and ex‐post assessments of the impact on imbalances of the policy actions set out in MIP‐CSRs. (iv) The Commission should provide a realistic timeframe to facilitate the implementation of the MIP‐CSRs. These measures should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). 
Suosituksissa esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta olisi oltava riittävän tarkat tiedot, jotta epätasapaino vähentyisi tosiasiallisesti ja huomattavasti. (ii) Komission olisi myös tehtävä selkeä ero seuraavien tekijöiden välillä: MIP-politiikkatoimet, joiden tarkoituksena on vähentää epätasapainoa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä kriisin välttämiseksi, ja uudistukset, joiden avulla pyritään välttämään epätasapainon kasautuminen edistämällä potentiaalista kasvua pitkällä aikavälillä. (iii) Komission olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä ennakkoja jälkiarvioinnit maakohtaisissa MIP-suosituksissa esitettyjen politiikkatoimien vaikutuksesta epätasapainoon. (iv) Komission olisi esitettävä realistinen aikataulu, joka helpottaisi näiden suositusten täytäntöönpanoa. Toimenpiteiden pitäisi olla käytössä vuoden 2019 MIP-sykliä varten (sykli alkaa syksyllä 2018).
Classification of imbalances 102. 
Epätasapainon luokittelu 102.
The IDRs themselves do not include any conclusion on the classification of imbalances for Member States. 
Perusteellisissa tarkasteluissa ei tehdä johtopäätöksiä jäsenvaltioiden epätasapainon luokittelusta.
Moreover, the link between the economic analysis in the IDR and the classification of imbalances is not always clear. 
Lisäksi perusteelliseen tarkasteluun sisältyvän analyysin ja epätasapainon luokittelun välinen yhteys ei aina ole selvä.
The problem has worsened since fully‐ fledged IDRs were replaced by ‘summaries’ in country reports (see paragraphs 57 to 60). 
Ongelma on pahentunut sen jälkeen, kun täysipainoiset perusteelliset tarkastelut korvattiin maaraporteissa esitetyillä tiivistelmillä (ks. kohdat 57–60).