natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22 When responding to the Court’s survey, 11 managing authorities in 10 Member States17 responded that their ESF OPs included support measures for micro‐entrepreneurs. 
22 Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimukseen antamissaan vastauksissa 11 hallintoviranomaista kymmenestä eri jäsenvaltiosta17 ilmoitti, että niiden ESR:n tuella rahoitettuihin toimenpideohjelmiin sisältyi mikroyrittäjiä koskevia tukitoimenpiteitä.
The Court’s analysis showed however that none of these 11 managing authorities had as‐ sessed the specific needs of micro‐en‐ trepreneurs prior to the approval of the OP. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti kuitenkin, että yksikään kyseisistä 11 hallintoviranomaisesta ei ollut arvioinut erikseen mikroyrittäjien tarpeita ennen toimenpideohjelman hyväksymistä.
This was also the case for all OPs in the five Member States where the Court had examined specific projects. 
Tilanne oli sama myös kaikkien toimenpideohjelmien kohdalla, jotka toteutettiin niissä viidessä jäsenvaltiossa, joissa tilintarkastustuomioistuin tarkasti yksittäisiä hankkeita.
The Court notes that there was not a regulatory requirement dur‐ ing the 2007–13 programming period for Member States to conduct needs assessments. 
Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että jäsenvaltioilla ei ollut lainsäädännöllistä velvoitetta tällaisen tarpeidenarvioinnin suorittamiseen ohjelmakaudella 2007–2013.
17 Bulgaria, Czech Republic, Estonia, France (Mainland, Martinique), Latvia, Lithuania, Portugal (Madeira), Slovenia, Slovakia and Finland. 
17 Bulgaria, Tšekin tasavalta, Viro, Ranska (mannermaa, Martinique), Latvia, Liettua, Portugali (Madeira), Slovenia, Slovakia ja Suomi.
Observations 15 23 Box 2 provides an example out‐ side of the audited sample where a robust needs assessment was carried out to establish the need for targeted support measures for micro‐entrepreneurs. 
Huomautukset 15 23 Laatikossa 2 annetaan esimerkki tarkastusotoksen ulkopuolisesta tapauksesta, jossa suoritettiin perusteellinen tarpeidenarviointi. Arvioinnissa pyrittiin määrittämään mikroyrittäjiin erikseen kohdennettavien tukitoimenpiteiden tarve.
Example of a study establishing the need for a specific support measure targeted at micro-entrepreneurs In the German Land of Brandenburg a study was carried out in 2006 to determine the specific needs of business start‐ups18, and in particular on the adequacy of the financial services provided by banks to micro‐entrepreneurs. 
Esimerkki tutkimuksesta, jossa määritettiin mikroyrittäjiin erikseen kohdennettavien tukitoimenpiteiden tarve Saksan Brandenburgin osavaltiossa suoritettiin vuonna 2006 tutkimus, jonka avulla pyrittiin määrittämään aloittelevien yritysten erityistarpeet18 ja erityisesti pankkien mikroyrittäjille tarjoamien rahoituspalveluiden riittävyys.
This study was based on a qualitative and quantitative assessment of the supply and demand for microfinance in this region. 
Tutkimuksessa arvioitiin laadullisesti ja määrällisesti mikrorahoituksen kysyntää ja tarjontaa asianomaisella alueella.
It identified that (i) for traditional banks, the delivery of financial services for micro‐entrepreneurs was not at‐ tractive, especially for small loans of up to 10 000 euros, and (ii) existing financial support initiatives (e.g. loans subsidised by the state) did not offer suitable alternatives to micro‐entrepreneurs. 
Tutkimuksessa todettiin, että i) taloudellisten palveluiden tarjoaminen mikroyrittäjille ei ollut tavanomaisille pankeille houkuttavaa etenkään korkeintaan 10 000 euron suuruisten pienlainojen tapauksessa, ja ii) olemassa olevat taloudelliset tukialoitteet (esim. valtion tukemat lainat) eivät tarjonneet riittävästi vaihtoehtoja mikroyrittäjille.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ, previously GTZ GmbH), Microfinance in Europe — Regional Case Studies from France, Germany and Greece, pp. 13–15 (a report co‐financed by the ESF). 
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ, aiemmin GTZ) GmbH, ”Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, Germany and Greece“, sivut 13-15 (ESR:n tuella osarahoitettu raportti).
No investment strategies in place for three out of six ESF financial instruments examined 24 In general, ESF financial instruments receive a contribution from the OP to their endowment when their legal structure is set up. 
Tarkastetuista kuudesta ESR:n rahoitusvälineestä kolmen kohdalla ei sovellettu investointistrategiaa 24 ESR:n rahoitusvälineille maksetaan yleensä toimenpideohjelmasta rahoitusosuus, kun rahoitusvälineiden oikeudellinen rakenne on luotu.
They subsequently use this money to support projects that fall within the scope of the OP (i.e. providing loans and guarantees to final recipients). 
Ne käyttävät asianomaiset varat toimenpideohjelman piiriin kuuluvien hankkeiden tukemiseen (esim. tarjoamalla lainoja ja takuita lopullisille edunsaajille).
In line with the regula‐ tory requirements for ESF financial instruments, an investment strategy must therefore be developed for each fund. 
Näin ollen kutakin rahastoa varten on kehitettävä investointistrategia ESR:n rahoitusvälineitä koskevien lakisääteisten vaatimusten mukaisesti.
For ESF financial instruments, the investment strategy19 also includes an analysis of the potential target popula‐ tion to avoid an over‐ or undersized endowment of the fund. 
ESR:n rahoitusvälineiden kohdalla investointistrategiaan19 sisältyy myös potentiaalisen kohderyhmän analysointi, jonka avulla pyritään välttämään liian suurten tai liian pienten rahoitusmäärien suuntaaminen rahastoon.
19 Article 43 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
19 Komission asetus (EY) N:o 1828/2006, 43 artikla.
Observations 16 25 In three out of the six audited ESF financial instruments, in Poland and Italy (Calabria), the Court found that no investment strategy had been devel‐ oped (see Table 2). 
Huomautukset 16 25 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetuista kuudesta ESR:n rahoitusvälineestä kolmen, Puolassa ja Italiassa (Calabria) käytetyn rahoitusvälineen tapauksessa ei ollut kehitetty investointistrategiaa (ks. taulukko 2).
Inadequate risk management systems for five of the six ESF financial instruments examined 26 In addition to an upfront assessment of needs, fund managers should also put in place appropriate risk manage‐ ment procedures. 
Riskinhallintajärjestelmät olivat puutteellisia viidessä tarkastetuista kuudesta ESR:n rahoitusvälineestä 26 Tarpeiden etukäteisarvioinnin lisäksi rahastonhoitajien on perustettava myös asianmukaiset riskinhallintamenettelyt.
This includes in particular the analysis of the finan‐ cial instrument’s portfolio‐at‐risk to assess whether the funds’ endow‐ ment is adequate, and in particular to establish whether potential losses from loans and guarantees can be covered. 
Niihin kuuluu erityisesti rahoitusvälineen riskinalaisten salkunosien analysointi, jotta kyetään arvioimaan, onko rahastoihin suunnattu riittävä määrä rahoitusta ja kyetäänkö lainoista ja takauksista mahdollisesti aiheutuvat tappiot kattamaan.
Carrying out such an analysis is respecting the principles of sound fi‐ nancial management, according to the Commission’s guidance20 to Member States for the 2007–13 programming period. 
Komission jäsenvaltioille ohjelmakauden 2007–2013 osalta antamien ohjeiden20 mukaan tällaisen analyysin suorittaminen merkitsee sitä, että moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatetaan.
20 Guidance Note on Financial Engineering Instruments under Article 44 of Council Regulation (EC) No 1083/2006, COCOF_10‐0014‐04‐EN, 21 February 2011, Article 4.1.6. 
20 Guidance Note on Financial Engineering Instruments under Article 44 of Council Regulation (EC) No 1083/2006, COCOF_10-0014-04-EN (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 44 artiklan nojalla annettu rahoitusjärjestelyvälineitä koskeva ohjeasiakirja), 21. helmikuuta 2011, 4 artiklan 1 kohdan 6 alakohta.
Observations 17 27 The Court found that a portfolio‐at‐risk analysis had been undertaken only for one ESF financial instrument out of the six examined by the Court (see Table 2) and in the case of Italy, the Court considers that the three audited ESF financial instruments are significantly oversized (see Box 3). 
Huomautukset 17 27 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että riskinalaista salkunosaa koskeva analyysi oli suoritettu tarkastetuista kuudesta rahoitusvälineestä ainoastaan yhden tapauksessa (ks. taulukko 2).
28 According to the regulation, unused endowments of financial instruments are to be returned to the EU budget at closure21. 
28 Asetuksessa säädetään, että rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet määrärahat on palautettava EU:n talousarvioon ohjelman päättämisvaiheessa21.
21 Article 43(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
21 Komission asetus (EY) N:o 1828/2006, 43 artiklan 2 kohta.
Example of oversized ESF financial instruments By the end of 2013, disbursement to micro‐entrepreneurs was 9.5 % of the total endowment for the loan fund in Campania (set up in in December 2009), while it was 0 % and 26.7 % for the two guarantee funds in Calabria (set up in September and November 2012). 
Esimerkki ylimitoitetusta ESR:n rahoitusvälineestä Vuoden 2013 loppuun mennessä mikroyrittäjille suoritettujen maksujen osuus oli 9,5 prosenttia (joulukuussa 2009 perustettuun) Campanian lainarahastoon suunnatun rahoituksen kokonaismäärästä; Calabriassa (syyskuussa ja marraskuussa 2012) perustetuista kahdesta lainarahastosta toisen kohdalla vastaava osuus oli puolestaan 0 prosenttia ja toisen tapauksessa 26,7 prosenttia.
To respect the rule on eligibility of expenditure, the support should be paid by 31 December 201522. 
Menojen tukikelpoisuussäännön mukaan tuki on maksettava 31. joulukuuta 2015 mennessä22.
It is un‐ likely that the remaining funds will reach the micro‐entrepreneurs by the end of 2015. 
On epätodennäköistä, että jäljellä olevat varat maksettaisiin mikroyrittäjille vuoden 2015 loppuun mennessä.
22 The end of the eligibility period as defined in Regulation 1083/2006 is currently under discussion. 
22 Asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 määritetty tukikelpoisuuskauden päättymisajankohta on parhaillaan käsiteltävänä.
Weaknesses in relation to exit policy and winding up provisions for ESF financial instruments 29 The Court also assessed whether man‐ aging authorities had put in place exit policy and/or winding up provisions in accordance with the applicable rules23 for ESF financial instruments. 
ESR:n rahoitusvälineisiin sovellettaviin irtautumisstrategioihin / rahaston lakkauttamista koskeviin sääntöihin liittyvät puutteet 29 Tilintarkastustuomioistuin arvioi myös, olivatko hallintoviranomaiset ottaneet käyttöön irtautumisstrategiat ja/tai rahaston lakkauttamista koskevat säännöt ESR:n rahoitusvälineisiin sovellettavien sääntöjen23 mukaisesti.
The pur‐ pose of these policies and provisions is to ensure a sound and orderly liquida‐ tion of the fund at the time of closure. 
Näiden menettelyjen ja säännösten tarkoituksena on varmistaa, että varojen selvittäminen tapahtuu perusteellisesti ja moitteettomasti rahaston päättämisvaiheessa.
30 The Court found that no exit policy and/or winding up provisions were in place for three out of the six ESF financial instruments examined (two in Campania and one Calabria). 
30 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tarkastetuista kuudesta ESR:n rahoitusvälineestä kolmen tapauksessa ei ollut käytössä irtautumisstrategiaa / rahaston lakkauttamista koskevia sääntöjä (rahoi-tusvälineistä kaksi oli käytössä Campaniassa ja yksi Calabriassa).
23 Article 43(2) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006. 
23 Komission asetus (EY) N:o 1828/2006, 43 artiklan 2 kohta.
EPMF financial intermediaries (such as banks) have to apply to the EIF to ob‐ tain funding for their financial instru‐ ments. 
Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn rahoituksen välittäjien (esim. pankkien) on anottava rahoitusta rahoitusvälineisiinsä EIR:n kautta.
If financial intermediaries face no demand for loans or guarantees, they simply do not call upon the EIF funding. 
Jos rahoituksen välittäjät eivät saa laina-tai takuupyyntöjä, ne eivät hae rahoitusta EIR:ltä.
Therefore a specific regional needs assessment is not necessary. 
Näin ollen erityistä alueellista tarpeidenarviointia ei tarvita.
This cov‐ ers an assessment of risk management systems, including the portfolio‐at‐risk procedures. 
Prosessin yhteydessä arvioidaan riskinhallintajärjestelmiä sekä riskinalaisiin salkunosiin sovellettavia menettelyjä.
The portfolio and the re‐ spective default rate are subsequently monitored by the financial intermedi‐ ary and periodically reported to the EIF. 
Rahoituksen välittäjä seuraa riskinalaista salkunosaa ja siihen liittyvää maksukyvyttömyysas-tetta; välittäjä raportoi havainnoistaan säännöllisesti EIR:lle.
Specific rules on these monitoring and reporting arrangements form an integral part of the contract between the EIF and the financial intermediary. 
Näitä seuranta-ja raportointijärjestelyjä koskevat erityiset säännöt muodostavat kiinteän osan EIR:n ja rahoituksen välittäjän kesken tehtävää sopimusta.
33 The Court found that the required portfolio‐at‐risk analyses had been carried out for all seven EPMF financial instruments examined. 
33 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vaadittava riskinalaista salkunosaa koskeva analyysi oli suoritettu kaikkien tarkastuskohteena olleiden seitsemän eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn rahoitusvälineen kohdalla.
While microfi‐ nance activities are by definition high risk, the Court’s analysis showed that the portfolio‐at‐risk for a loan fund in Romania was low when compared to similar funds. 
Mikrorahoitustoiminta on luonteeltaan erittäin riskinalaista. Tilintarkastustuomioistuimen analyysissä kävi kuitenkin ilmi, että romanialaisen lainarahaston riskinalainen salkunosa oli pieni muihin samantyyppisiin rahastoihin verrattuna.
The fund which was op‐ erational since March 2012 had 0.3 % default risk for its portfolio and no write‐offs as of 30 September 2013. 
Maaliskuusta 2012 alkaen toiminnassa olleen rahaston salkkuun liittyvä luottoriski oli 0,3 prosenttia, eikä 30. syyskuuta 2013 mennessä ollut kirjattu luottotappioita.
Most ESF financial instruments did not attract private funding 34 One of the advantages of using financial instruments compared to grants is that they potentially attract private funding in addition to the public funding (from EU and national budgets). 
Useimmat ESR:n rahoitus‐ välineet eivät houkuttaneet yksityistä lisärahoitusta 34 Rahoitusvälineiden käytön etuihin avustuksiin verrattuna lukeutuu se, että ne voivat houkuttaa yksityistä lisärahoitusta (EU:n ja kansallisista talousarvioista mak-settavan) julkisen rahoituksen ohelle.
This is also referred to as leverage effect, which is measured as the ratio of total funding to public funding. 
Tästä puhutaan myös vipuvaikutuksena, jota mitataan kokonaisrahoituksen ja julkisen rahoituksen välisen suhteen avulla.
The Court examined whether financial instruments used under ESF or EPMF to support micro‐entrepreneurs suc‐ ceeded in attracting private in addi‐ tion to public funding. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, onnistuivatko mikroyrittäjien tukemiseen tarkoitetut ESR:n tai eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn rahoitusvälineet houkuttamaan yksityistä rahoitusta julkisen rahoituksen lisäksi.
35 The Court’s analysis showed that only one of the six audited ESF financial in‐ struments attracted additional private funding with a leverage ratio of 1.2 for a guarantee fund in Italy (Calabria). 
35 Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että tarkastetuista kuudesta ESR:n rahoitusvälineestä ainoastaan yksi houkutti yksityistä lisärahoitusta: Italiassa (Calabria) toimineen takuurahaston kohdalla saavutettu vipuvaikutus oli 1,2.
For four of the six instruments, there was no leverage at all as the leverage ratio was one or less24. 
Kuudesta välineestä neljän kohdalla ei ilmennyt lainkaan vipuvaikutusta, sillä vaikutusta kuvaava luku oli enimmillään 124.
For the last one, an‐ other guarantee fund in Italy (Calabria), the managing authority was not able to provide information on the leverage ratio. 
Viimeinen tapaus koski erästä toista takuurahastoa Italiassa (Calabria). Hallintoviranomainen ei kyennyt toimittamaan tietoa rahaston vipuvaikutuksesta.
24 A leverage ratio below 1.0 is possible when part of the endowment has been used for management fees. 
24 Vipuvaikutuksen taso voi jäädä alle 1,0:n tapauksessa, jossa osa rahoituksesta on käytetty hallintokuluihin.
Observations 19 36 Regarding quantitative objectives, the Court observes that setting a target leverage ratio was not a regulatory requirement during the 2007–13 pro‐ gramming period. 
Huomautukset 19 36 Määrällisesti ilmaistavissa olevien tavoitteiden osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että vipuvaikutusta koskevan tavoitearvon asettamista ei vaadittu lakisääteisesti ohjelmakaudella 2007–2013.
It however notes that target leverage ratios above 1.0 were specified at the set‐up of the fund only for the two Italian guarantee funds (1.25 to be attained at the clo‐ sure of the funds in 2015). 
Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että tavoitearvoksi asetetut yli 1,0:n vipuvaikutukset yksilöitiin rahaston perustamisvaiheessa ainoastaan kahden italialaisen takuurahaston tapauksessa (1,25:n vipuvaikutus oli määrä saavuttaa vuonna 2015 tapahtuvaan rahastojen päättämiseen mennessä).
In all other cases, either no information was avail‐ able or the target leverage ratio did not envisage that any private funding would be attracted. 
Kaikissa muissa tapauksissa ei joko ollut saatavilla tietoa tai vipuvaikutukselle asetetun tavoitearvon yhteydessä ei oletettu, että rahastot houkuttaisivat yksityistä rahoitusta.
EPMF financial instruments attracted some private funding 37 The Court found that all seven EPMF financial instruments implemented at the time of the audit had attracted ad‐ ditional private funding (see Table 3). 
Eurooppalaisen Progress‐mi‐ krorahoitusjärjestelyn rahoitusvälineet houkutti‐ vat jonkin verran yksityistä rahoitusta 37 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikki seitsemän eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn rahoitusvälinettä, joita toteutettiin tarkastuksen toimittamisajankohtana, olivat houkuttaneet yksityistä lisärahoitusta (ks. taulukko 3).
With regard to guarantees, the target leverage ratios have been exactly matched in one out of seven cases and have not been reached in two cases. 
Takuiden osalta vipuvaikutuksille asetetut tavoitearvot on saavutettu täysin yhdessä tapauksessa seitsemästä; kahdessa tapauksessa ne ovat jääneet saavuttamatta.
For two others, it is unlikely that the initial targets will be reached as the difference between current and target ratio is too significant to be overcome by the mid 2015 target date. 
Kahdessa muussa tapauksessa alkuperäisten tavoitearvojen saavuttaminen on epätodennäköistä, sillä tuolloin vallinneen arvon ja tavoitearvon välinen ero oli liian mittava saavutettavaksi vuoden 2015 puoliväliin asetettuun tavoiteajankohtaan mennessä.
For the two microcredit portfolio cases, there were no targets specified. 
Kahden mikroluottoja koskeneen salkun osalta ei ollut määritetty tavoitearvoja.
Leverage of EPMF financial instruments examined Entity (Member State) Project description Leverage ratio Target date Private funding (million euro) Target Actual (31.12.2013) Entity 1 (Greece) Microcredit portfolio 7.47 1.33 18.12.2014 0.3 guarantee Entity 2 (Romania) Entity 3 (Romania) Entity 4 (Romania) Microcredit portfolio Microcredit portfolio Microcredit portfolio guarantee Not specified 1.251 Not specified 1.18 8.33 1.38 20.3.2014 2.4 16.5.2013 1.7 29.12.2013 2.4 Entity 5 (Poland) Entity 6 (Poland) Entity 7 (Poland) Microcredit portfolio guarantee Microcredit portfolio guarantee Microcredit portfolio guarantee 9.13 9.13 6.67 1.33 7.58 1.33 30.3.2013 55.2 27.6.2015 0.3 27.6.2015 0.1 1 Actual leverage date is 30.9.2013. 
Tarkastettujen eurooppalaisen Progress‐mikrorahoitusjärjestelyn rahoitusvälineiden vipuvaikutus Kohde (Jäsenvaltio) Hankkeen kuvaus Vipuvaikutus Tavoitearvon toteu‐ tumiselle asetettu ajankohta Yksityinen rahoitus (miljoonaa euroa) Tavoitearvo Toteutunut (31.12.2013) Kohde 1 (Kreikka) Mikroluottorahasto 7,47 1,33 18.12.2014 0,3 Kohde 2 (Romania) Kohde 3 (Romania) Kohde 4 (Romania) Mikroluottorahasto Mikroluottorahasto Mikroluottojen takuurahasto Ei yksilöity 1,251 Ei yksilöity 1,18 8,33 1.38 20.3.2014 2,4 16.5.2013 1,7 29.12.2013 2,4 Kohde 5 (Puola) Kohde 6 (Puola) Kohde 7 (Puola) Mikroluottojen takuurahasto Mikroluottojen takuurahasto Mikroluottojen takuurahasto 9,13 9,13 6,67 1,33 7,58 1,33 30.3.2013 55,2 27.6.2015 0,3 27.6.2015 0,1 1 Tosiasiallinen vipuvaikutuksen ajankohta on 30.9.2013.
Source: ECA analysis based on EIF data (2013). 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi EIR:n tietojen perusteella (2013).
Observations 20 Monitoring and performance reporting systems 38 The Court assessed firstly the rel‐ evance of the performance reporting system put in place by the Member States and the EPMF and secondly, for the projects included in the sample, whether they were likely to have provided support to the micro‐entre‐ preneurs, and in particular to those previously unemployed. 
Huomautukset 20 Seurantajärjestelmät ja tuloksellisuuden raportointijärjestelmät 38 Tilintarkastustuomioistuin analysoi otokseen kuuluneiden hankkeiden osalta ensin jäsenvaltioiden perustamien ja eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn yhteydessä perustettujen tuloksellisuuden raportointijärjestelmien relevanttiutta ja toiseksi sitä, oliko hankkeiden avulla todennäköisesti tuettu mikroyrittäjiä, etenkin aiemmin työttöminä olleita mikroyrittäjiä.
39 The ultimate objective of EU financial support to micro‐entrepreneurs is to create or further develop sustainable businesses and jobs and to prevent or overcome unemployment. 
39 - Mikroyrittäjille tarkoitetun EU-tuen perimmäisenä tavoitteena on luoda tai kehittää kestäviä yrityksiä ja työpaikkoja sekä ehkäistä tai torjua työttömyyttä.
The Court therefore assessed whether the follow‐ ing information was reported by ESF or EPMF, as such performance indicators are also recommended in the Com‐ mission’s Code of Good Conduct and by expert organisations in the field of micro‐finance26: — information on the social profile (e.g. education, age, location or adherence to specifically vulner‐ able groups such as unemployed, disabled, ethnic minorities or migrants) of recipients of financial support for micro‐entrepreneurs; and — information on the survival rate of the micro‐enterprises after a cer‐ tain period beyond the end of the support (e.g. 2 years). 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, raportoitiinko seuraavista tiedoista ESR:n tai eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn yhteydessä, sillä tämäntyyppisiä tulosindikaattoreita suositellaan myös komission toimintasäännöissä, minkä lisäksi niitä suosittavat myös mikrorahoitusalan asiantuntijaorganisaatiot26: - mikroyrittäjille tarkoitetun taloudellisen tuen saajien sosiaalista profiilia koskevat tiedot (esim. kou- lutus, ikä, asuinpaikka tai kuuluminen erityisen heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten työttömiin, työkyvyttömiin, etnisiin vähemmistöihin tai maahanmuuttajiin) - tiedot mikroyritysten selviyty-misasteista, kun tuen päättymisestä on kulunut tietty ajanjakso (esim. kaksi vuotta). tarkastetuista 17 ESR:n toimenpideohjelmasta 11:n kohdalla (65 prosenttia) ei ollut saatavilla tietoa sitä, kuuluivatko mikroyrittäjille tarkoitettua taloudellista tukea saavat heikossa asemassa olevaan ryhmään.
For the other six programmes, the information is considered to be partly available as it was only provided for the projects specifi‐ cally targeting the unemployed. 
Muiden kuuden ohjelman osalta tietoja oli saatavilla osittain, sillä niitä annettiin ainoastaan nimenomaisesti työttömiin kohdennettujen hankkeiden osalta.
In the absence of reli‐ able and robust performance data on the survival rate, the sustain‐ ability of the projects cannot be assessed for the remaining 14 OPs. 
Koska selviytymisasteista ei ole saatavilla luotettavia ja perusteellisia tietoja, hankkeiden kestävyyttä ei kyetä arvioimaan jäljellä olevien 14 toimenpideohjelman osalta.