natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is largely due to a significant fall in consumption in the main producing Member States (Graph 2). 
Tämä johtuu pääasiassa siitä, että kulutus on vähentynyt keskeisissä tuottajajäsenvaltioissa huomattavasti (kaavio 2).
While some Member States have increased their consumption of wine, this increased demand has largely been met by imports, the levels of which have grown until 2007 and are stable since then (Graph 3), denoting an overall loss of competitiveness of the European wine production. 
Jotkin jäsenvaltiot ovat lisänneet viininkulutus-taan, mutta kysynnän kasvuun on lähinnä vastattu tuonnilla, joka kasvoi vuoteen 2007 asti ja on sittemmin pysynyt tasaisena (kaavio 3). Tämä tarkoittaa sitä, että Euroopan viinituotannon kilpailukyky on yleisesti ottaen huonontunut.
As the Commission noted in 2006, ‘the positive evolution of wine consumption in non-wine-producing Member States has not led to a benefit for the sales of EU wines, since the additional volumes consumed almost entirely corresponded to an increase in the consumption of wines imported from third countries’. 
Kuten komissio totesi vuonna 2006, viininkulutuksen myönteisestä kehityksestä muissa kuin viiniä tuottavissa jäsenvaltioissa ei ole ollut hyötyä EU-viinien myynnille, koska kulutettu lisämäärä selittyi melkein täysin kolmansista maista tuotujen viinien kulutuksen nousulla.
At the time of the reform, exports had risen, but at a lower rate than that of imports. 
Uudistuksen aikana vienti kasvoi, mutta vähemmän kuin tuonti.
2 Because total production may vary significantly from one year to the other as a result of climatic conditions, structural surplus is best measured using averages of more than one single year. 
2 Koska kokonaistuotanto saattaa vaihdella huomattavasti vuodesta toiseen sääolojen vuoksi, rakenteellista ylijäämää on paras mitata monivuotisten keskiarvojen perusteella.
The estimate of 14,5 million hl is based on the Commission’s analysis for the period 1999–03 and the Court’s own analysis does not show material differences. 
Edellä mainittu 14,5 miljoonan hehtolitran arvio perustuu komission kaudesta 1999–2003 tekemään analyysiin, eikä tilintarkastustuomioistuimen oma analyysi poikkea siitä olennaisesti.
10 Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
10 Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
11 GRAPH 2 WINE CONSUMPTION PER CAPITA IN SELECTED MEMBER STATES 70 60 50 40 30 20 10 0 Germany Spain France Italy United Kingdom 1 Data concerning wine year 2010/11 are provisional. 
70 60 50 40 30 20 10 0 11 KAAVIO 2 VIININKULUTUS HENKEÄ KOHTI TIETYISSÄ JÄSENVALTIOISSA Saksa Espanja Ranska Italia Yhdistynyt kuningaskunta 1 Viinivuotta 2010/2011 koskevat tiedot ovat alustavia.
Source: Eurostat, wine supply balance sheet. 
Lähde: Eurostat, viinin hankintatase.
GRAPH 3 EXTRA‐EU WINE TRADE 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 Imports EU-27 Exports EU-27 1 Data concerning wine year 2010/11 are provisional. 
KAAVIO 3 EU:N ULKOMAANKAUPPA VIINIALALLA 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 Tuonti EU-27 Vienti EU-27 1 Viinivuotta 2010/2011 koskevat tiedot ovat alustavia.
Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1 000 hl Litres 
Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1 000 hl Litraa
The last special report issued by the Court on the COM wine was published in 1987 and covered essentially the Community’s wine distillation measures3. 
Viimeisin viinin YMJ:stä annettu tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus julkaistiin vuonna 1987, ja siinä käsiteltiin lähinnä yhteisön viinin-tislaustoimenpiteitä3.
Already at that time it was clear that supply was exceeding demand, owing to a combination of increasing yields (which offset measures aimed at reducing the area under vines) and falling demand. 
Jo silloin oli selvää, että tarjonta ylittäisi kysynnän. Tämä johtui siitä, että sadot olivat aiempaa suurempia (mikä heikensi niiden toimenpiteiden vaikutusta, joiden tarkoituksena on vähentää viiniköynnösten peittämää alaa) ja kysyntä aiempaa pienempi.
Besides finding shortcomings both in the governing regulations and in their implementation at Member State level, the Court concluded that the distillation measures were actually contributing to the structural surplus of supply by providing an assured outlet at excessively attractive prices. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita sekä asianomaisissa asetuksissa että niiden täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden tasolla ja totesi, että tislaus-toimenpiteillä itse asiassa myötävaikutettiin tarjonnan rakenteelliseen ylijäämään, koska ne tarjosivat varman menekin liian suotuisaan hintaan.
In fact, the main effect of the distillation measures was to transfer the problem of structural surplus from the wine to the alcohol market. 
Pääasiallinen seuraus tislaustoimenpiteistä oli se, että rakenteellisen ylijäämän ongelma siirtyi viinialalta alkoholimarkkinoille.
The adverse effects of the distillation measures, together with the wider problems of persistent imbalances in the wine market and the relative ineffectiveness of the grubbing-up measure (partly due to an offsetting effect from replanting support schemes), were also noted by the Court in Annual Reports of subsequent years4. 
Tilintarkastustuomioistuin on pannut seuraavina vuosina antamissaan vuosikertomuksissa niin ikään merkille tislaustoimenpiteiden kielteiset vaikutukset sekä viinimarkkinoiden jatkuvaan epätasapainoon liittyvät laajemmat ongelmat ja raivaustoimenpiteiden suhteellisen tehottomuuden (joka johtui osittain uudelleenistutusta tukevien järjestelmien mitätöivästä vaikutuksesta)4.
THE OBJECTIVES OF THE REFORM 6. 
UUDISTUKSEN TAVOITTEET 6.
The primary reason for reforming cited by the Commission in its 2006 communication to the Council and the European Parliament — ‘Towards a sustainable European wine sector’5 — was the growing imbalance between supply and demand. 
Komissio mainitsi neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuonna 2006 antamassaan tiedonannossa – ”Kohti kestävää viinialaa Euroopassa”5 –, että uudistuksen pääsyynä oli tarjonnan ja kysynnän kasvava epätasapaino.
As additional reasons, the Commission noted the complexity of the existing regulatory framework; the increased use of crisis distillation, which was becoming a regular practice; decreasing consumption; increasing competition from third countries; the limited success of planting rights in controlling the production potential; and the negative effects of planting restrictions in the process of rationalising the structure of holdings. 
Muita komission mainitsemia syitä olivat sääntelykehyksen monimutkai-suus; erityisen tislauksen käytön lisääntyminen ja muuttuminen tavanomaiseksi käytännöksi; vähenevä kulutus; kasvava kilpailu kolmansista maista; istutusoikeuksien vähäinen menestys tuotantomahdollisuuksien rajoittamisessa ja istutusrajoitusten kielteiset vaikutukset tilojen rakenteen järkeistämisprosessiin.
In the light of those problems, the objectives of the reform were therefore6: Ū to create a wine regime that operates through clear, simple and effective rules that balance supply and demand; Ū to increase the competitiveness of the Community’s wine producers; Ū to strengthen the reputation of Community quality wine as the best in the world; Ū to recover old markets and win new ones in the Community and worldwide; 3 Special Report No 4/87 (OJ C 297, 6.11.1987, p. 
Kyseisten ongelmien valossa uudistuksen tavoitteena oli täten6: ɦ luoda viinialalle järjestelmä, jonka selkeät, yksinkertaiset ja tehokkaat säännöt tasapainottavat tarjontaa ja kysyntää ɦ parantaa yhteisön viinintuottajien kilpailukykyä ɦ vahvistaa yhteisön alueen laatuviinien mainetta maailman parhaina ɦ vallata takaisin vanhat markkinat ja valloittaa uusia markkinoita yhteisössä ja muualla maailmassa 3 Erityiskertomus nro 4/87 (EYVL C 297, 6.11.1987, s.
4 The Court’s annual reports concerning the financial years 1991 (OJ C 330, 15.12.1992, p. 
4 Näihin tekijöihin viitataan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa varainhoitovuosilta 1991 (EYVL C 330, 15.12.1992, s.
1), 1993 (OJ C 327, 24.11.1994, p. 
1), 1993 (EYVL C 327, 24.11.1994, s.
1), 1996 (OJ C 348, 18.11.1997, p. 
1), 1996 (EYVL C 348, 18.11.1997, s.
1) and 1999 (OJ C 342, 1.12.2000, p. 
1) ja 1999 (EYVL C 342, 1.12.2000, s.
5 COM(2006) 319 final, 22 June 2006. 
5 KOM(2006) 319 lopullinen, 22.6.2006.
6 Recital 5 of Council Regulation (EC) No 479/2008 of 29 April 2008 on the common organisation of the market in wine, amending Regulations (EC) No 1493/1999, (EC) No 1782/2003, (EC) No 1290/2005, (EC) No 3/2008 and repealing Regulations (EEC) No 2392/86 and (EC) No 1493/1999 (OJ L 148, 6.6.2008, p. 
6 Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2008, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2008, viinialan yhteisestä markkinajärjestelystä, asetusten (EY) N:o 1493/1999, (EY) N:o 1782/2003, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 3/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2392/86 ja (EY) N:o 1493/1999 kumoamisesta (EUVL L 148, 6.6.2008, s.
1). 
1), johdanto-osan 5 kappale.
12 Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
12 Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
13 BOX 1 THE MAIN FEATURES OF THE REFORMED COM The main financial instruments, supported by an annual budget of 1,4 billion euro, are: ο Voluntary grubbing-up of vineyards, limited to a period of 3 years. ο National financial envelopes: a specific budget is made available for each Member State which can choose the measures (among 11 available7) best adapted to its specific situation. ο Rural development and environmental protection in wine-producing areas. 
13 LAATIKKO 1 UUDISTETTU YMJ PÄÄPIIRTEITTÄIN Yhteensä 1,4 miljardin euron vuotuisesta talousarviosta tuetaan seuraavia keskeisiä rahoitusvälineitä: ο Viinitilojen vapaaehtoinen raivaus; kesto enintään kolme vuotta. ο Jäsenvaltiokohtaiset määrärahat: kunkin jäsenvaltion käyttöön annetaan tätä tarkoitusta varten määrärahat, ja ne voivat valita (yhdestätoista toimenpiteestä7) tilanteeseensa parhaiten sopivat toimenpiteet. ο Maaseudun kehittäminen ja ympäristönsuojelu viinintuotantoalueilla.
Other features of the wine reform include: ο Immediate withdrawal of intervention measures such as export refunds and storage and the gradual withdrawal of other intervention measures (e.g. crisis distillation) which should end by 2012. 
Muita viinialan uudistuksen osa-alueita olivat: ο Vientitukien ja varastoinnin kaltaisten interventiotoimenpiteiden välitön lopettaminen ja niiden interventiotoimenpiteiden vähittäinen lopettaminen (esim. erityinen tislaus), joiden tulisi päättyä vuoteen 2012 mennessä.
The latter measures are included in the national envelopes. ο The extension of the planting rights regime until the end of 2015 with a possibility for Member States to extend the regime to the end of 2018. ο The adaptation of wine-making practices in line with those established by the International Organisation of Vine and Wine (OIV). ο New wine classification rules, according to three categories (‘Protected Designation of Origin’, ‘Protected Geographical Indication’ and other wines including varietal wines). ο Simpler labelling rules. ο Cross-compliance requirements (wine growers now have to respect the good agricultural and environmental conditions defined in Council Regulation (EC) No 73/2009). 
Jälkimmäiset toimenpiteet rahoitetaan jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista. ο Istutusoikeusjärjestelmän voimassaoloa jatketaan vuoden 2015 loppuun ja jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus jatkaa järjestelmän täytäntöönpanoa vuoden 2018 loppuun saakka. ο Viininvalmistuskäytäntöjen mukauttaminen Kansainvälisen viinijärjestön (O.I.V.) vahvistamien käytäntöjen mukaiseksi. ο Uudet viininluokittelusäännöt, jotka noudattavat jakoa kolmeen eri luokkaan (”suojattu alkuperänimitys”, ”suojattu maantieteellinen merkintä” ja muut viinit rypälelajikeviinit mukaan luettuina). ο Yksinkertaisemmat pakkausmerkintöjä koskevat säännöt. ο Täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset (viininviljelijöiden on nykyään noudatettava neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009 määritettyjä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksia).
7 Article 103m of Council Regulation (EC) No 1234/2007 of 22 October 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) (OJ L 299, 16.11.2007, p. 
7 Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (EUVL L 299, 16.11.2007, s.
1) lists the measures available to Member States: single payment scheme; promotion; restructuring and conversion of vineyards; green harvesting; mutual funds; harvest insurance; investments; by-product distillation; potable alcohol distillation; crisis distillation; and use of concentrated grape must. wine bottling process Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
1)103 m artiklassa luetellaan jäsenvaltioiden käytettävissä olevat toimenpiteet: tilatukijärjestelmä; menekinedistäminen; viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen; rypäleiden korjaaminen raakana; sijoitusrahastot; satovakuutus; investoinnit; sivutuotteiden tislaus; viinin tislaaminen alkoholijuomaksi; erityinen tislaus ja tiivistetyn rypäleen puristemehun käyttö. viinin pullotusprosessi Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
14 Ū to create a wine regime that preserves the best traditions of Community wine production, reinforcing the social fabric of many rural areas; and Ū to ensure that all production respects the environment. 
ɦ luoda viinialalle järjestelmä, jonka avulla säilytetään EU:n viinintuotannon parhaat perinteet ja täten vahvistetaan monien maaseutualueiden sosiaalista rakennetta ɦ varmistaa, että kaikki tuotanto on ympäristöystävällistä.
Council Regulation (EC) No 479/2008 on the new COM in wine came into force on 1 August 2008 and provided the overall framework for a wine sector reform. 
Viinialan uutta yhteistä markkinajärjestelyä koskeva neuvoston asetus (EY) N:o 479/2008 tuli voimaan 1. elokuuta 2008; siinä vahvistettiin viinialan uudistuksen yleinen kehys.
In August 2009, that regulation was repealed8 and the wine COM was integrated into the single COM established by Council Regulation (EC) No 1234/2007. restructured vineyard in spain 8 Council Regulation (EC) No 491/2009 of 25 May 2009 amending Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) (OJ L 154, 17.6.2009, p. 
Elokuussa 2009 asetus kumottiin8 ja viinialan YMJ sisällytettiin osaksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 mukaista yhteistä markkinajärjestelyä. 8 Neuvoston asetus (EY) N:o 491/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) muuttamisesta (EUVL L 154, 17.6.2009, s.
15 AUDIT OBJECTIVE, SCOPE AND APPROACH 9. The audit aimed primarily at assessing the progress achieved to date as regards particularly one of the main objectives of the reform: improving the balance between supply and demand. 
15 TARKASTUKSEN TAVOITE, SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 9. Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, miten tähän mennessä on onnistuttu saavuttamaan yksi uudistuksen keskeisistä päämääristä: tarjonnan ja kysynnän tasapainottaminen.
The audit focused on the ‘grubbing-up’ and ‘restructuring and conversion’ measures, because they are the two largest areas of spending and because they are crucial to the achievement of the objective of improving the balance between supply and demand. 
Tarkastus kohdistui ”raivaustoi-menpiteisiin” ja ”viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvään toimenpiteeseen”, koska ne olivat kaksi suurinta menoalaa ja koska ne ovat tarjonnan ja kysynnän tasapainottamista-voitteen saavuttamisen kannalta erityisen tärkeitä.
The grubbing-up measure is designed to reduce supply and one target of the restructuring and conversion measure is to adapt supply to demand. 
Yksi viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvän toimenpiteen päämääristä on mukauttaa tarjonta kysyntään.
Although a general review of the design of other measures was carried out, the audit did not assess their effectiveness, as they have only been implemented from 2009 onwards. 
Muiden toimenpiteiden rakenteeseen kohdistettiin vain yleinen tarkastus; tarkastuksessa ei arvioitu muiden toimenpiteiden vaikuttavuutta, koska niitä on pantu täytäntöön vasta vuodesta 2009 alkaen.
At the time of execution of the audit such an assessment would have been premature. 
Kyseinen arviointi olisi ollut liian aikaista suorittaa tämän tarkastuksen yhteydessä.
The Court conducted audit missions to Germany, Spain, France, Italy and Romania and to the Commission, to interview the officials responsible for the reform preparation, implementation and monitoring. 
Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit Saksaan, Espanjaan, Ranskaan, Italiaan ja Romaniaan ja kävi komissiossa haastattelemassa virkamiehiä, joiden vastuulla oli uudistuksen valmistelu, täytäntöönpano ja seuranta.
In the Member States selected, the audit included the review and analysis of national legislation, statistical data and internal procedures on the basis of samples of transactions, as well as audits on the spot to beneficiaries — the wine growers. 
Tarkastukseen valituissa jäsenvaltioissa käytiin lisäksi läpi ja analysoitiin kansallista lainsäädäntöä, tilastotietoja ja sisäisiä menettelyjä tapahtumaotannan perusteella sekä tehtiin tarkastuksia paikalla edunsaajien eli viininviljelijöiden luona.
The transactions reviewed were sampled from expenditure made during the financial year 20099 — the first year of implementation of the reform. 
Tarkastettavat tapahtumat on poimittu menoista, jotka olivat aiheutuneet varainhoitovuonna 20099 eli uudistuksen ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna.
9 The EAGF financial year n runs from 16 October n-1 to 15 October n. restructured vineyard in romania Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
9 Maataloustukirahaston varainhoitovuosi alkaa 16. lokakuuta vuonna n-1 ja päättyy 15. lokakuuta vuonna n. rakenneuudistettu viinitila romaniassa Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
In preparing the reform, the Commission undertook a wide-ranging review of the wine sector. 
Uudistusta valmistellessaan komissio tarkasti viinialaa laaja-alaisesti.
Between 2005 and 2008, it undertook an ex post evaluation of the pre-existing regime, consultation with stakeholders, an impact assessment and research on specific aspects of the wine sector. 
Se suoritti vuosina 2005–2008 nykyistä edeltävän järjestelmän jälkitarkastuksen, kuuli sidosryhmiä, arvioi vaikutuksia ja tutki tiettyjä viinialan osa-alueita.
BOX 2 Use of crisis distillation Wine year Quantities distilled (hl) Expenditure (euro) 2000/01 5 923 000 120 400 000 2001/02 6 679 000 165 160 000 2002/03 - - 2003/04 - - 2004/05 7 058 000 175 053 000 2005/06 4 880 000 120 300 000 2006/07 - - 2007/08 - - Total 24 540 000 580 913 000 Storage of wine and grape must Financial year Expenditure (euro) 2001 61 706 018 2002 68 534 023 2003 53 182 036 2004 50 206 010 2005 69 571 712 2006 90 332 117 2007 85 452 311 2008 73 821 269 Total 552 805 497 USE OF ‘CRISIS DISTILLATION’ AND ‘STORAGE’, QUANTITIES DISTILLED AND EU EXPENDITURE DURING 2000–08 Source: European Commission, Agriculture and Rural Source: European Commission, general budget. Development DG. Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
LAATIKKO 2 Erityinen tislaus Viinivuosi Määrä (hl) Menot (euroa) 2000/01 5 923 000 120 400 000 2001/02 6 679 000 165 160 000 2002/03 - - 2003/04 - - 2004/05 7 058 000 175 053 000 2005/06 4 880 000 120 300 000 2006/07 - - 2007/08 - - Yhteensä 24 540 000 580 913 000 Viinin ja rypäleen puristemehun varastointi Varainhoitovuosi Menot (euroa) 2001 61 706 018 2002 68 534 023 2003 53 182 036 2004 50 206 010 2005 69 571 712 2006 90 332 117 2007 85 452 311 2008 73 821 269 Yhteensä 552 805 497 ERITYINEN TISLAUS JA VARASTOINTI, TISLATUT MÄÄRÄT JA EU-MENOT KAUDELLA 2000–2008 Lähde: Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen Lähde: Euroopan komissio, yleinen talousarvio. pääosasto. Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
In addition to the grubbing-up and restructuring measures, which are covered in detail in the following sections, the reform included the following important features: (a) The creation of national envelopes which means that, given the diversity of the wine sector, Member States10 are able to choose the measures best adapted to their specific situation including the abovementioned restructuring measures. 
Uudistus käsitti seuraavissa osioissa yksityiskohtaisesti kuvattujen raivaus- ja rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi seuraavat merkittävät osa-alueet: a) Jäsenvaltiokohtaisten määrärahojen avulla jäsenvaltiot10 voivat viinialan monimuotoisuuden huomioon ottaen valita tilanteeseensa parhaiten sopivat toimenpiteet edellä mainitut rakenneuudistus-toimenpiteet mukaan luettuina.
Indeed, wine is not an undifferentiated commodity: there is an important product diversity as well as a different market situation in the different Member States. 
Viini ei tosiaankaan ole mikään yhtenäinen hyödyke: tuotteet ja markkinatilanteet vaihtelevat paljon jäsenvaltiosta toiseen.
Adaptable national envelopes can be an appropriate response to these diverse national market circumstances. (b) The gradual end of intervention measures such as storage and distillation, which were being used systematically, as shown in Box 2, is designed to eliminate alternative, non-market based outlets for wine production. 
Eri tilanteisiin mukautuvat jäsenvaltiokohtaiset määrärahat mahdollistavat sen, että erilaisiin kansallisiin markkinaoloihin voidaan reagoida asianmukaisesti. b) Interventiotoimenpiteitä, kuten varastointia ja tislausta, käytettiin aiemmin järjestelmällisesti, kuten laatikosta 2 käy ilmi. Niiden soveltamisen asteittaisen päättymisen tarkoituksena on poistaa vaihtoehtoiset, muut kuin markkinaperusteiset viinintuotannon myyntimahdollisuudet.
One of the key elements of the COM in wine is the planting rights regime, in force since 1976, which significantly restricts the planting of new vineyards. 
Viinialan YMJ:n yksi keskeisistä osa-alueista on vuodesta 1976 sovellettu istutusoikeusjärjestelmä, jonka avulla rajoitetaan merkittävällä tavalla uusien viinitilojen istutuksia.
Although the COM in 1999 planned that the regime should end in 2010, the reform of 2008 maintains it until the end of 2015, and allows the Member States to continue enforcing it in all or part of their territory until the end of 201811. 
Vaikka vuoden 1999 YMJ:ssä kaavailtiin, että järjestelmä olisi lakkautettava vuoden 2010 lopussa, vuoden 2008 uudistus pitää sen voimassa vuoden 2015 loppuun asti ja mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat jatkaa sen täytäntöönpanoa joko koko alueellaan tai osalla alueestaan vuoden 201811 loppuun asti.