natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Grants finance: (a) actions intended to achieve a particular Union policy objective (so-called ‘action grants’); or (b) the functioning of a body which supports a particular or general agency (Un-ion) policy objective (so-called ‘operating grants’).5 08 The following basic principles applicable to grants are set out in the FR: — co-financing: beneficiaries should bear part of the incurred cost; — no-profit: grants should not have the purpose or effect of producing a profit for the beneficiaries; — non-retroactivity: grants should not be awarded retroactively; — non-cumulative award: only one grant may be awarded for the same action; — transparency and equal treatment are to be ensured throughout the whole grant process, from the call for proposal to closure. 
Avustuksilla rahoitetaan a) toimia, joilla pyritään saavuttamaan jokin unionin toimintapoliittinen tavoite (”toimikohtaiset avustukset”) b) sellaisen elimen toimintaa, joka tukee jotakin tiettyä tai yleistä viraston (unio-nin) toimintapoliittista tavoitetta (”toiminta-avustukset”).5 08 Varainhoitoasetuksessa säädetään seuraavista avustuksiin sovellettavista perusperiaatteista: — Yhteisrahoitus: avustuksensaajan on vastattava osasta kustannuksista. — Voiton tavoittelun kielto: avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajalle. — Taannehtivuuskielto: avustuksia ei saa myöntää takautuvasti. — Päällekkäisten avustusten kielto: samaan hankkeeseen voi myöntää vain yhden avustuksen. — Avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteen toteutuminen on varmistettava koko prosessin ajan, ehdotuspyynnön julkaisemisesta sen päättymiseen.
2 Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s.
1) (Financial Regulation). 
1) (varainhoitoasetus).
3 Commission Delegated Regulation (EU) No 1268/2012 of 29 October 2012 on the rules of application of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 362, 31.12.2012, p. 
3 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s.
4 Commission Delegated Regulation (EU) No 1271/2013 of 30 September 2013 on the framework financial regulation for the bodies referred to in Article 208 of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council (OJ L 328, 7.12.2013, p. 
4 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013, annettu 30 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (EUVL L 328, 7.12.2013, s.
5 See Article 121 of the FR. 
5 Ks. varainhoitoasetus, 121 artikla.
Introduction 16 Roles and responsibilities 09 Grants are implemented by agencies through indirect centralised management. 
Johdanto 16 Roolit ja vastuualueet 09 Virastoissa avustukset pannaan täytäntöön välillisen keskitetyn hallinnoinnin avulla.
Accordingly, the agencies are responsible for the multi-annual and annual programming as well as for the implementation (operational and financial) of their grant actions. 
Tämän mukaisesti virastot vastaavat avustustoimintaansa koskevien monivuotisten ja vuosittaisten ohjelmien laatimisesta sekä (toiminnan ja rahoituksen) toteutuksesta.
In those cases where the Commission delegates the implementation of a specific grant action to an agency, it retains ultimate responsibility for the overall implementation of the grant budget6. 
Tapauksissa, joissa komissio delegoi jollekin virastolle tietyn avustustoimen täytäntöönpanon, kyseinen virasto on viime kädessä vastuussa avustusbudjetin toteutumisesta6.
The agencies’ effective management of grant activities is therefore crucial for the achievement of Union objectives and policies. 
Virastojen avustustoiminnan vaikuttava hallinnointi onkin unionin politiikkojen ja tavoitteiden saavuttamisen kannalta ratkaisevan tärkeää.
10 At agency level, grant management controls comprise the following systems7: (a) ex ante and ex post evaluation of the agency’s grant actions and projects; (b) call for proposals procedures and evaluation panels; (c) ex ante and ex post controls to verify the legality and regularity of the cost statements submitted by the beneficiaries; (d) monitoring and reporting to measure achievements and results of the funded grant activities based on key performance indicators (KPIs). 
10 Virastot valvovat avustusten hallinnointia seuraavien järjestelmien avulla7: a) viraston avustustoimien ja hankkeiden ennakkoja jälkiarviointi b) ehdotuspyyntömenettelyt ja arviointipaneelit c) ennakkoja jälkitarkastukset avustuksensaajien toimittamien kuluilmoitusten laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi d) seuranta ja raportointi avustuksin rahoitetun toiminnan tulosten mittaamiseksi keskeisten tulosindikaattorien avulla.
6 For example, the Commission decentralised implementation of the GMES Initial Operations of the land monitoring services (GIO land) to the EEA. 
6 Esimerkkinä GMES-ohjelman maakartoituspalvelujen ensivaiheen toimintojen (GIO land) täytäntöönpano, jonka komissio delegoi EYK:lle.
7 See articles 133 and 135 of the FR, and Article 29(4) of the FFR. 
7 Ks. varainhoitoasetuksen 133 ja 135 artikla sekä varainhoidon puiteasetuksen 29 artiklan 4 kohta.
Audit scope and approach 17 Audit scope 11 In its specific annual reports,the Court has repeatedly highlighted weaknesses in grant management, particularly in relation to the ex ante and ex post control of cost statements, the reliability of the external auditor’s ex ante verification work, the monitoring of the operational implementation of grants, and the recovery of undue payments. 
Tarkastuksen laajuus ja 17 tarkastustapa Tarkastuksen laajuus 11 Tilintarkastustuomioistuin on tuonut erityisvuosikertomuksissaan toistuvasti esiin avustusten hallinnoinnin puutteita, joita esiintyy erityisesti kuluilmoitusten ennakkoja jälkitarkastuksissa, ulkoisen tarkastajan tekemien ennakkotarkastusten luotettavuudessa, avustusten toiminnallisen täytäntöönpanon seurannassa ja aiheettomien maksujen takaisinperinnässä.
12 Hence, the audit assessed how the agencies managed grants and whether they were implemented in compliance with the rules. 
12 Tämän vuoksi tarkastuksessa arvioitiin, miten virastot hallinnoivat avustuksia ja pantiinko ne täytäntöön sääntöjen mukaisesti.
This has been broken down into the following audit sub-questions: (a) Do agencies choose grants as the most appropriate funding tool and are grant-funded activities properly aligned to the agencies’ mission, strategic tasks and objectives? (b) Do agencies’ procedures ensure selection of proposals in compliance with the applicable rules and effective monitoring of their implementation? (c) Do agencies measure and evaluate outcomes of grant activity appropriately? 
Pääkysymys jaettiin seuraaviksi osakysymyksiksi: a) Valitaanko virastoissa avustukset siksi, että ne ovat tarkoituksenmukaisin rahoitusväline, ja onko avustuksin rahoitettava toiminta sovitettu asianmukaisesti yhteen virastojen toimeksiannon, strategisten tehtävien ja tavoitteiden kanssa? b) Ovatko virastojen menettelyt sellaisia, että voidaan varmistaa ehdotusten valinta sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja ehdotusten täytäntöönpanon vaikuttava seuranta? c) Mitataanko ja arvioidaanko virastoissa avustuksin rahoitetun toiminnan tuloksia riittävästi?
13 The audit focused on the whole grant management process. 
13 Tarkastuksessa kiinnitettiin huomio koko avustusten hallinnointiprosessiin.
It did not examine the socioeconomic impact of agencies’ grants. 
Siinä ei tutkittu virastojen myöntämien avustusten sosioekonomista vaikutusta.
Audit scope and approach 18 Audit approach 14 The audit was based on: (a) On-the-spot visits to five agencies (EIT, Frontex, EEA, EFSA and ECDC) in order to obtain audit evidence of grant management practices through interviews with the operational and administrative key staff, review of documentation, analysis of internal control processes, and examination of the sample set out in the Annex. (b) A review of the founding regulations, multiannual and annual work programmes, grant programming documents, grant management guidelines, as well as grant evaluation reports of the five agencies selected for audit visits. (c) A detailed analysis of 16 call procedures and 75 grant payments over the five selected agencies during the period January 2013 to March 2015 (see Annex). 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 18 Tarkastustapa 14 Tarkastuksen yhteydessä toteutettiin seuraavat tarkastustoimet: a) Paikan päällä viidessä virastossa (EIT, Frontex, EYK, EFSA ja ECDC) tehdyt tarkastuskäynnit. Tarkoituksena oli hankkia tarkastusevidenssiä avustusten hallinnointiin liittyvistä käytännöistä haastattelemalla tärkeimpiä toiminnasta ja hallinnosta vastaavia työntekijöitä, tarkastamalla asiakirjoja, analysoimalla sisäisiä valvontaprosesseja ja tutkimalla otosta, joka esitetään liitteessä. b) Tarkastus, joka koski tarkastuskäyntejä varten valittujen viiden viraston pe-rustamisasetuksia, monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia, avustuksia koskevia ohjelma-asiakirjoja, avustusten hallinnointiohjeita ja avustuksia koskevia arviointikertomuksia. c) Yksityiskohtainen analyysi 16 ehdotuspyyntömenettelystä ja 75 avustusmak-susta, jotka olivat toteutuneet viidessä valitussa virastossa tammikuun 2013 ja maaliskuun 2015 välisenä aikana (ks. liite).
15 The audit was carried out against the background of the general FR and its RAP, the audited agency’s internal control standards and founding regulation as well as the multiannual policy frameworks related to the agency’s policy area. 
15 Tarkastuksessa otettiin huomioon yleinen varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt, tarkastetun viraston sisäisen valvonnan standardit ja perustamisasetus sekä viraston toimintapolitiikan alaan liittyvät monivuotiset toimintakehykset.
Observations 19 16 Our observations are in three parts corresponding to the audit sub-questions in paragraph 12: (a) the strategic choice of funding tool, (b) the implementation of this decision and (c) the measurement of results. 
Huomautukset 19 16 Huomautukset jakaantuvat kolmeen osan, jotka vastaavat kohdassa 12 esitettyjä osakysymyksiä: a) rahoitusvälineen strateginen valinta, b) päätöksen täytäntöönpano ja c) tulosten mittaaminen.
Agencies did not address all funding options, grants were not always the most appropriate tool and agencies’ programming documents were not fully aligned with their mandate and strategic objectives Inadequate follow‐up of ex ante evaluation contributed to agencies’ choice of inappropriate funding tools and poor grant design Inadequate follow‐up of ex ante evaluations 17 Agencies are required to perform ex ante evaluations of their programmes and activities in order to comply with the principle of sound financial management. 
Virastot eivät pyrkineet käyttämään kaikkia rahoitusvaihtoehtoja, avustukset eivät olleet aina kaikkein tarkoituksenmukaisin väline, eivätkä virastojen ohjelma-asiakirjat olleet täysin viraston tehtävien ja strategisten tavoitteiden mukaisia Ennakkoarvioinnin seuranta oli riittämätöntä, minkä vuoksi virastot valitsivat epätarkoituksenmukaisia rahoitusvälineitä ja rahoituksen suunnittelu oli puutteellista Ennakkoarviointien puutteellinen seuranta 17 Virastojen on arvioitava ennakolta, ovatko niiden ohjelmat ja toiminta moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia.
Among other things, the ex ante evaluation should address the added value of the EU involvement, the selection of the most appropriate method of implementation, the cost-effectiveness of the selected method and the lessons learned from similar experiences in the past8. 
Ennakkoarvioinnissa on otettava huomioon muun muassa EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo, tarkoituksenmukaisimman toteutusmenetelmän valinta, valitun menetelmän kustannustehokkuus ja vastaavista hankkeista aiemmin saadut kokemukset8.
18 Both EEA and EFSA performed robust ex ante evaluations before launching their respective calls for proposals. 
18 EYK ja EFSA suorittivat perusteelliset ennakkoarvioinnit, ennen kuin ne julkaisivat omat ehdotuspyyntönsä.
EFSA’s scientific cooperation roadmap 2014 to 2016 is an example of good practice of an ex ante evaluation. 
EFSAn tieteellisen yhteistyön etenemissuunnitelma 2014–2016 on esimerkki hyvästä ennakkoarviointikäytännöstä.
Its main objective was to improve the effectiveness and efficiency of future grants, while considering the added value of its involvement (see Box 2). 
Sen tärkeimpänä tavoitteena oli parantaa tulevaisuudessa myönnettävien avustusten vaikuttavuutta ja tehokkuutta, ja samalla arvioitiin viraston mukaantulon tuomaa lisäarvoa (ks. laatikko 2).
Observations 20 EFSA applied lessons learned to introduce new and more effective grant concepts in 2015 EFSA performed the ex ante evaluation with a view to strengthen its future scientific cooperation with Member States. 
Huomautukset 20 EFSA hyödynsi kokemuksiaan ottaessaan käyttöön uusia ja vaikuttavampia avustuskonsepteja vuonna 2015 EFSA suoritti ennakkoarvion tarkoituksenaan lujittaa jäsenvaltioiden kanssa tehtävää tieteellistä yhteistyötä tulevaisuudessa.
To this end, in 2013 EFSA launched consultations with its Focal Point network and the Advisory Forum Discussion Group on Scientific Cooperation. 
Tätä varten se aloitti vuonna 2013 neuvottelut oman koordinointikeskusten verkostonsa ja tieteellisen yhteistyön keskusteluryhmän neuvoa-antavan foorumin (Advisory Forum Discussion Group on Scientific Cooperation) kanssa.
It also commissioned an external review to assess the impact of its existing grant and procurement projects on delivery of its tasks. 
EFSA teetti myös ulkoisen arvioinnin siitä, miten sen käynnissä olevat avustus-ja hankintahankkeet vaikuttavat viraston suoriutumiseen tehtävistään.
EFSA analysed the outcomes and recommendations of these reviews in formulating its scientific cooperation roadmap 2014 to 2016, which introduced new and more effective grant concepts, namely thematic grants (e.g. microbial foodborne patho-gens) and grants for joint projects (e.g. VectorNet). 
EFSA analysoi näistä arvioinneista saadut tulokset ja suositukset laatiessaan tieteellisen yhteistyön etenemissuunnitelman 2014–2016. Siinä otettiin käyttöön uudet ja entistä vaikuttavammat avustuskonseptit: aihekohtaiset avustukset (aiheena esimerkiksi mikrobiset elintarvikeperäiset patogeenit) ja avustukset yhteishankkeisiin (esimerkiksi VectorNet).
Thematic grants are now being awarded for broad priority themes established in advance in cooperation with the Member States. 
Aihekohtaisia avustuksia myönnetään nyt laaja-alaisiin painopisteaiheisiin, jotka on määritetty jo etukäteen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
EFSA is increasing the maximum grant amount to 500 000 euros thereby encouraging large strategic project proposals, while limiting its co-financing rate to 50 % (compared to its previous 90 % co-financing rate for specific grants). 
EFSA nostaa avustuksen enimmäissumman 500 000 euroon kannustaakseen laajoja strategisia hanke-ehdotuksia. Samalla se laskee rahoitusosuuttaan 50 prosenttiin (erillisavustusten rahoitusosuus oli aiemmin 90 prosenttia).
EFSA anticipates that these new grants have the potential to bring higher added value and cost-effectiveness to its scientific cooperation activities. 
EFSA odottaa näiden uusien avustusten tuovan enemmän lisäarvoa tieteelliseen yhteistyötoimintaansa ja lisäävän yhteistyön kustannustehokkuutta.
19 An important element of an effective ex ante evaluation is the application of lessons learned. 
19 Tärkeä osa vaikuttavaa ennakkoarviointia on aiemman kokemuksen hyödyntäminen.
In 2011, an impact assessment of EIT-integrating ex ante evaluation requirements9 highlighted the importance of putting in place robust monitoring procedures to measure the performance of EIT and the KICs10. 
Vuonna 2011 laaditussa EIT:n vaikutustenarvioinnissa, johon oli koottu ennakkoarviointivaatimukset9, painotettiin, että on tärkeää ottaa käyttöön tehokkaat seurantamenettelyt, joiden avulla mitataan EIT:n ja osaamis-ja innovaatioyhteisöjen tuloksia10.
EIT is currently establishing such a monitoring system (see Box 6 and paragraph 45). 
EIT:ssä on parhaillaan perusteilla tällainen seurantajärjestelmä (ks. laatikko 6 ja kohta 45).
These weaknesses of performance monitoring affect the EIT’s implementation of the competitive review mechanism11. 
Mainitut tuloksellisuusseurannan puutteet vaikuttavat kilpailuun perustuvan tarkistusmekanismin täytäntöönpanoon EIT:ssä11.
9 The ex ante evaluation was carried out by the Commission and accompanied the proposal for an amended founding regulation of the EIT. 
9 Komissio teki ennakkoarvioinnin ja sen yhteydessä esitettiin ehdotus EIT:n perustamisasetuksen tarkistamiseksi.
10 SEC(2011) 1433 final of 30 November 2011 ‘Impact Assessment — integrating ex ante evaluation requirements’, recommendations 4 and 5. 
10 SEC(2011) 1433 final, 30.11.2011, ”Impact Assessment – integrating ex-ante evaluation requirements” (vaikutustenarvi-ointi, jossa käsitellään ennakkoarviointivaatimusten yhdistämistä), suositukset 4 ja 5.
11 The competitive review mechanism is established in Article 14(7) of the EIT founding regulation and is the basis for allocating EIT’s financial contribution to the KICs. 
11 EIT:n perustamisasetuksen 14 artiklan 7 kohdassa säädetään kilpailuun perustuvasta tarkistusmekanismista, johon EIT:n rahoituksen myöntäminen osaamis-ja innovaatioyhteisöille perustuu.
The financial contribution comprises a support funding element (60 % equally distributed among KICs) and a competitive funding element (40 %). 
Rahoitukseen sisältyy kiinteänä tukena maksettava osa (60 prosenttia, joka jaetaan tasan osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kesken) ja kilpailurahoi-tusosa (40 prosenttia).
The competitive funding element is allocated on the basis of three criteria with equal weighting: (1) past KIC performance; (2) proposed KIC business plan and estimated budget; (3) implementation of KIC multi-annual strategy. 
Kilpailuun perustuva rahoitus myönnetään kolmen painoarvoltaan yhtäläisen kriteerin perusteella: 1) osaamis-ja innovaatioyhteisön aiemmin saavuttamat tulokset, 2) osaamis-ja innovaatioyhteisön ehdotettu liiketoimintasuunnitelma ja alustava talousarvio, 3) osaamis-ja innovaatioyhteisön monivuotisen strategian täytäntöönpano.
See also the Court’s Special Report No 4/2016 ‘The European Institute of Innovation and Technology must modify its delivery mechanisms and elements of its design to achieve the expected impactis’, paragraph 73 (http://eca. europa.eu). 
Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 4/2016 ”Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutin on muutettava täytäntöönpanomekanismejaan ja osittain suunnitteluaan odotetun vaikutuksen aikaansaamiseksi”, kohta 73 (http://eca.europa.eu).
Observations 21 Inappropriate funding tools 20 Agencies choice of different funding tools for the implementation of their specific tasks is limited to: grant funding, public procurement or other mechanisms like cooperation agreements or outsourcing (through service level agreements). 
Huomautukset 21 Epätarkoituksenmukaiset rahoitusvälineet 20 Virastojen pyrkiessä täyttämään annetut tehtävänsä niiden ainoina rahoitusvä-linevaihtoehtoina ovat avustusrahoitus, julkinen hankinta ja muut mekanismit, kuten yhteistyösopimukset tai ulkoistaminen (palvelutasosopimusten tekeminen).
The choice should depend on an analysis of the agency’s needs, its resources, the objectives to be achieved, the potential beneficiaries to be targeted, as well as the level of competition necessary to ensure cost-effectiveness. 
Valinnan perustana olisi oltava viraston tarpeiden analysointi, sen resurssit, tavoitteet, kohteena olevat mahdolliset avustuksensaajat ja kustannustehokkuuden varmistamisen edellyttämä kilpailutuksen tarve.
The participating entities must conform to the relevant requirements of the funding option selected by the agency. 
Osallistuvien yksiköiden on täytettävä viraston valitsemaa rahoitusvaihtoehtoa koskevat relevantit vaatimukset.
21 Grant procedures use more restrictive eligibility criteria and weaker financial award criteria than procurement. 
21 Avustusmenettelyissä on julkisiin hankintoihin verrattuna tiukemmat tukikelpoisuusperusteet mutta löyhemmät rahoituksen myöntämisperusteet.
For example, the proposed grant budget is not assessed in terms of the most economically advantageous proposal12, as would be the case in procurement. 
Esimerkiksi ehdotettuja avustusmääriä ei arvioida sen mukaan, mikä on taloudellisesti edullisin ehdotus12, kuten julkisissa hankinnoissa.
Whenever grant funding is used, competition in general and on price in particular can be very limited. 
Avustusrahoituksessa kilpailu yleensä ja erityisesti hintakilpailu voi olla hyvin vähäistä.
Therefore, grant funding should not be the default funding option, but should be deployed when, for duly justified reasons, the use of public procurement is not appropriate. 
Avustusrahoitus ei saisikaan olla rahoituksen oletusvaihtoehto, vaan siihen olisi turvauduttava vain, jos julkisen hankinnan vaihtoehto ei perustellusta syystä sovellu tilanteeseen.
22 The audited agencies have not produced specific guidelines and criteria, as required under the Internal Control Standards, to assist management in deciding upon the most appropriate funding mechanism for the implementation of a specific task or activity. 
22 Tarkastetuissa virastoissa ei ole annettu sisäisen valvonnan standardien mukaisia erityisiä ohjeita ja kriteerejä, joiden avulla johto voi päättää, mikä on tiettyä tehtävää tai toimintaa varten tarkoituksenmukaisin rahoitusmekanismi.
23 Some of the audited agencies (Frontex, EFSA, ECDC) have provided grants to acquire specific services or deliverables from public bodies that are highly specialised in the field of the agency’s tasks. 
23 Jotkin tarkastetuista virastoista (Frontex, EFSA, ECDC) ovat myöntäneet avustuksia hankkiakseen erityispalveluja tai tuotoksia sellaisilta julkisilta elimiltä, joilla on vankkaa erityisasiantuntemusta viraston omalla alalla.
They have supported this approach by citing their obligation to increase cooperation and networking with their public partners, and by noting that under the procurement rules limiting access to consortia and excluding private bodies with a possible conflict of interest is problematic. 
Ne ovat perustelleet tätä lähestymistapaa toteamalla, että niillä on velvoite lisätä yhteistyötä ja verkostoitumista kumppaneinaan olevien julkisten elinten kanssa. Lisäksi virastot ovat huomauttaneet, että ongelmia aiheutuu hankintasäännöistä, joilla rajoitetaan konsortioiden muodostamista ja suljetaan pois yksityisiä elimiä mahdollisten eturistiriitojen vuoksi.
However, the Court has noted instances where these agencies either used both grants and procurement for similar services (EFSA, Frontex) or have not explored other options (EFSA, ECDC). 
Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin havainnut tapauksia, joissa kyseiset virastot joko käyttivät sekä avustuksia että julkisia hankintoja samantyyppisiin palveluihin (EFSA, Frontex) tai eivät olleet tutkineet muita vaihtoehtoja (EFSA, ECDC).
For examples see Box 3. 
Ks. esimerkkejä laatikosta 3.
12 Article 203 of the RAP concerning grant award criteria merely requires that the evaluation ensures that Union funds are properly managed. 
12 Avustusten myöntämistä koskevassa varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 203 artiklassa edellytetään ainoastaan arviointia siitä, että unionin varoja hoidetaan moitteettomasti.