natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ANNEX I – LIST OF ECA PUBLICATIONS SUPPORTING THIS BRIEFING PAPER Annual Reports Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2016 Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2015 Annual Report of the Court of Auditors on the implementation of the budget concerning the financial year 2014 Special Reports No 10/2018: Basic Payment Scheme for farmers – operationally on track, but limited impact on simplification, targeting and the convergence of aid levels No 05/2018: Renewable energy for sustainable rural development: significant potential synergies, but mostly unrealised No 21/2017: Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective No 16/2017: Rural Development Programming: less complexity and more focus on results needed No 15/2017: Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments No 10/2017: EU support to young farmers should be better targeted to foster effective generational renewal No 2/2017: The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance 1 
LIITE I Đ LUETTELO TT KATSAUSTA TUKEVISTA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN JULKAISUISTA Vuosikertomukset Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2016 Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2015 Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2014 Erityiskertomukset Nro 10/2018: Viljelijiden perustukijrjestelm Đ toimii hyvin mutta vaikuttaa vain vhn tukitasojen yksinkertaistamiseen, kohdentamiseen ja lhentymiseen Nro 5/2018: Uusiutuva energia ja maaseudun kestv kehittminen: merkittvsti mahdollisuuksia synergiaan, mutta ne jvt useimmiten hydyntmtt Nro 21/2017: Viherryttminen: monimutkaisempi tulotukijrjestelm ei ole viel ympristn kannalta vaikuttava Nro 16/2017: Maaseudun kehittmisohjelmat: selkiyttminen ja tulospainotteisuuden lisminen tarpeen Nro 15/2017: Ennakkoehdot ja suoritusvaraus koheesioalalla: innovatiivisia mutta eivt viel vaikuttavia vlineit Nro 10/2017: Nuorille viljelijille tarkoitettu EU:n tuki olisi kohdennettava paremmin, jotta se edistisi vaikuttavalla tavalla sukupolvenvaihdoksia Nro 2/2017: Koheesioalan kauden 2014Đ2020 kumppanuussopimuksia ja ohjelmia koskevat komission neuvottelut: varat kohdennetaan paremmin Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin, mutta tuloksellisuuden mittausjrjestelyt ovat entist monimutkaisempia 1
No 36/2016: An assessment of the arrangements for closure of the 2007-2013 cohesion and rural development programmes No 34/2016: Combating Food Waste: an opportunity for the EU to improve the resource-efficiency of the food supply chain No 31/2016: Spending at least one euro in every five from the EU budget on climate action: ambitious work underway, but at serious risk of falling short No 26/2016: Making cross‐compliance more effective and achieving simplification remains challenging No 19/2016: Implementing the EU budget through financial instruments – lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period No 03/2016: Combating eutrophication in the Baltic Sea: further and more effective action needed No 1/2016: Is the Commission’s system for performance measurement in relation to farmers’ incomes well designed and based on sound data? 
Nro 36/2016: Arvio kauden 2007Đ2013 koheesioalan ohjelmien ja maaseudun kehittmisohjelmien pttmisjrjestelyist Nro 34/2016: Ruokahvikin torjunta: EU:n olisi parannettava elintarvikeketjun tehokkuutta Nro 31/2016: Vhintn joka viides euro EU:n talousarviosta ilmastotoimiin: kunnianhimoisia toimia on kynniss, mutta niiden riittvyys on erittin epvarmaa Nro 26/2016: Tydentvien ehtojen vaikuttavuuden lisminen ja yksinkertaistaminen on yh haasteellista Nro 19/2016: EU:n talousarvion toteuttaminen rahoitusvlineiden avulla Đ ohjelmakaudelta 2007Đ2013 saatujen kokemusten hydyntminen Nro 3/2016: Itmeren rehevitymisen torjunta: toimia on listtv ja tehostettava Nro 1/2016: Onko komission tuloksellisuuden mittausjrjestelm viljelijiden tulojen osalta hyvin suunniteltu ja perustuuko se luotettaviin tietoihin?
No 25/2015: EU support for rural infrastructure: potential to achieve significantly greater value for money No 23/2015: Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go No 20/2015: The cost-effectiveness of EU Rural Development support for non-productive investments in agriculture No 12/2015: The EU priority of promoting a knowledge-based rural economy has been affected by poor management of knowledge-transfer and advisory measures No 5/2015: Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area? 
Nro 25/2015: Maaseudun infrastruktuuria koskeva EU:n tuki: varoille olisi mahdollista saada huomattavasti parempaa vastinetta Nro 23/2015: Veden laatu Tonavan jokivesistalueella: vesipolitiikan puitedirektiivin tytntnpano etenee, mutta viel on jonkin verran tekemist Nro 20/2015: Maatalouden kehittmiseen suunnattavan EU-tuen kustannusvaikuttavuus ei-tuotannollisten maatalousinvestointien alalla Nro 12/2015: Tietmyksen siirron ja neuvontatoimien heikko hallinnointi on haitannut maaseudun osaamistalouden edistmist koskevan EU:n painopisteen toteuttamista Nro 5/2015: Ovatko rahoitusvlineet menestyksekkit ja lupaavia maaseudun kehittmisen vlineit?
2 
Nro 23/2014: Maaseudun kehittmismenoissa esiintyvt virheet: mist ne johtuvat ja miten niihin puututaan?
2018 A contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020 Briefing Paper March 2018 
FI 2018 EU:n tutkimusohjelman yksinkertaistaminen Horisontti 2020 puiteohjelman jälkeen Tilintarkastustuomioistuimen katsaus Maaliskuu 2018
Participation and excellence Application rate, success rate and participation rate Geographical discrepancies Discrepancies among beneficiary groups Widening actions and seal of excellence A contribution to simplification for research beyond horizon 2020 Where can we identify simplification? 
Osallistuminen ja huippuosaaminen Hakemisaste, onnistumisaste ja osallistumisaste Maantieteelliset erot Erot edunsaajaryhmien välillä Laajennustoimenpiteet ja huippuosaamismerkki Tutkimuksen yksinkertaistaminen Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkeen Missä yksinkertaistaminen näkyy?
Proposals for simplification beyond Horizon 2020 Annex I - ECA’s work on EU Framework Programmes for Research and Innovation Annex II - List of workshops and conferences attended by ECA Annex III - Overview of significant simplifications introduced since FP5 Annex IV - Basic legislation and guidelines for Framework Programmes 31 - 37 31 - 35 32 - 34 35 36 - 37 38 - 42 38 - 41 42 3 
Ehdotukset yksinkertaistamiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkeen Liite I – EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmia koskeva Euroopan tilintarkastustuomioistuimen työ Liite II – Luettelo seminaareista ja konferensseista, joihin Euroopan tilintarkastustuomioistuin on osallistunut Liite III – Katsaus viidennen puiteohjelman jälkeen toteutetuista merkittävistä yksinkertaistamistoimenpiteistä Liite IV – Puiteohjelmia koskevat perussäädökset ja suuntaviivat 31–37 31–35 32–34 35 36–37 38–42 38–41 42 3
EXECUTIVE SUMMARY I. The European Parliament (EP) and the Council asked the European Court of Auditors (ECA) for input for the preliminary legislative discussion on the successor of Horizon 2020 (“FP9”). 
TIIVISTELMÄ I. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat pyytäneet Euroopan tilintarkastustuomioistuimelta panosta alustavaan lainsäädäntökeskusteluun Horisontti 2020 -puiteohjelman seuraajasta (”yhdeksäs puiteohjelma”).
This briefing paper addresses these requests and focusses on the issue of simplifying the European Union’s (EU) research Framework Programmes. 
Tällä aihekohtaisella katsauksella vastataan parlamentin ja neuvoston pyyntöön, ja siinä keskitytään Euroopan unionin (EU) tutkimuksen puiteohjelmien yksinkertaistamiseen.
Our analysis shows that simplification is complicated and identifies several proposals to bring focus to the discussion on FP9 that is now taking place. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että yksinkertaistaminen on monimutkaista, ja katsauksessa esitetään useita ehdotuksia kysymyksistä, joihin yhdeksännestä puiteohjelmasta parhaillaan käytävässä keskustelussa olisi keskityttävä.
We describe a number of dilemmas1 that have affected the Commission’s efforts to simplify the implementation of EU research and innovation programmes. 
Katsauksessa kuvataan useita ristiriitoja1, jotka ovat haitanneet komission pyrkimyksiä yksinkertaistaa EU:n tutkimus-ja innovointiohjelmien täytäntöönpanoa.
We used information from the Commission2 and beneficiaries3, and from our experience in audit work4 (Annex I and Annex II) to relate these dilemmas to the design of the regulatory framework, the funding model and the participation scheme. 
Komissiolta2 ja edunsaajilta3 saamiensa tietojen sekä tekemiensä tarkastusten4 (liitteet I ja II) perusteella tilintarkastustuomioistuin kytkee ristiriidat sääntelykehyksen rakenteeseen, rahoitusmalliin ja osallistumisjärjestelmään.
We would like to draw attention to the following proposals to be considered to bring more focus on the discussion on FP9 that is taking place now: 1) a reasonable timespan between adoption and implementation of legal acts; 2) the use of lump sum and prizes; 3) the use of guidelines as non binding rules ; 4) the acceptance of beneficiaries’ accounting practices and 5) the recognition of good project proposals under Horizon 2020 in other programmes via an one-stop-shop approach. 
Tilintarkastustuomioistuin haluaa kiinnittää huomiota seuraaviin ehdotuksiin, joiden avulla yhdeksännestä puiteohjelmasta parhaillaan käytävää keskustelua voidaan suunnata paremmin: 1) kohtuullinen aika säädösten antamisen ja täytäntöönpanon välillä, 2) kertakorvausten ja palkintojen käyttäminen, 3) ohjeiden käyttäminen sääntöinä, jotka Ristiriidoilla tarkoitetaan ristiriidassa olevia painopisteitä, joiden välille komission ja budjettivallan käyttäjän on löydettävä asianmukainen tasapaino.
For example, a non-comprehensive collection of valuable information is provided by the European Commission (EC) on its “FP Programme Evaluation Monitoring Documents” website. 
Esimerkiksi puiteohjelman arviointien seuranta-asiakirjoja koskevalla Euroopan komission verkkosivulla (FP Programme Evaluation Monitoring Documents)-on hyödyllistä suuntaa-antavaa tietoa.
This website contains more than 400 review documents. https://ec.europa.eu/research/evaluations/index.cfm?pg=archive. For example: European University Association (EUA), European Association of Research and Technology Organisations (EARTO), League of European Research Universities (LERU), Informal Group of RTD Liaison Offices (IGLO), IDEA-league (strategic alliance among five leading European universities of technology), European Association of Research Managers and Administrators (EARMA), Helmholz Association of German Research Centres e.V., Business Europe, CLEPA European Association of Automotive Suppliers, etc. 
Sivulla on yli 400 arviointiasiakirjaa. https://ec.europa.eu/research/evaluations/index.cfm?pg=archive Esimerkiksi: Euroopan yliopistojen liitto (EUA), Euroopan tutkimus-ja teknologiaorganisaatioiden liitto (EARTO), Euroopan tutkimusyliopistojen liitto (LERU), tutkimuksen ja teknologian kehittämisen yhteystoimistojen epävirallinen ryhmä (IGLO), IDEA-liitto (Euroopan viiden johtavan teknillisen yliopiston strateginen yhteenliittymä), Euroopan yliopistojen tutkimuspalvelujen liitto (EARMA), Saksan tutkimuskeskusten liitto (Helmholz), Business Europe ja Euroopan autotarvike-ja varaosavalmistajien liitto (CLEPA).
1 1 2 3 4 https://www.eca.europa.eu. 
1 1 2 3 4 https://www.eca.europa.eu
This briefing paper is not an audit report. 
Tämä aihekohtainen katsaus ei ole tarkastuskertomus.
We are conducting a performance audit on “simplification in Horizon 2020” with a special report due to be published in late 2018. 
Erityiskertomus on määrä julkaista vuoden 2018 lopulla.
This forthcoming report will provide an audit assessment with regard to the effectiveness of the Commission’s simplification measures to support the discussion on the implementation of FP9 that starts in late 2018. 
Tulevassa erityiskertomuksessa arvioidaan komission toteuttamien yksinkertaistamistoimenpiteiden vaikuttavuutta, ja sillä tuetaan vuoden 2018 lopulla aloitettavaa keskustelua yhdeksännen puiteohjelman täytäntöönpanosta.
EU RESEARCH AND INNOVATION PROGRAMME HORIZON 2020 1. 
EU:N TUTKIMUKSEN JA INNOVOINNIN PUITEOHJELMA HORISONTTI 2020 1.
Horizon 2020 is an EU research and innovation programme, with nearly €80 billion of funding made available over seven years (2014 to 2020). 
Horisontti 2020 on EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma, josta on jaettu rahoitusta seitsemän vuoden aikana (vuosina 2014–2020) lähes 80 miljardia euroa.
It is one of the largest public research and development funding programmes in the world and accounts for around 8 % of the EU budget5. 
Se on yksi maailman laajimmista julkisista tutkimuksen ja kehittämisen rahoitusohjelmista ja vastaa noin kahdeksaa prosenttia EU:n talousarviosta5.
Participants can be grouped as follows: universities, research institutions, small and medium-sized enterprises (SME), large companies and public bodies. 
Osallistujat voidaan jakaa yliopistoihin, tutkimuslaitoksiin, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset), suuriin yrityksiin ja julkisiin elimiin.
To date, more than 130 000 applications have been submitted and almost 20 000 projects have received funding6. 
Tähän mennessä ohjelmassa on esitetty yli 130 000 hakemusta ja rahoitusta on myönnetty lähes 20 000 hankkeelle6.
Horizon 2020 is complex due to the entirety of regulations, rules, guidelines, procedures and processes for implementation (including control and audit) and the multitude of funding instruments7. 
Horisontti 2020 -puiteohjelman monimutkaisuuden syynä ovat sen toteuttamista koskevat lukuisat säädökset, säännöt, suuntaviivat, menettelyt ja prosessit (valvonta ja tarkastus mukaan lukien) sekä rahoitusvälineiden kirjo7.
Unnecessary complexity brings the following risks: irregularity (if the rules are complex or unclear, the probability of non-compliance is high), inefficiency (too much might be spent on administration or on funded projects) and ineffectiveness (performance targets could be missed). 
Tarpeettomasta monimutkaisuudesta aiheutuu riskejä, kuten sääntöjenvastaisuus (jos säännöt ovat monimutkaisia tai epäselviä, todennäköisyys niiden noudattamatta jättämiselle on suuri), https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/ Komission toimittamat luvut.
For Horizon 2020, the Council (2011) called for “a new balance between trust and control” and the EP (2010) for a “more trust-based and risk-tolerant” approach towards participants8. 
Neuvosto peräänkuulutti vuonna 2011 Horisontti 2020 -puiteohjelmaan ”uudenlaista tasapainoa (...) luottamuksen ja valvonnan” välille, ja Euroopan parlamentti toivoi vuonna 2010, että toiminta olisi ”osallistujiin päin selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskisietoisempaa”8.
109). research and innovation in particular (Annex III). 
EU:n tutkimus-ja innovointiohjelmaa on pyritty yksinkertaistamaan erityisesti useilla aloitteilla (liite III).
While simplification is desired, some complexity is needed to ensure that the policy objectives can be achieved and that EU funds can be allocated properly. 
Yksinkertaistaminen on toivottavaa, mutta jonkinasteista monimutkaisuutta tarvitaan sen varmistamiseksi, että toimintapoliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa ja EU:n varat voidaan osoittaa asianmukaisesti.
DILEMMAS INHERENT TO SIMPLIFICATION9 Stability and change 4. 
YKSINKERTAISTAMISEEN LIITTYVÄT RISTIRIIDAT9 Vakaus ja muutos 4.
Stability is to use the same set of rules for successive research and innovation programmes, whereas change requires additional efforts from participants to adjust to new rules. 
Vakautta on soveltaa samoja sääntöjä useissa peräkkäisissä tutkimus-ja innovointiohjelmissa, kun taas muutos edellyttää osallistujilta ylimääräisiä toimia uusiin sääntöihin mukautumiseksi.
Change provides a space for improvements, but it could also result in participants having to adapt to different sets of rules under different research programmes (since many Horizon 2020 grants will still be ongoing for several years after the start of FP9)10 11 (box 1). 
Muutos antaa tilaa parannuksille mutta voi johtaa myös siihen, että osallistujien on mukauduttava erilaisiin sääntöihin eri tutkimusohjelmissa (koska useat Horisontti 2020 -avustukset jatkuvat vielä vuosien ajan yhdeksännen puiteohjelman alkamisen jälkeen)10 11 (laatikko 1).
9 10 11 12 We analysed five dilemma’s but there are more, such as : national and EU interests, small and big industry, public and private R&D spending and State Aid issues (Lamy report, p. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi viittä ristiriitaa, mutta niitä on enemmän, kuten kansalliset ja EU:n edut, pien-ja suurteollisuus, julkiset ja yksityiset tutkimus-ja kehittämismenot sekä valtiontukeen liittyvät kysymykset (Pascal Lamyn johtaman korkean tason ryhmän kertomus, s.
17 - 18). 
17–18).
OECD 2010, Strategy and policies for better regulation, United Kingdom p. 
OECD:n raportti (2010) ”Strategy and policies for better regulation, United Kingdom”, s.
European Commission, COM(2010) 187, 29 April 2010, p. 12. 
Euroopan komissio, KOM(2010) 187, 29.4.2010, s. 12.
LERU advice paper “Towards an effective 8th framework programme for research” Nr. 2, May 2010, p. 
LERU julkaisi kesäkuussa 2010 lausunnon ”Towards an effective 8th framework programme for research”.
Accountability and ownership 5. 
Tilivelvollisuus ja omistajuus 5.
Accountability implies placing the burden of proof on the beneficiary for the use of EU funds. 
Tilivelvollisuus tarkoittaa EU:n varojen käyttöä koskevan todistustaakan siirtämistä edunsaajalle.
Ownership implies relying on beneficiaries for self management and self-regulation. 
Omistajuus tarkoittaa luottamista edunsaajien omistajahallintaan ja itsesääntelyyn.
It would be easier to disburse grants for research, without asking beneficiaries to account for the public money received. 
Olisi helpompaa jakaa avustuksia tutkimukseen ilman, että edunsaajia pyydetään tekemään tiliä saamiensa julkisten varojen käytöstä.
But accountability is essential for public trust. 
Tilivelvollisuus on kuitenkin välttämätöntä kansalaisten luottamuksen kannalta.
The pursuit of accountability, however, could lead to excessive caution in efforts to simplify complex research regulations and create a hindrance to research work (box 2). 
Pyrkimys tilivelvollisuuteen voisi kuitenkin johtaa liialliseen varovaisuuteen pyrittäessä yksinkertaistamaan monimutkaisia tutkimusta koskevia säädöksiä ja haitata tutkimustyötä (laatikko 2).
Legal certainty and discretion 6. 
Oikeusvarmuus ja harkintavalta 6.
Legal certainty is important because beneficiaries bear the financial risk of interpreting provisions wrongly. 
Oikeusvarmuus on tärkeää, koska edunsaajat kantavat taloudellisen riskin säännösten virheellisestä tulkinnasta.
Legal certainty means that only one interpretation of a given rule should prevail; “(...) every measure of the institutions having legal effects must be clear and precise and must be brought to the notice of the person concerned in such a way that he can ascertain exactly the time at which the measure comes into being and starts to have legal effects (...)”14. 
Oikeusvarmuus tarkoittaa, että kustakin säännöstä olisi oltava vallalla vain yksi tulkinta ja että ”kaikki toimielinten säädökset ja toimenpiteet, joilla on oikeudellisia vaikutuksia, ovat selkeitä ja täsmällisiä ja että ne annetaan henkilölle, jota asia koskee, tiedoksi sillä tavoin, että tämä tietää varmuudella, mistä hetkestä lähtien kyseinen säädös tai muu toimenpide on olemassa ja alkaa tuottaa oikeusvaikutuksia”14.
Discretion implies different possible and reasonable interpretations of the rule by competent authorities. 
Harkintavalta tarkoittaa, että toimivaltaisilla viranomaisilla voi kohtuudella olla säännöstä erilaisia tulkintoja.
Different actors intervening at different moments in the project life cycle (project officers and auditors in the Commission, national bodies15, ECA auditors) may have their own understanding and different interpretations of the requirements, with the risk of making the beneficiaries liable to uncertain financial consequences (box 3). 
Hankkeeseen sen elinkaaren eri vaiheissa osallistuvilla toimijoilla (komission hankevastaavat ja tarkastajat, kansalliset elimet15, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat) voi olla erilainen käsitys ja erilaisia tulkintoja vaatimuksista, jolloin on vaarana, että edunsaajille aiheutuu erinäisiä taloudellisia Sidosryhmäseminaari, jossa käsiteltiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien toteutuksen yksinkertaistamista, Bryssel 20. lokakuuta 2017, s.
5 15 Commission [1987] ECR 5041, paragraph 18; Joined Cases T-18/89 and T-24/89 Tagaras v Court of Justice [1991] ECR II-53, paragraph 40. 
5041, 18 kohta ja yhdistetyt asiat T-18/89 ja T-24/89, Tagaras v. yhteisöjen tuomioistuin, Kok.
For example, national ministries, national funders, supreme audit institutions (SAIs), as well as private audit firms. 
II-53, 40 kohta. Esimerkiksi kansalliset ministeriöt, kansalliset rahoittajat, ylimmät tarkastuselimet ja yksityiset tarkastusyritykset.
ECA workshop, Brussels 9 February 2015 and 11 March 2016. 
16 17 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen seminaari, Bryssel 9. helmikuuta 2015 ja 11. maaliskuuta 2016.
Examples can be found under: http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/mga/h2020-mga-art-updatehistory_en.pdf. 
Esimerkkejä muutoksista on osoitteessa http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/mga/h2020-mga-art-updatehistory_en.pdf
Regional spread and excellence19 9. 
Alueellinen levinneisyys ja huippuosaaminen19 9.
Excellence means supporting the best research projects at EU level, while regional spread aims to reduce discrepancies among geographical regions. 
Huippuosaaminen tarkoittaa EU:n parhaiden tutkimushankkeiden tukemista, ja alueellisella levinneisyydellä pyritään vähentämään eroja maantieteellisten alueiden välillä.
In practice, some geographical regions are more successful than others in dealing with EU research and innovation programmes and in demonstrating their potential for achieving research excellence (box 5). 
Käytännössä jotkin maantieteelliset alueet ovat muita alueita menestyksekkäämpiä EU:n tutkimus-ja innovointiohjelmissa ja onnistuvat paremmin osoittamaan potentiaalinsa toteuttaa huippututkimuksia (laatikko 5).
18 19 Follow-up Workshop on simplification organised by the Commission in 2017, p. 4. http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/events/2017-10-20/final-report_en.pdf. 
4. http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/events/2017-10-20/final-report_en.pdf Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun analyysi ”EU framework programmes for research and innovation, evolution and key data from FP1 to Horizon 2020 in view of FP9” (PE 608.697), syyskuu 2017, s.
8 Box 5 – “Widening” is still an issue to overcome We found that Knowledge and Innovation Communities (“KIC partners”) and funding contributions from the European Institute of innovation and Technology (EIT) are concentrated in a limited number of Member States. 
8 Laatikko 5 – Laajentamista koskeva ongelma on edelleen ratkaisematta Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että osaamis-ja innovaatioyhteisöt ja Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutin (EIT) rahoitusosuudet keskittyvät vain muutamiin jäsenvaltioihin.