natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3.34. For the 2014-2020 MFF, much of the information on the EU budget contribution to Europe 2020 will — as in the past — have to come from Member States (in line with the principles of shared management). 
3.34 Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen osalta suuri osa tiedoista, jotka koskevat EU:n talousarvion vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen, on entiseen tapaan saatava (yhteisen hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti) jäsenvaltioilta.
Thus commitment at all levels (national and EU) will be required to ensure that good-quality information is available and used for monitoring and reporting. 
Sitoutuminen kaikilla tasoilla (niin kansallisella kuin EU:n tasollakin) on siis tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että seurantaa ja raportointia varten on käytettävissä laadukkaita tietoja.
To implement such a performance management and reporting system effectively takes time. 
Tällaisen tuloksellisuutta koskevan hallinta-ja raportointijärjestelmän vaikuttava toteuttaminen vie aikaa.
Some elements of such a system are analysed in part 2 of this chapter. 
Joitakin järjestelmän osia analysoidaan tämän luvun toisessa osassa.
Once such a system is in place, it should allow the Commission to take responsibility for the sound financial management of the EU budget as well as its contribution to policy achievements in the declarations of assurance by directors-general in the AARs (28). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES C 373/97 3.34. 
Tällaisen järjestelmän käyttöönoton jälkeen komission pitäisi pystyä ottamaan vuotuisiin toimintakertomuksiin sisältyvissä pääjohtajien antamissa vuotuisissa lausumissa vastuu EU:n talousarvion varainhoidon moitteettomuudesta ja EU:n talousarvion osuudesta toimintapolitiikan saavutuksissa (28).
As already outlined in the Commission reply to recommendation 3 in chapter 10 of the ECA’s 2013 Annual Report, a distinction needs to be made between the direct responsibility of the Directors-General, on the one hand, for the management of the financial programmes and the implementation of the budget and, on the other hand, the policy achievements such as the impact of the financial programmes. 
Hyväksyessään yhteenvetokertomuksen komissio ottaa kokonaisvastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista. Kuten komissio jo esitti vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2013 vuosikertomuksen 10 luvussa esittämään suositukseen 3, pääjohtajien suora vastuu rahoitusohjelmien hallinnoinnista ja talousarvion toteuttamisesta on kuitenkin erotettava politiikan saavutuksista, kuten rahoitusohjelmien vaikutuksesta.
The latter is also the responsibility of the co-legislators who contribute to the design of the programmes and adopt them, as well as of the Member States that often play a major role in the implementation of the programmes. 
Jälkimmäisestä ovat vastuussa myös ohjelmien suunnitteluun osallistuvat ja ohjelmien hyväksymisestä vastaavat lainsäätäjät sekä jäsenvaltiot, joilla on usein tärkeä rooli ohjelmien täytäntöönpanossa.
Furthermore, many other factors in the economy and society, far beyond the control of the Directors-General, influence the overall performance of the programmes. 
Ohjelmien yleiseen tuloksellisuuteen vaikuttavat lisäksi monet muut taloudelliset ja yhteiskunnalliset tekijät, joihin pääjohtajat eivät voi mitenkään vaikuttaa.
(25) ‘Facing the challenge — The Lisbon Strategy for Growth and Employment’, p. 
(25) ”Facing the challenge – The Lisbon Strategy for Growth and Employment” (Tavoitteiden saavuttaminen – Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia), s.
(26) SEC(2010) 114 final of 2 February 2010, p. 
(26) SEK(2010) 114 lopullinen, 2. helmikuuta 2010, s.
(27) COM(2010) 2020 final of 3 March 2010, Section 5.2. 
(27) KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010, 5.2 kohta.
(28) Currently performance issues are excluded in the annual declarations of assurance of the DGs. 
(28) Tällä hetkellä tuloksellisuutta koskevat asiat eivät sisälly pääjohtajien antamiin vuotuisiin lausumiin.
See the 2013 annual report, paragraph 10.65 and recommendation 3, together with the Commission’s reply. 
Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 10.65 ja suositus 3 sekä komission vastaukset niihin.
EN C 373/98 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 2 — HOW EUROPE 2020 OBJECTIVES ARE REFLECTED IN MEMBER STATES’ PARTNERSHIP AGREEMENTS AND PROGRAMMES 3.35. Good use of the ESI funds is important to EU’s efforts to meet the Europe 2020 objectives (paragraph 3.11). Partnership agreements between the Commission and each Member State lie at the heart of the ESI funds framework. 
FI C 373/98 Euroopan unionin virallinen lehti 10.11.2015 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET TOINEN OSA – MITEN EUROOPPA 2020 -STRATEGIAN TAVOITTEET NÄKYVÄT JÄSENVALTIOIDEN KUMPPANUUSSOPIMUKSISSA JA OHJELMISSA 3.35 ERI-rahastojen tarkoituksenmukainen hyödyntäminen on EU:n Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävissä toimissa tärkeää (kohta 3.11). Komission ja jäsenvaltioiden väliset kumppanuussopimukset ovat ERI-rahastojen yhteydessä keskeisiä.
They outline each country’s development needs and; for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective(29). 
Sopimuksissa esitellään pääpiirteittäin kunkin jäsenvaltion kehitystarpeet ja annetaan yhteenveto jokaisen ERI-rahaston tärkeimmistä odotetuista tuloksista kunkin valitun temaattisen tavoitteen osalta (29).
It is based on partnership agreements that Member States establish programmes for each fund (or for several funds), setting out the priorities for the country or region concerned. 
Jäsenvaltiot laativat kumppanuussopimusten perusteella kutakin rahastoa (tai useita rahastoja) varten ohjelmia, joissa esitetään maan tai alueen prioriteetit.
3.36. Achieving the Europe 2020 strategy requires partnership agreements and programmes to focus on performance rather than just absorbing the available financial resources. 
3.36 Eurooppa 2020 -strategiassa edellytetään, että kumppanuussopimusten ja ohjelmien painopiste on tuloksellisuudessa eikä pelkästään käytettävissä olevien rahoitusvarojen hyödyntämisessä.
The Commission needs to monitor and report regularly on the extent to which the ESI funds contribute to Europe 2020. 
Komission on seurattava, missä määrin ERI-rahastot tukevat Eurooppa 2020 -strategiaa, ja annettava siitä säännöllisesti kertomus.
In particular, the Commission will have to prepare strategic reports (by 2017 and 2019) on the contribution of the ESI funds to the achievement of the Europe 2020 strategy (30). 3.37. 
Komission on erityisesti laadittava strategiset kertomukset (vuosina 2017 ja 2019) ERI-rahastojen vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttami-KOMISSION VASTAUKSET 3.35 Komissio viittaa kohtaan 3.1 antamaansa vastaukseen.
The EU budget is only one of the EU levers for contributing to the achievement of the Europe 2020 objectives. (a) (b) (c) (d) (e) the benefits of bringing together the five ESI funds in partnership agreements and programmes are being realised (paragraphs 3.39 to 3.43); the Europe 2020 strategy is, at the level of partnership agreements and programmes, translated by Member States through thematic objectives into operational elements that will allow managers in the Commission to monitor and report on the contribution of the EU budget to the Europe 2020 strategy (paragraphs 3.44 to 3.48); the introduction of a common set of indicators for the ESI funds is likely to facilitate performance reporting (paragraphs 3.49 to 3.56); Member States focus on results in the partnership agreements and programmes (paragraphs 3.57 to 3.60); the new performance framework provides Member States with incentives to achieve results (paragraphs 3.61 to 3.65). 
EU:n talousarvio on vain yksi EU:n vaikutuskeinoista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. seen 3.37 a) b) c) d) e) (30). Tässä osiossa tarkastellaan siksi, onko viiden ERI-rahaston yhdistämisestä kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa saavutettu odotetut hyödyt (kohdat 3.39–3.43) onko Eurooppa 2020 -strategia muunnettu kumppanuussopimusten ja ohjelmien tasolla jäsenvaltioittain temaattisten tavoitteiden kautta toiminnallisiksi osatekijöiksi, joiden avulla komission vastuutahot voivat seurata, miten EU:n talousarvio vaikuttaa Eurooppa 2020 -strategiaan, ja raportoida siitä (kohdat 3.44–3.48) onko todennäköistä, että ERI-rahastojen yhteisten indikaattoreiden käyttöönotto helpottaa tuloksellisuusraportointia (kohdat 3.49–3.56) keskittyvätkö jäsenvaltiot kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa tuloksiin (kohdat 3.57–3.60) kannustaako uusi tuloskehys jäsenvaltioita tulosten saavuttamiseen (kohdat 3.61–3.65).
(29) (30) Regulation (EU) No 1303/2013, Articles 15 to 17. 
(29) (30) Asetus (EU) N:o 1303/2013, 15–17 artikla.
Regulation (EU) No 1303/2013, Article 53. 
Asetus (EU) N:o 1303/2013, 53 artikla.
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/99 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.38. We based our examination on an analysis of the 3.38. legislative framework and a sample of five partnership agreements(31) along with, for each partnership agreement analysed, one programme(32). 
FI 10.11.2015 Euroopan unionin virallinen lehti C 373/99 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.38 Tilintarkastustuomioistuin analysoi tarkastuksessaan lainsäädäntökehystä sekä viiden kumppanuussopimuksen(31) otoksen ja kunkin analysoidun kumppanuussopimuksen osalta yhden ohjelman (32).
This year we carried out the examination of these documents for Poland and Portugal in cooperation with the supreme audit institutions in these Member States. 
Tänä vuonna tarkastettiin näihin liittyvät Puolan ja Portugalin asiakirjat yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten kanssa.
The cooperation included parallel audit work, the exchange of planning documents and findings, and activities aimed at sharing knowledge and experiences gained in this area. 
Yhteistyössä tehtiin rinnakkaisia tarkastuksia sekä vaihdettiin suunnitteluasiakirjoja ja havaintoja ja pyrittiin jakamaan alalta saatuja tietoja ja kokemuksia.
The potential benefits of combining the five European Structural and Investment Funds have not been fully realised 3.39. A novelty for the period 2014-2020 is that the five ESI funds have been grouped under one umbrella regulation (known as the ‘Common Provision Regulation’ or CPR) (33) and, for each Member State, the planned use of the five ESI funds is set out in one partnership agreement. 
Viiden Euroopan rakenne-ja investointirahaston yhdistämisen kaikki mahdolliset hyödyt eivät vielä ole toteutuneet 3.39 Ohjelmakaudella 2014–2020 on uutta se, että viisi ERI-rahastoa on ryhmitelty yhden yleisasetuksen alaisuuteen (tunnetaan ”yhteisiä säännöksiä koskevana asetuksena”) (33) ja viiden ERI-rahaston suunniteltu käyttö kussakin jäsenvaltiossa vahvistetaan yhdellä kumppanuussopimuksella.
The purpose of this was to simplify and harmonise the approach to the implementation of ESI funds, and to ensure cross-sector complementarity and foster synergies. 
Tämän tarkoituksena oli yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa ERI-rahastojen käyttöä sekä varmistaa alojen välinen täydentävyys ja edistää synergioiden muodostumista.
Simplified and harmonised approach 3.40. As we previously noted, the overall structure of the legislative package remains complex. 
Yksinkertaistettu ja yhdenmukaistettu lähestymistapa 3.40 Kuten aiemmin todettiin, lainsäädäntöpaketin kokonaisrakenne on edelleen monimutkainen.
There are many layers (common provisions, general provisions, fund-specific provisions, delegated acts and implementing acts). 
Tasoja on useita: yhteiset säännökset, yleiset säännökset, rahastokohtaiset säännökset, delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset.
In some cases national legislation may constitute an additional layer (34). 
Joissakin tapauksissa lisätasona voi olla kansallinen lainsäädäntö (34).
THE COMMISSION’S REPLIES See also Commission reply to paragraph 3.28. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.38 Ks. myös komission vastaus kohtaan 3.28.
(31) Those of Germany, France, Latvia, Poland and Portugal. 
(31) Saksan, Ranskan, Latvian, Puolan ja Portugalin kumppanuussopimukset.
(32) France: ESF — Alsace; Germany: EAFRD — Saxony-Anhalt; Poland: ESF and ERDF combined — Podkarpackie Voivodeship; Portugal: ESF Human Capital; Latvia: ESF, ERDF and CF combined — Employment and Growth. 
(32) Ranska: ESR – Alsace, Saksa: maaseuturahasto – Saksi-Anhalt, Puola: ESR ja EAKR yhdistettynä – Podkarpackien voivodikunta, Portugali: ESR – Inhimillinen pääoma, Latvia: ESR, EAKR ja koheesiorahasto yhdistettynä – Työllisyys ja kasvu.
(33) Regulation (EU) No 1303/2013. 
(33) Asetus (EU) N:o 1303/2013.
(34) See the Court’s opinion No 7/2011, on the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund covered by the Common Strategic Framework and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1083/ 2006 (OJ C 47, 17.2.2012, p. 
(34) Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 7/2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotus yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1083/ 2006 (EUVL C 47, 17.2.2012) kumoamisesta, 5 kohta (http://eca. europa.eu).
This finding is confirmed by the IAS (‘IAS final report on gap analysis review of Regulation 2014-2020 for ESI funds’). 
Sisäinen tarkastus IAS on vahvistanut tämän havainnon (”IAS final report on gap analysis review of Regulation 2014–2020 for ESI funds”).
EN C 373/100 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.41. The equivalent of partnership agreements for the 2007-2013 period (national strategic reference frameworks) covered the cohesion family of funds: the CF, ERDF and ESF (35). 
FI C 373/100 Euroopan unionin virallinen lehti 10.11.2015 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.41 Ohjelmakaudella 2007–2013 kumppanuussopimuksia vastaavat asiakirjat (kansalliset strategiset viitekehykset) kattoivat koheesiorahastojen ryhmän: koheesiorahaston, EAKR:n ja ESR: n(35).
Partnership agreements for 2014-2020 add two further funds, the EAFRD and EMFF. 
Ohjelmakauden 2014–2020 kumppanuussopimuksissa on mukana kaksi muuta rahastoa, maaseuturahasto ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto.
The common provision regulation includes a set of rules applicable to all funds covering important elements such as principles of Union support for the ESI funds, the strategic approach, monitoring, etc. 
Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus sisältää joukon sääntöjä, joita sovelletaan kaikkiin rahastoihin ja jotka kattavat muun muassa sellaiset tärkeät osatekijät kuin unionin ERI-rahastoihin osoittamaan tukeen sovellettavat periaatteet, strategisen lähestymistavan ja seurannan.
For example, the CPR sets specific rules on programming which relate only to the cohesion family of funds. 3.42. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa on esimerkiksi annettu ohjelmasuunnittelusta erityissääntöjä, jotka koskevat vain koheesiorahastojen ryhmää.
At the level of the programmes only the cohesion family of funds can be combined (through ‘multi-fund programmes’, for example). 
3.42 Ohjelmatasolla vain koheesiorahastojen ryhmään kuuluvat rahastot voidaan yhdistää (esimerkiksi useista rahastoista rahoitettavilla ohjelmilla).
In the 2007-2013 period only the CF and ERDF could do this. 
Vain koheesiorahasto ja EAKR pystyivät tekemään niin ohjelmakaudella 2007–2013.
The rules governing how the funds are used differ depending on the fund — in particular between the cohesion family of funds and EAFRD/EMFF funds. 
Rahastojen käyttötapaa koskevat säännöt vaihtelevat rahastoittain varsinkin koheesiorahastojen ryhmän sekä maaseuturahaston ja Euroopan meri-ja kalatalousrahaston välillä.
These differences are also apparent in the way that the cohesion family and EAFRD/EMFF funds structure their objectives (see paragraph 3.45). 
Nämä erot näkyvät myös siinä, millä tavalla koheesiorahastojen ryhmä sekä maaseuturahasto ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto jäsen-tävät tavoitteensa (ks. kohta 3.45).
As the partnership agreement is the only place where the five ESI funds are discussed together, this would be the place to identify complementarities and synergies amongst these five funds. 
Täydentävyys ja synergioiden edistäminen 3.43 Koska viittä ERI-rahastoa käsitellään yhdessä ainoastaan kumppanuussopimuksen yhteydessä, sopimuksessa olisi määriteltävä näiden viiden rahaston täydentävyydet ja synergiat.
In our examination of a sample of partnership agreements we found little evidence that the aims of complementarity and synergy were being put into practice by Member States. 
Tarkastettaessa kumppanuussopimusten otosta havaittiin vain vähän näyttöä siitä, että jäsenvaltiot olisivat käytännössä pyrkineet täydentävyyden ja synergian tavoitteisiin.
Furthermore, the programmes we examined provided little useful information on complementarity and synergies. 
Tarkastetuista ohjelmista saatiin myös vain hyvin vähän hyödyllistä tietoa täydentävyydestä ja synergioista.
There was a lack of operational guidance on how cross-sector complementarity and fostering synergies in the use of five ESI funds ought to be achieved in partnership agreements and programmes. of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES 3.41. 
Käytännön ohjeistusta siitä, miten alojen välinen täydentävyys ja synergioiden edistäminen viiden ERI-rahaston käytössä olisi toteutettavissa kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa, ei annettu.
Other important elements such as programming, evaluation and eligibility rules are also subject to common rules for all the ESI Funds. 3.42. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.41 Kaikkia ERI-rahastoja koskevia yhteisiä sääntöjä sovelletaan myös muihin tärkeisiin osatekijöihin, kuten ohjelmasuunnitteluun, arviointiin ja tukikelpoisuussääntöihin.
In addition to the Commission’s reply to paragraph 3.41 the rules governing the delivery system of EMFF are the same as those for the ERDF, ESF and the Cohesion Fund contained in Part Four of the Common Provisions Regulation. 3.43. 
3.42 Komission kohtaan 3.41 antaman vastauksen lisäksi todettakoon, että Euroopan meri-ja kalatalousrahaston toteutus-järjestelmää koskevat säännöt ovat samat kuin EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston osalta ja sisältyvät yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen neljänteen osaan.
The partnership agreement requires a description of the arrangements to ensure coordination between the ESI Funds. 
3.43 Kumppanuussopimus edellyttää kuvausta järjestelyistä, joilla varmistetaan koordinointi ERI-rahastojen välillä.
Programmes must set out the more detailed mechanisms to ensure such coordination. 
Ohjelmissa on vahvistettava yksityiskohtaisempia mekanismeja tällaisen koordinoinnin varmistamiseksi.
(35) There were separate agreements covering the EAFRD and EMFF. 
(35) Maaseuturahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa varten oli erilliset sopimukset.
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/101 THE COURT’S OBSERVATIONS The Europe 2020 strategy is not systematically translated through thematic objectives into operational targets in partnership agreements and programmes 3.44. Combining the five ESI funds into one partnership agreement should, according to the Commission, make it easier for both Member States and the Commission to report on the contribution of the five ESI funds to the over-arching thematic objectives (36). 
FI 10.11.2015 Euroopan unionin virallinen lehti C 373/101 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Eurooppa 2020 -strategiaa ei muunneta temaattisten tavoitteiden avulla kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa toiminnallisiksi tavoitearvoiksi 3.44 Viiden ERI-rahaston yhdistäminen yhteen kumppanuussopimukseen helpottaisi komission mukaan sekä jäsenvaltioiden että komission raportoimista viiden ERI-rahaston vaikutuksesta yleisiin temaattisiin tavoitteisiin (36).
In the first part of this chapter we noted that the thematic objectives are not designed to translate Europe 2020 into operational objectives, but to provide the link to Europe 2020 and structure the information provided in the partnership agreements and programmes (paragraphs 3.22 to 3.25). 
Tämän luvun ensimmäisessä osassa todettiin, että temaattisia tavoitteita ei ole suunniteltu muuntamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita toiminnallisiksi tavoitteiksi vaan luomaan yhteys Eurooppa 2020 -strategiaan sekä jäsentämään kumppanuussopimuksien ja ohjelmien tietoja (kohdat 3.22–3.25).
This section therefore examines whether Europe 2020 is, at the level of partnership agreements and programmes, translated through thematic objectives into operational elements (objectives, associated indicators, milestones and targets) allowing managers to monitor and report on the contribution to the strategy of the ESI funds. 
Siksi tässä osiossa tutkitaan, onko Eurooppa 2020 -strategia muunnettu kumppanuussopimusten ja ohjelmien tasolla temaattisten tavoitteiden kautta toiminnallisiksi osatekijöiksi (tavoitteiksi sekä niihin liittyviksi indikaattoreiksi, välitavoitteiksi ja tavoitearvoiksi), joiden avulla vastuutahot voivat seurata, miten ERI-rahastot vaikuttavat strategiaan, ja raportoida siitä.
The common set of 11 thematic objectives (paragraph 3.23) is not applied directly and consistently to all five ESI funds, and thus neither to the programmes which draw on the funds. 
3.45 Kaikkia 11 yhteistä temaattista tavoitetta (kohta 3.23) ei sovelleta suoraan ja johdonmukaisesti kaikkiin viiteen ERI-rahastoon eikä siten myöskään ohjelmiin, jotka hyödyntävät rahastoja.
For the cohesion family of funds, the thematic objectives act as a structuring element, since they are supported directly by the hierarchy of objectives required in the relevant regulations. 
Koheesiorahastojen ryhmässä temaattiset tavoitteet ovat jäsentävä tekijä, koska niitä tukee suoraan asetuksissa vaadittu tavoitehierarkia.
However, the EAFRD/EMFF funds use a different structure. 
Maaseuturahasto ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto käyttävät kuitenkin eri rakennetta.
At the highest level they are required to support ‘Union priorities’, but the legislation does not set out how these priorities are linked to the thematic objectives. 
Niiden edellytetään tukevan ylimmällä tasolla ”unionin prioriteetteja”, mutta lainsäädännössä ei täsmennetä, mikä on näiden prioriteettien ja temaattisten tavoitteiden välinen yhteys.
While the legislative framework establishes a general link between EAFRD/EMFF funds and Europe 2020 strategy, the thematic objectives are not used to drive or structure these funds. 
Lainsäädäntökehys muodostaa yleisellä tasolla yhteyden EAKR:n/EMKR:n ja Eurooppa 2020 -strategian välille, mutta temaattisia tavoitteita ei käytetä näiden rahastojen ohjaamiseen tai jäsentämiseen.
Box 3.3 summarises the different structures used by the funds. 
Laatikossa 3.3 on yhteenveto rahastojen käyttämistä eri rakenteista.
3.44. The Commission refers to its reply to paragraph 3.24 as regards the role and purpose of thematic objectives. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.44 Komissio viittaa kohtaan 3.24 antamaansa vastaukseen temaattisten tavoitteiden roolin ja tarkoituksen osalta.
However, the funding programmes do not have as their sole objective the delivery of Europe 2020. 3.45. This is line with the missions of the respective funds. 
Eurooppa 2020 -strategian toteuttaminen ei kuitenkaan ole rahoitusohjelmien ainoa tavoite. 3.45 Tämä vastaa kunkin rahaston tehtävää.
Rural development priorities are considered as a translation of thematic objectives into the specific context of the rural development policy. 
Maaseudun kehittämistä koskevia prioriteetteja pidetään temaattisten tavoitteiden muuntamisena maaseudun kehittämispolitiikan erityiseen asiayhteyteen.