natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During 2010-2014, tax debts increased by about 8.2 billion euros per year (4.2 % of GDP) on average despite write-offs and collection measures. 
Vuosina 2010–2014 verovelat kasvoivat keskimäärin noin 8,2 miljardilla eurolla vuodessa (4,2 prosenttia BKT:stä) huolimatta poistoista ja perintätoimenpiteistä.
The programmes did not set up any indicator for monitoring the estimated undeclared taxes (‘tax gap’) or undeclared work, but the estimated VAT gap47 showed that evasion increased during the first programme and saw a fragile improvement in 2014 when compared with 2010. 
seuraamiseksi, mutta arvioitu alv-vaje47 osoitti, että veronkierto lisääntyi ensimmäisen ohjelman aikana ja väheni hieman vuonna 2014 verrattuna vuoteen 2010.
Public administration reform 67. 
Julkishallinnon uudistus 67.
The aim of Public Administration (PA) reform was to increase efficiency by cutting spending on public administration while at the same time increasing the quality of the public services offered. 
Julkishallinnon uudistuksen tavoitteena oli lisätä tehokkuutta leikkaamalla julkishallinnon menoja ja samalla parantamalla tarjottavien julkisten palvelujen laatua.
The programmes therefore comprised fiscal and structural components. 
Tästä syystä ohjelmiin sisältyi julkista taloutta koskevia ja rakenteellisia osia.
The third programme placed further emphasis on the importance of public administration reform, which it established as a dedicated pillar of the programme. 
Kolmannessa ohjelmassa painotettiin entistä voimakkaammin julkishallinnon uudistamisen merkitystä, josta tehtiin erillinen ohjelman pilari.
Our audit work focused on efficiency gains achieved through reform at the central level of public administration. 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastustyössään uudistusten avulla julkishallinnon keskustasolla saavutettuun toiminnan tehostamiseen.
Conditionality design The short-term priorities and strategic outlook of public administration reform 68. 
Ehtojen suunnittelu Lyhyen aikavälin prioriteetit ja julkishallinnon uudistuksen strateginen lähestymistapa 68.
In an environment of fiscal crisis, the main priority of the first programme in the area public administration was fiscal consolidation48. 
Toimintaympäristössä, jossa julkinen talous oli kriisissä, ensimmäisen ohjelman ensisijaisena tavoitteena julkishallinnon alalla oli julkisen talouden vakauttaminen48.
Structural conditionality gained momentum in the second programme, but was not based on adequate strategic planning. 
Rakenteita koskevat ehdot saivat vauhtia toisessa ohjelmassa, mutta toimet eivät perustuneet riittävään strategiseen suunnitteluun.
PA conditionality on structural reforms was not part of a broader, whole-of-government reform agenda approaching it sequentially in a coherent, planned way. 
Julkishallinnon rakenneuudistuksiin liittyvät ehdot eivät olleet osa laajempaa, koko hallinnon kattavaa uudistussuunnitelmaa, jolla uudistuksia olisi toteutettu vaiheittain, johdonmukaisesti ja suunnitellusti.
Structural reforms of public administration did not address key factors which the Commission itself identified as necessary for the successful design of comprehensive public administration reform, i.e. an exchange of best practices at EU level, involvement of stakeholders and civil society, continuity and stability of reforms (see Annex VIII, Part A). 
Julkishallinnon rakenneuudistuksilla ei puututtu keskeisiin tekijöihin, jotka komissio itse määritteli välttämättömiksi julkishallinnon kattavan uudistuksen onnistuneen suunnittelun kannalta. Näihin lukeutuvat esimerkiksi parhaiden käytäntöjen vaihto EU:n tasolla, sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen sekä uudistusten jatkuvuus ja vakaus (ks. liite VIII, osa A).
In 2013, the second programme asked the Greek authorities to present a strategy and an action plan for PA reforms, yet the requirement was not synchronised with key actions in the programme (the reorganisation of the Greek public sector started in 2012, preceding the delivery of the strategy by two years). 
Vuonna 2013 toisessa ohjelmassa Kreikan viranomaisia kehotettiin esittämään julkishallinnon uudistuksia koskeva strategia ja toimintasuunnitelma, mutta tätä vaatimusta ei synkronoitu ohjelman keskeisten toimien kanssa (Kreikan julkisen sektorin rakenneuudistus alkoi vuonna 2012, kaksi vuotta ennen strategian esittämistä).
This plan was not put into action and, in 2015, the third programme requested a new three-year strategy for PA reforms. 
Suunnitelmaa ei toteutettu, ja vuonna 2015 kolmannessa ohjelmassa pyydettiin uutta kolmivuotista julkishallinnon uudistusten strategiaa.
The comprehensiveness of reforms 70. 
Uudistusten kattavuus 70.
The first programme asked for a functional review of the central administration, to be performed by the OECD, to help prioritise public administration reforms and set up a customised, country-specific approach. 
Ensimmäisessä ohjelmassa pyydettiin OECD:tä tekemään keskushallinnon toimintaa koskeva selvitys, joka auttaisi priorisoimaan julkishallinnon uudistukset ja laatimaan yksilöllisen maakohtaisen lähestymistavan.
While the review clearly identified the Greek administration’s weaknesses and those policy areas in need of administrative support, 13 of the OECD recommendations were included in the conditions after some delay (see Box 6). 
Vaikka selvityksessä tunnistettiin selvästi Kreikan hallinnon heikkoudet ja hallinnollista tukea tarvitsevat politiikanalat, OECD:n suosituksista 13 sisällytettiin ehtoihin vasta jonkin ajan kuluttua (ks. laatikko 6).
The recommendations were not systematically followed up, and there was no framework for tracking the progress of reforms or any strategy for addressing data collection and management issues (see Annex VIII, Part B). 
Suositusten noudattamista ei seurattu järjestelmällisesti, eikä käytössä ollut uudistusten edistymisen seurantakehystä tai tietojen keräämistä ja hallinnointikysymyksiä koskevaa strategiaa (ks. liite VIII, osa B).
47 Box 6 - Examples of delayed implementation of OECD recommendations An ICT plan to secure interoperability between the various branches of the central administration was included in the programme one year after publication of the OECD report and, in the case of Human Resources and communication strategies, after two years. 
47 Laatikko 6 – Esimerkkejä OECD:n suositusten täytäntöönpanon viivästyksistä Tietoja viestintätekniikkaa koskeva suunnitelma keskushallinnon eri haarojen yhteentoimivuuden varmistamiseksi sisällytettiin ohjelmaan vuosi OECD:n selvityksen julkaisemisen jälkeen, ja henkilöstöhallinnon ja viestintästrategioiden osalta viive oli kaksi vuotta.
Even before the first programme began, EU instruments were in place (primarily the Administrative Reform Operational Programme – AROP – financed from the European Social Fund) to address the weaknesses of Greece’s public administration. 
Jo ennen ensimmäisen ohjelman alkua käytössä oli Kreikan julkishallinnon heikkouksien korjaamiseen tähtääviä EU:n välineitä (lähinnä Euroopan sosiaalirahaston rahoittama hallinnollista uudistusta koskeva toimenpideohjelma).
Although the Commission was aware of the depth of these problems, the programmes did not incorporate dedicated measures for developing institutional capacity49. 
Vaikka komissio oli tietoinen näiden ongelmien syvyydestä, ohjelmiin ei sisältynyt nimenomaisesti institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä49.
Some support in this respect, although of limited scope and scale, was coordinated by the TFGR50. 
Kreikka-työryhmä koordinoi jonkin verran tätä koskevaa tukea, mutta sen laajuus ja määrä oli rajallinen50.
49 50 Institutional capacity should typically cover three intervention dimensions for: (1) structures and processes, (2) human resources and (3) service delivery. 
Hallinnollista uudistusta 49 50 Institutionaaliset valmiudet kattavat yleensä seuraavat kolme toimenpiteiden ulottuvuutta: 1) rakenteet ja prosessit, 2) henkilöresurssit ja 3) palvelujen toimittaminen.
The size of and contribution by TA in the area of PA reforms was limited. 
Teknisen avun suuruus ja sen antama panos julkishallinnon uudistusten alalla oli rajallinen.
It was financially supported by a 750 000 euro. 
Teknisen avun saama rahoitustuki oli 750 000 euroa.
Justification of the measures 72. 
Toimenpiteiden perustelut 72.
Despite some analytical work by the Commission into the design of public administration reforms, the justification provided for certain specific measures was not satisfactory. In particular, the Commission could not provide any quantitative/qualitative analyses for the two key targets of the reforms (i.e. to reduce public employment by 150 000 employees in 2011-2015 and to complete mandatory exits of 15 000 employees by 201451). 
Vaikka komissio teki jonkin verran analyysityötä julkishallinnon uudistusten suunnittelusta, eräiden erityistoimenpiteiden perustelut eivät olleet tyydyttävät. Erityisesti todettakoon, ettei komissio pystynyt toimittamaan määrällisiä/laadullisia analyyseja uudistusten kahdesta keskeisestä tavoitteesta (julkissektorin työntekijöiden vähentäminen 150 000 työntekijällä vuosina 2011–2015 ja 15 000 työntekijän pakkoirtisanomisten suorittaminen vuoteen 2014 mennessä51).
The problem of insufficient justification also applied to the sequencing of reforms and deadlines. 
Riittämättömien perustelujen ongelma koski myös uudistusten toteuttamisjärjestystä ja määräaikoja.
Although the Commission could not provide the analysis underlying the programmes’ design in this respect, the deadlines for certain conditions eventually proved over-ambitious and did not take implementation capacity into consideration. 
Vaikka komissio ei pystynyt toimittamaan ohjelmien suunnittelua tässä suhteessa tukevaa analyysia, tiettyjen ehtojen määräajat osoittautuivat lopulta liian kunnianhimoisiksi eikä niissä otettu huomioon täytäntöönpanovalmiuksia.
For example, the timeframe for setting up and implementing a new personnel appraisal system for the entire public administration was 11 months, while an OECD/SIGMA comparative study on PA systems in six EU countries suggested an optimal timeframe of 1.5 to 3 years for preparation of such reforms. 
Esimerkiksi koko julkishallinnon kattavan uuden henkilöstöarviointijärjestelmän laatimisen ja toteuttamisen määräaika oli 11 kuukautta, vaikka OECD:n/SIGMAn vertailututkimuksessa kuuden EU-jäsenvaltion julkishallintojärjestelmistä todettiin, että tällaisten uudistusten valmisteluun on varattava optimaalisesti 1,5–3 vuotta.
Public administration staff were not subject to appraisal during the second programme. 
Julkishallinnon henkilöstöä ei arvioitu toisessa ohjelmassa.
As a result, the third programme set a new condition, namely that a new modern performance assessment system should be legislated for within four months (by November 2015). 
Tämän seurauksena kolmannessa ohjelmassa asetettiin uusi ehto, jonka mukaan uudesta modernista tulosarviointijärjestelmästä olisi säädettävä lailla neljän kuukauden kuluessa (marraskuuhun 2015 mennessä).
The primary law was passed in February 2016, but additional secondary legislation needed to be introduced by June 2016 (seven months later). 
kesäkuuhun 2016 mennessä (seitsemän kuukautta myöhemmin).
The first assessment will be performed by June 2017, almost two years after the start of the third programme. 
Ensimmäisen arvioinnin määräaika on kesäkuu 2017, lähes kaksi vuotta kolmannen ohjelman alkamisen jälkeen.
Implementation and results 74. 
Täytäntöönpano ja tulokset 74.
The reforms of Greece’s public administration achieved the programmes’ objective to reduce costs. 
Kreikan julkishallinnon uudistuksilla saavutettiin ohjelmien tavoite vähentää kustannuksia.
The public employment headcount dropped by over 225 000 between 2009 and 2015 (see Figure 6). 
Julkissektorin työntekijämäärä väheni yli 225 000 työntekijällä vuosina 2009–2015 (ks. kaavio 6).
Figure 6 - Employees in the core public sector and general government wage bill, 2009-2015 Source: European Commission, Apografi Database, Eurostat. 
Kaavio 6 – Keskeisen julkisen sektorin työntekijät ja julkishallinnon palkkamenot vuosina 2009–2015 900 800 700 600 500 400 2009 2010 Pysyvä 2011 2012 Väliaikainen 2013 2014 Palkkamenot 30 25 20 15 10 49 2015 Lähde: Euroopan komissio, Apografi-tietokanta, Eurostat.
In terms of fiscal results, the annual cost of public employment fell by 37.9 % (9.6 billion euros) between 2009 and 2015. 
Julkista taloutta koskevien tulosten osalta julkissektorin työntekijöiden vuosittaiset kustannukset vähenivät 37,9 prosenttia (9,6 miljardia euroa) vuosina 2009–2015.
By 2015, the level of public-sector wages was aligned with the euro area average (9.1 % of GDP in the euro area v. 9 % in Greece; see Figure 7). 
Vuoteen 2015 mennessä julkisen sektorin palkat oli saatu euroalueen keskiarvon tasolle (9,1 prosenttia BKT:stä euroalueella, kun Kreikan vastaava osuus oli yhdeksän prosenttia; ks. kaavio 7).
However, these savings resulted in increased expenditure on the pension system. 
Nämä säästöt aiheuttivat kuitenkin eläkejärjestelmän menojen lisääntymisen. miljardiaeuroa tuhatta työntekijää
Figure 7 – Public employee compensation as a percentage of GDP 11.5% 11.0% 10.5% 10.0% 10.1 9. 
Kaavio 7 – Julkisen sektorin työntekijöiden palkat prosenttiosuutena BKT:stä Lähde: Eurostatin tiedot, maksettavat palkat ilman sosiaaliturvamaksuja.
The structural components of public administration reform faced limited support at the national level and were adversely impacted by the political instability (see Paragraphs 31-32). 
Julkishallinnon uudistuksen rakenteita koskevat osatekijät saivat niukasti tukea kansallisella tasolla, ja poliittinen epävakaus haittasi niitä (ks. kohdat 31 ja 32).
Consequently, they brought a lot fewer tangible results than fiscal measures. 
Tästä syystä ne tuottivat paljon vähemmän konkreettisia tuloksia kuin julkisen talouden toimenpiteet.
The first programmes made limited progress in terms of reorganising public entities, Human Resources Management, and the de-politicisation of the civil service (see Box 7). 
Ensimmäisissä ohjelmissa saavutettiin vain vähän edistystä julkisyhteisöjen rakenneuudistuksen, henkilöresurssien hallinnoinnin ja virkamieskunnan poliittisuuden vähentämisessä (ks. laatikko 7).
By contrast, positive developments included the creation of a Governmental Council for Reform, the General Secretariat for Coordination of Government Work, the Single Payment Agency and a census database for public employment. 
Myönteistä kehitystä sitä vastoin oli muun muassa hallituksen uudistusneuvoston, hallinnon koordinoinnin pääsihteeristön, keskitetyn maksajaviraston ja julkissektorin työntekijöiden väestönlaskentatietokannan perustaminen.
50 Box 7 - Public administration reform – structural aspects Evaluation of public entities - the July 2011 review of the first programme required that, following a first wave of 153 entities, further evaluations should cover 1 500 public entities, including a comprehensive benchmarking procedure, although no action has been taken in this respect. 
50 11,5% 10.9 11,0% 10,5% 10,0% 10.1 9,5% 9,0% 8,5% 8,0% 10.3 9.9 10.0 9.6 EU 28 9.7 9.5 Kreikka 9.4 9.3 9.3 9.1 9.2 9.0 Laatikko 7 – Julkishallinnon uudistus – rakenteelliset näkökohdat Julkisyhteisöjen arviointi – heinäkuussa 2011 tehdyssä ensimmäisen ohjelman tarkistuksessa edellytettiin, että ensimmäisen 153 yhteisön aallon jälkeen myöhempien arviointien olisi katettava 1 500 julkisyhteisöä ja niihin olisi sisällyttävä kattava vertailuanalyysimenettely, mutta tässä suhteessa ei ole toteutettu mitään toimia.
HR management and de-politicisation - measures (selection of managers and a personnel appraisal system) were introduced late (2013) in the second programme and were not implemented. 
51 Henkilöstöhallinto ja poliittisuuden vähentäminen – toimenpiteitä (johtajien valinta ja henkilöstöarviointijärjestelmä) otettiin käyttöön myöhään toisessa ohjelmassa (2013), eikä niitä toteutettu.
De-politicisation of management and top management, including Secretaries General and personnel of entities of public and private law, was introduced under the third programme. Wage grids - the objective under the first programme was to reduce the fiscal burden, while only the second programme introduced conditionality to better reflect skills and responsibilities of staff, it was, however, not implemented. 
Hallinnon ja ylimmän johdon poliittisuuden vähentäminen – mukaan lukien pääsihteerit sekä julkis-tai yksityisoikeudellisten laitosten henkilöstö – otettiin käyttöön kolmannessa ohjelmassa. Palkkataulukot – ensimmäisessä ohjelmassa tavoitteena oli verotaakan keventäminen. Vasta toisessa ohjelmassa otettiin käyttöön ehdot, joiden tarkoituksena oli ottaa paremmin huomioon henkilöstön taidot ja vastuut.
In 2015, the third programme asked for a new reform of the unified wage grid. 
Vuonna 2015 kolmannessa ohjelmassa edellytettiin yhdenmukaisen palkkataulukon uutta uudistusta.
The reform intended to modify the wage grid - in fiscally neutral manner - to better reflect the skills and responsibilities of the different jobs. 
Uudistuksella oli tarkoitus muuttaa palkkataulukkoa – julkisen talouden kannalta neutraalilla tavalla – siten, että siinä otetaan paremmin huomioon eri työtehtävien edellyttämät taidot ja vastuut.
Financial sector reforms 77. 
Rahoitusalan uudistukset 77.
Safeguarding domestic financial stability was one of the main pillars of all Greek Economic Adjustment Programmes. 
Kotimaisen rahoitusvakauden turvaaminen oli yksi keskeisistä pilareista kaikissa Kreikan talouden sopeutusohjelmissa.
To achieve this objective, the programmes included conditions to strengthen the health and resilience of the financial sector by enhancing bank capital, maintaining sufficient liquidity, tackling non-performing loans (NPLs) and improving governance and supervision (see Box 8 and details on the programme strategies and key conditions for the financial sector in Annex IX, Part A). Our analysis focused on the measures 
Tämän tavoitteen savuttamiseksi ohjelmat sisälsivät ehtoja, joilla pyrittiin rahoitusalan terveyden ja sietokyvyn parantamiseen lisäämällä pankkien pääomaa, ylläpitämällä riittävää maksuvalmiutta, puuttumalla järjestämättömiin lainoihin ja parantamalla hallintoa ja valvontaa (ks. laatikko 8 ja liitteen IX osa A, jossa on tietoja ohjelmastrategioista ja rahoitusalan keskeisistä ehdoista).
52 51 Box 8 - Key aspects of the financial sector reforms Hellenic Financial Stability Fund (HFSF) - establishment of the HFSF with the aim of contributing to the financial stability of the Greek banking system by providing equity capital, if necessary. 
Laatikko 8 – Rahoitusalan uudistusten keskeiset näkökohdat Kreikan rahoitusvakausrahasto (HFSF) – Kreikan rahoitusvakausrahaston perustaminen Kreikan pankkijärjestelmän rahoitusvakauden parantamiseksi tarjoamalla tarvittaessa omaa pääomaa.
Bank recapitalisation and resolution – an amount of 10 billion euros was earmarked under the first programme for bank capital interventions via the HFSF, but in the end it was only marginally used. 
Pankkien pääomapohjan vahvistaminen ja kriisinratkaisu – ensimmäisessä ohjelmassa varattiin 10 miljardia euroa pankkien pääomasijoituksiin Kreikan rahoitusvakausrahaston avulla. Määrästä käytettiin kuitenkin vain pieni osuus.
Under the second programme, an amount of 50 billion euros was earmarked for bank recapitalisation and resolution costs via the HFSF. 
Toisessa ohjelmassa varattiin 50 miljardia euroa pankkien pääomapohjan vahvistamiseen ja kriisinratkaisuun Kreikan rahoitusvakausrahaston avulla.
An additional buffer of up to 25 billion euros was envisaged for the same purpose under the third programme. 
Kolmannessa ohjelmassa samaan tarkoitukseen suunniteltiin enintään 25 miljardin euron lisäpuskuria.
Liquidity - preservation of sufficient liquidity in the banking system in compliance with Eurosystem rules. 
52 Maksuvalmius – pankkijärjestelmän riittävän maksuvalmiuden säilyttäminen eurojärjestelmän sääntöjen mukaisesti.
In the medium term, achievement of a sustainable bank funding model by gradually reducing banks’ reliance on central bank borrowing. 
Keskipitkällä aikavälillä kestävän pankkien rahoitusmallin aikaansaaminen vähentämällä asteittain pankkien riippuvuutta keskuspankin lainanannosta.
Non-performing loans (NPLs) - strengthening the insolvency framework and banks’ NPL management capacity, development of a market for NPL sales and servicing, and enhancement of the management of banks under liquidation. 
Järjestämättömät lainat – maksukyvyttömyyspuitteiden ja pankkien järjestämättömien lainojen hallinnointivalmiuksien vahvistaminen, järjestämättömien lainojen myynti-ja hoitomarkkinoiden kehittäminen sekä selvitystilaan asetettujen pankkien hallinnoinnin parantaminen.
Governance and supervision - strengthening governance of the HFSF, banks and the Bank of Greece. 
Hallinnointi ja valvonta – Kreikan rahoitusvakausrahaston, pankkien ja Kreikan keskuspankin hallinnon tehostaminen.
Enhancements in domestic supervision and regulation. 
Kotimaisen valvonnan ja sääntelyn lisääminen.
Conditionality design 79. 
Ehtojen suunnittelu 79.
The Commission’s analysis did not always sufficiently justify the risks of some policy options. 
Komission analyysissa ei aina perusteltu riittävästi joidenkin toimivaihtoehtojen riskejä.
For example, in the context of the 2013 bank recapitalisation, the Commission considered several options for attracting private investors. 
Esimerkiksi vuonna 2013 toteutetun pankkien pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä komissio harkitsi useita vaihtoehtoja yksityisten sijoittajien houkuttelemiseksi.
As it concluded that the Greek authorities’ proposals offered excessive sweeteners to private investors, it finally opted for a warrants issue53. 
Koska se katsoi, että Kreikan viranomaisten ehdotuksissa tarjottiin liiallisia houkuttimia yksityisille sijoittajille, se lopulta päätyi optiotodistusten liikkeellelaskuun53.
However, the analysis did not comprehensively identify some of the risks of the warrants, e.g. their potential impact on bank share prices (see Annex IX, Part B). 
Analyysissa ei kuitenkaan tunnistettu kaikilta osin joitakin optiotodistusten riskejä, kuten niiden mahdollista vaikutusta pankkien osakkeiden hintoihin (ks. liite IX, osa B).
Restructuring and recapitalising the banking sector (i) Capital needs assessments 80. 
Pankkialan rakenneuudistus ja pääomapohjan vahvistaminen i) Pääomatarpeiden arvioinnit 80.
The capital needs assessments that had been envisaged in the first two programmes not always used sufficiently prudent assumptions. 
Kahdessa ensimmäisessä ohjelmassa suunnitelluissa pääomatarpeiden arvioinneissa ei aina käytetty riittävän maltillisia olettamia.
For example, even the adverse scenario for GDP growth, dated January 2011, was more positive than the actual economic performance by 4.6 p.p., 7.8 p.p. and 4.7 p.p. for respectively 2011, 2012 and 201354. 
Esimerkiksi jopa BKT:n kasvua koskeva epäsuotuisa skenaario, joka oli päivätty tammikuussa 2011, oli vuoden 2011 osalta 4,6 prosenttia, vuoden 2012 osalta 7,8 prosenttia ja vuoden 2013 osalta 4,7 prosenttia myönteisempi kuin todelliset taloudelliset tulokset54.
In addition, the remainder of the second programme funds (around 11 billion euros) partially influenced the Commission’s analysis of a follow-up capital needs assessment conducted in early 2014 by BoG. (ii) Viability assessment 81. 
Lisäksi toisen ohjelman varojen loppuosa (noin 11 miljardia euroa) vaikutti osittain komission analyysiin Kreikan keskuspankin alkuvuonna 2014 suorittamasta pääomatarpeiden seuranta-arvioinnista. ii) Elinkelpoisuuden arviointi 81.
A condition of the second programme asked the Bank of Greece (BoG) to assess which of the 15 domestic banks were viable and thus eligible for recapitalisation using programme funds. 
Toisen ohjelman eräässä ehdossa edellytettiin Kreikan keskuspankin arvioivan, mitkä Kreikan 15 kotimaisesta pankista olivat elinkelpoisia ja siten oikeutettuja pääomapohjan vahvistamiseen ohjelman varoilla.
The remaining banks would be resolved, unless private capital could be raised. 
Muihin pankkeihin sovellettaisiin kriisinratkaisua, ellei yksityistä pääomaa pystyttäisi hankkimaan.