natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This performance audit was produced by Audit Chamber I — headed by ECA member Rasa Budbergytė — which spe‐ cialises in preservation and management of natural resources spending areas. 
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti I tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Rasa Budbergytė. Jaosto on erikoistunut luonnonvarojen suojelun ja hallinnoinnin menoaloihin.
The audit was led by ECA member Kersti Kaljulaid, supported by Helder Faria Viegas, head of unit; Csaba Bartos, team leader; Blanka Happach, deputy team leader; Maciej Szymura auditor; Carlos Sanchez Rivero, auditor; Roberto Resegotti, auditor; Tom Everett, drafting assistance. 
Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Kersti Kaljulaidin johdolla, ja siihen osallistuivat yksikönpäällikkö Helder Faria Viegas, tiiminvetäjä Csaba Bartos, apulaistiiminvetäjä Blanka Happach, tarkastaja Maciej Szymura, tarkastaja Carlos Sanchez Rivero, tarkastaja Roberto Resegotti ja kertomuksen laadinnassa avustanut Tom Everett.
From left to right: B. Happach, R. Resegotti, Cs. 
Vasemmalta oikealle: B. Happach, R. Resegotti, Cs.
Contents 03 Paragraph I–VII 1–16 1–4 5–10 11–13 14–16 17–23 17–19 20–23 24–82 24–51 26–28 29–35 36–51 52–59 52–53 54–59 Abbreviations Executive summary Introduction What is technical assistance? 
Sisällys 03 Kohta I–VII 1–16 1–4 5–10 11–13 14–16 17–23 17–19 20–23 24–82 24–51 26–28 29–35 36–51 52–59 52–53 54–59 Lyhenteet Tiivistelmä Johdanto Mitä tekninen apu on?
The recent history of technical assistance in agriculture and rural development Rules and regulations Budgeting and spending levels Audit scope, objectives and approach Audit scope and objectives Audit approach Observations How is money for technical assistance actually spent? 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla viime aikoina annettu tekninen apu Säännöt ja säännökset Budjetointi ja varojen käyttöaste Tarkastuksen laajuus, tavoitteet ja tarkastustapa Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet Tarkastustapa Huomautukset Miten teknisen avun varat on tosiasiassa käytetty?
A problem of clarity At the Commission, a shift towards administrative costs In the Member States, an emphasis on payroll Are the costs eligible? 
Selkeyteen liittyvä ongelma Komissiossa painotus on siirtynyt kohti hallinnollisia kuluja Jäsenvaltioissa painopisteenä ovat palkkakulut Ovatko kulut tukikelpoisia?
Contents 04 60–82 64–67 68–70 71–75 76–78 79–82 83–93 How suitable is the performance framework for TA? 
Sisällys 04 60–82 64–67 68–70 71–75 76–78 79–82 83–93 Kuinka tarkoituksenmukainen on teknistä apua koskeva tuloskehys?
Poor planning and assessment of needs Objectives far from SMART Limited monitoring and evaluation The impact of an inadequate performance framework Networking: potential for an effective performance framework Conclusions and recommendations Annex — Financial planning of technical assistance in rural development for 2007–13 and 2014–20 Reply of the Commission 
Heikko suunnittelu ja tarpeidenarviointi Tavoitteet jäivät kauaksi SMART‐määritelmästä Puutteellinen seuranta ja arviointi Puutteellisen tuloskehyksen vaikutus Verkostoituminen: mahdollisuus vaikuttavaan tuloskehykseen Johtopäätökset ja suositukset Liite – Maaseudun kehittämisen alalla ohjelmakausilla 2007–2013 ja 2014–2020 annettavaa teknistä apua koskeva rahoitussuunnitelma Komission vastaus
Abbreviations 05 CAP: Common agricultural policy CMEF: Common monitoring and evaluation framework EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development EAGF: European Agricultural Guarantee Fund EAGGF: European Agricultural Guidance and Guarantee Fund — predecessor (1962–2006) to the EAGF and EAFRD ENRD: European Network of Rural Development RDP: Rural development programme Sapard: Special accession programme for agriculture and rural development — instrument set up to assist candidate countries (2000–06) with the necessary structural adjustments in agriculture and rural areas prior to membership of the EU 
Lyhenteet 05 EMOTR: Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahasto – maaseuturahaston ja maataloustukirahaston edeltäjä (1962–2006) Maaseuturahasto: Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto Maataloustukirahasto: Euroopan maatalouden tukirahasto Sapard: Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma – väline, jonka tarkoituksena oli tukea ehdokasmaita (2000–2006) maatalouden ja maaseutualueiden osalta tarpeen olevissa rakenteellisissa muutoksissa ennen EU-jäsenyyttä. YMP: Yhteinen maatalouspolitiikka
Executive 06 summary ITechnical assistance (TA) has traditionally been con‐ cerned with the provision of expertise and funding to support government departments in the delivery of programmes linked to policy objectives. 
Tiivistelmä 06 ITekninen apu on perinteisesti tarkoittanut asiantuntija-apuun ja rahoitukseen perustuvaa tukea, jonka avulla viranomaiset voivat toteuttaa toimintapoliittisiin tavoitteisiin liittyviä ohjelmia.
In the EU’s ‘Agriculture and rural development’ policy area, TA takes the form of funding in separate areas of the common agricultural policy — the European Agricul‐ tural Guarantee Fund (EAGF) (Pillar I) and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (Pil‐ lar II). 
EU:n toimintalohkolla ”maatalous ja maaseudun kehittäminen” teknisen avun kautta annetaan rahoitusta kahdella erillisellä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) alalla – ensimmäisessä pilarissa maataloustukirahastosta ja toisessa pilarissa maaseuturahastosta.
Expenditure should contribute to the develop‐ ment of administrative capacity and implementation of programmes under the two pillars by the Commis‐ sion and the Member States. 
Komission ja jäsenvaltioiden on tarkoitus edistää varoilla hallinnollisten valmiuksien kehittämistä ja näiden kahden pilarin alaisten ohjelmien täytäntöönpanoa.
II The Court audited the use of TA funding in agriculture and rural development during the 2007–13 period. 
II Tilintarkastustuomioistuin tarkasti maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen ohjelmakaudella 2007–2013 teknisen avun kautta myönnettyjen varojen käytön.
By the end of 2013, the Commission and the Member States had spent half of their TA budget of 1.8 bil‐ lion euro in this policy area, with the remainder avail‐ able for spending until the end of 2015. 
Vuoden 2013 loppuun mennessä komissio ja jäsenvaltiot olivat käyttäneet puolet tälle toimintalohkolle osoitetuista 1,8 miljardin euron teknisen avun määrärahoistaan. Loput määrärahat ovat käytettävissä vuoden 2015 loppuun saakka.
III The audit focused on the management of techni‐ cal assistance and its contribution to the core policy objectives. 
III Tarkastuksessa keskityttiin teknisen avun hallinnointiin ja arvioitiin avun vaikutusta keskeisten toimintapoliittisten tavoitteiden kannalta.
IV The Court found that the Commission and the Mem‐ ber States have taken full advantage of the regula‐ tory flexibility in this area. 
IV Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ja jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet lainsäädännön joustavuutta tällä alalla täysimääräisesti.
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour about the goals of funding and how it can be used. 
Valinnanvapaus on kuitenkin johtanut siihen, että rahoituksen tavoitteista ja hyväksytyistä käyttötavoista ei ole pidetty asianmukaisesti kiinni.
For the audited period there was a move away from a ‘capacity‐build‐ ing’ understanding of TA towards support for regular administrative costs, such as payroll and IT mainte‐ nance. 
Tarkastuskohteena olleen ajanjakson kuluessa tekninen apu alettiin mieltää ”valmiuksien kehittämisen” sijasta enenevässä määrin säännöllisiin hallinnollisiin kuluihin, kuten palkkakuluihin ja tietotekniikan ylläpitoon, tarkoitettuna tukena.
Using TA in this way raises questions about its specific contribution to overall programme goals. 
Tällainen teknisen avun käyttötapa herättää kysymyksiä siitä, kuinka apu edistää yleisiä ohjelmatavoitteita.
Executive summary 07 V Another consequence of the Commission’s insuf‐ ficiently prescriptive approach to TA use lies in the area of eligibility. 
Tiivistelmä 07 V Myös tukikelpoisuuden alalla on havaittavissa seurauksia siitä, että komissio ei ole asettanut riittävästi normeja teknisen avun käyttöön.
VI The use of all CAP funding is regulated by require‐ ments relating to guarantees on the appropriateness of expenditure through a monitoring and evaluation framework. 
VI YMP:n varojen käyttöä säännellään kokonaisuudessaan vaatimuksin, joiden perusteella menojen tarkoituksenmukaisuutta arvioidaan seuranta-ja arviointisääntöjen avulla.
Being largely non‐operational, however, technical assistance was excluded from this frame‐ work. 
Tekninen apu jätettiin kuitenkin arviointisääntöjen ulkopuolelle, koska se ei suurelta osin koske toimintamenoja.
As a result, transparency and accountability are compromised and it is impossible to say whether TA resources are being used effectively and efficiently. 
Tilanne vaarantaa avoimuuden ja tilivelvollisuuden. On mahdotonta arvioida, käytetäänkö teknisen avun resursseja vaikuttavasti ja tehokkaasti.
There is also a risk that diverting funds away from capacity‐building measures linked to the core fund‐ ing objectives will penalise final beneficiaries — more especially, owing to the structure of co‐financing, in the EU’s poorer regions. 
Riskinä on myös, että ohjaamalla varoja pois keskeisiin rahoitustavoitteisiin lukeutuvista valmiuksien kehittämiseen liittyvistä toimenpiteistä aiheutetaan tappiota lopullisille edunsaajille. Tämä johtuu erityisesti yhteisrahoituksen rakenteesta EU:n vähävaraisemmilla alueilla.
VII Overall, the Court concludes that owing to the absence of a suitable performance framework for TA expenditure in agriculture and rural development, nei‐ ther the Commission nor the Member States are able to demonstrate how well technical assistance has con‐ tributed to the general policy objectives of the CAP. 
VII Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että teknisen avun menoja varten ei ole asianmukaista tuloskehystä maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla. Tästä syystä komissio ja jäsenvaltiot eivät pysty osoittamaan, kuinka hyvin tekninen apu on edistänyt yhteisen maatalouspolitiikan yleisiä toimintapoliittisia tavoitteita.
The Court therefore makes the following recommendations. ο The Commission should clarify the scope and application of technical assistance of Member States in the area of rural development. 
Tilintarkastustuomioistuin antaa täten seuraavat suositukset: ο Komission olisi selkeytettävä jäsenvaltioille maaseudun kehittämisen alalla annettavan teknisen avun sisältöä ja soveltamista.
In par‐ ticular, it should clarify the distinction between operational/‘capacity‐building’ expenditure and eligible administrative/‘budget support’ costs, notably in the case of payroll. 
Sen olisi selkeytettävä etenkin toimintamenojen ja valmiuksien kehittämisestä aiheutuvien menojen sekä tukikelpoisten hallinnollisten kulujen ja budjettitukeen liittyvien kulujen (kuten palkkakulujen) välinen ero.
Such clarification would improve transparency about the ways funding can be used. 
Selkeyttäminen lisäisi avoimuutta rahoituksen eri käyttötavoista.
The Commis‐ sion should closely monitor the Member States’ implementation of TA. ο The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to technical assistance budget lines. ο The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support. ο The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA funding. 
Komission olisi valvottava tiiviisti teknisen avun täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. ο Komission olisi myös ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin varmistaakseen, että yleisiä hallintomenoja, kuten säännöllisiä tietotekniikan ylläpitokuluja, ei kirjata teknisen avun budjettikohtiin. ο Komission olisi vaadittava jäsenvaltioita raportoimaan tulevaisuudessa erikseen maaseudun kehittämisen alan hallinnollisista ja budjettitukeen liittyvistä kuluista, jotta kävisi selkeämmin ilmi, että osa teknisen avun rahoituksesta suunnataan tällaiseen tukeen. ο Komission ja jäsenvaltioiden olisi perustettava teknisenä apuna annettavaan rahoitukseen sovellettava tarkoituksenmukainen tuloskehys.
In particular, the TA needs of the Commis‐ sion and of the Member States should be prop‐ erly assessed and there should be a mechanism in place to set objectives and measure progress towards them. 
Komission ja jäsenvaltioiden teknisen avun tarpeet olisi arvioitava asianmukaisesti ja käytössä olisi oltava mekanismi, jonka avulla asetetaan tavoitteet ja seurataan niiden toteutumisen edistymistä.
Introduction 08 What is technical assistance? 
Johdanto 08 Mitä tekninen apu on?
01 Technical assistance (TA) in the inter‐ national context has been defined as ‘the provision of know‐how in the form of personnel, training, research and associated costs’1. 
01 Kansainvälisissä yhteyksissä teknisellä avulla tarkoitetaan taitotiedon tarjoamista henkilöstön, koulutuksen, tutkimuksen ja liitännäiskulujen osalta1.
It is generally delivered, in the framework of devel‐ opment aid from the Organisation for Economic Cooperation and Develop‐ ment (OECD), the United Nations (UN) and other international organisations, through expertise and advice to assist states with development programmes. 
Tekninen apu on yleensä asiantuntemusta ja neuvontaa, jota OECD, YK ja muut kansainväliset järjestöt antavat kehitysohjelmien piiriin kuuluville valtioille kehitysavun yhteydessä.
02 For the EU, the delivery of specific expertise is characteristic of techni‐ cal assistance measures in the area of external support for developing coun‐ tries and other non‐Member States. 
02 EU:ssa tekninen apu on yleensä erityisasiantuntemusta, jota EU tarjoaa kehitysmaille ja muille EU:n ulkopuolisille valtioille ulkoisen tuen alaisten toimenpiteiden kautta.
The Commission also provides TA, in the form of funding, through three other main channels: ο it meets the costs of executive agencies set up to manage pro‐ jects and programmes in both specific and cross‐cutting policy areas; ο it has established headings, financed by the operational bud‐ get2, for its directorates‐general to run, manage and coordinate pro‐ grammes in specific policy areas; ο it co‐finances the Member States’ use of TA in connection with EU funds (e.g. EAFRD, European Fish‐ eries Fund (EFF), Cohesion spend‐ ing, European Regional Develop‐ ment Fund (ERDF)) to facilitate the implementation of national and regional programmes or actions. 03 This audit report covers the last two of these areas of expenditure, corre‐ sponding to the way technical assis‐ tance funding is used in the ‘Agricul‐ ture and rural development’ policy area. 
Komissio antaa teknistä apua myös rahoituksen muodossa kolmen muun pääasiallisen kanavan avulla: ο se huolehtii hankkeiden ja ohjelmien hallinnointia varten perustettujen toimeenpanovirastojen kuluista sekä yksittäisten että monialaisten toimintapolitiikkojen aloilla ο se on perustanut toimintatalousarviosta rahoitettavia otsakkeita2, joiden perusteella komission pääosastot vetävät, hallinnoivat ja koordinoivat eri toimintalohkoilla toteutettavia ohjelmia ο se osarahoittaa EU:n varoihin perustuvan teknisen avun käyttöä jäsenvaltioissa (esim. maaseuturahasto, Euroopan kalatalousrahasto, koheesiomenot, EAKR); tarkoituksena on helpottaa kansallisten ja alueellisten ohjelmien tai toimien täytäntöönpanoa. 03 Tässä tarkastuskertomuksessa käsitellään kahta jälkimmäistä menoalaa. Tarkastelun kohteena on se, miten teknisen avun kautta saatua rahoitusta käytetään maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkolla.
04 Traditionally, the cost categories financed in this way are preparation of studies and evaluation reports, the or‐ ganisation of meetings and seminars, training and the services of external experts. 
04 Tällä tavoin rahoitetut menoluokat ovat perinteisesti tutkimusten ja arviointikertomusten valmistelu, kokousten ja seminaarien järjestäminen sekä koulutus ja ulkopuolisten asiantuntijoiden palvelut.
However, funding can also cover staff costs, IT development and maintenance, information and publicity activities and networking. 
Rahoituksen piiriin voivat kuitenkin kuulua myös henkilöstökulut, tietotekniikan kehittäminen ja ylläpito, tiedotus-ja julkaisutoiminta sekä verkostoituminen.
Expenditure should be programme‐ specific and should contribute to overall policy aims in administrative capacity development and programme implementation. 
Menojen pitäisi olla ohjelmakohtaisia ja niiden avulla olisi edistettävä hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen ja ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviä yleisiä toimintapoliittisia tavoitteita.
1 OECD definition in DAC Statistical Reporting Directive, 12 November 2010, paragraphs 47 to 48. 
1 OECD:n määritelmä, DAC Statistical Reporting Directive, 12. marraskuuta 2010, kohdat 47 ja 48.
2 As the Commission is the only EU institution with an operational budget, it alone is responsible for financing, implementing and supervising TA funding at EU level. 
2 Komissio on ainoa EU:n toimielin, jolla on toimintatalousarvio.
Introduction 09 The recent history of technical assistance in agriculture and rural development 05 The rules on the use of technical assis‐ tance in agriculture are not the same for Pillar I of the common agricultural policy (CAP) (market measures and direct aid through the EAGF) and Pillar II (rural development support through the EAFRD). 
Johdanto 09 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla viime aikoina annettu tekninen apu 05 Teknisen avun käyttöä maatalousalalla koskevat säännöt eivät ole samanlaiset yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin (maataloustukirahastos-ta rahoitettavat markkinatoimenpiteet ja suora tuki) ja toisen pilarin (maaseudun kehittämisen tukeminen maaseuturahastosta) välillä.
06 Between 2000 and 2004, the only TA co‐financing available to Member States in rural development came from the ‘Guidance’ section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF). 
06 Vuosina 2000–2004 ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä ollut teknistä apua koskeva osarahoitus oli peräisin Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastos-ta.
Levels of support were relatively low (1 % of total funding), and there was close Commission supervision of the way TA funding was used. 
Tuen taso oli suhteellisen alhainen (yksi prosentti kokonaisrahoituksesta), ja komissio valvoi teknisen avun rahoituksen käyttöä tiiviisti.
08 From 2004, the eight Sapard countries which that year joined the EU were able to benefit from new transitory measures, including additional TA resources from the EAGGF ‘Guarantee’ section to help them strengthen the administrative capacity to manage their rural development programmes (s) efficiently. 
08 EU:n jäseniksi vuonna 2004 liittyneet kahdeksan Sapard-maata pystyivät hyötymään kyseisestä vuodesta alkaen uusista siirtymävaiheen toimenpiteistä, joihin sisältyi teknistä apua koskevia lisäresursseja EMOTR:n tukiosastosta. Resurssien tarkoituksena oli tukea hallinnollisten valmiuksien lujittamista kyseisissä maissa, jotta ne kykenisivät hallinnoimaan maaseudun kehittämisohjelmiaan tehokkaasti.
09 For the 2007–13 period — which is the main focus of this report — the link to structural spending was severed, and funding (including the TA component) in agriculture and rural development was addressed separately through legislation specific to the policy area. 
09 Tässä kertomuksessa keskitytään lähinnä ohjelmakauteen 2007–2013, jolloin tekniseltä tuelta alettiin edellyttää tiiviimpää yhteyttä rakenteellisiin menoihin, ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen rahoituksesta (teknistä apua koskeva osa mukaan lukien) säädettiin erikseen toimintalohkoa koskevassa lainsäädännössä.
While this did not mean major rule changes for Pillar I, there were signifi‐ cant developments in the approach towards the use of TA under Pillar II. 
Tämä ei aiheuttanut ensimmäisen pilarin osalta merkittäviä sääntömuutoksia, mutta toisen pilarin yhteydessä tapahtuvaan teknisen avun käyttöön sovellettava lähestymistapa muuttui sen sijaan merkittävästi.
The applicable legislation is described in the following section. 
Sovellettavaa lainsäädäntöä käsitellään seuraavassa osassa.
Although it accounted for only a small part of the EAFRD allocation to TA, networking was an important addi‐ tion because it established an EU‐wide framework involving a large number and variety of potential partners. 
Verkostoituminen muodosti tästä huolimatta merkittävän lisän, koska sen avulla luotiin EU:n laajuiset toimintapuitteet, joihin osallistui lukuisia erityyppisiä potentiaalisia yhteistyökumppaneita.
3 All of the 2004 and 2007 accession States except Cyprus and Malta. 
3 EU:n jäseniksi vuosina 2004 ja 2007 liittyneet valtiot Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta.
4 Through ‘national rural networks’. 
4 Kansallisten maaseutuverkostojen kautta.
5 Through the European Network for Rural Development. 
5 Eurooppalaisen maaseudun kehittämisen verkoston kautta.
Introduction 10 Rules and regulations 11 For 2007–13, the key references to TA in agriculture and rural development appeared in more than one EU regula‐ tion6. 
Johdanto 10 Säännöt ja säännökset 11 Ohjelmakaudella 2007–2013 maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla annettavaa teknistä apua koskevat keskeiset viittaukset esiintyivät useammassa kuin yhdessä EU:n asetuksessa6.
In addition, Article 13 of the CAP financing regulation explicitly stated: ‘Expenditure relating to admin‐ istrative and personnel costs incurred by Member States and beneficiaries of aid from the EAGF shall not be borne by the Fund’. 
Yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta koskevan asetuksen 13 artiklassa säädettiin lisäksi, että ”jäsenvaltioille maataloustukirahaston tukea saaville tuensaajille hallintoja henkilöstökustannuksista aiheutuvia menoja ei rahoiteta maataloustukirahastosta”.
In contrast with these restrictions, no maximum amount was specified for the Commission’s use of TA funding under Pillar I. 12 In rural development, the rules auth‐ orised the Commission to use up to 0.25 % of the annual EAFRD allocation to fund TA activities. 
12 Maaseudun kehittämisen alalla komission oli sääntöjen perusteella mahdollista käyttää maaseuturahaston vuotuisesta tuesta enintään 0,25 prosenttia teknisen avun toimien rahoittamiseen.
These were listed as ‘preparatory, monitoring, adminis‐ trative support, evaluation and control measures’8. 
Toimet liittyivät ”valmistelua, seurantaa, hallinnollista tukea, arviointia ja tarkastuksia koskevien toimenpiteiden rahoitukseen”8.
Within these limits, both the Commission and the Member States were free to determine how much to devote to TA and which projects/activities could be financed. 
Näissä rajoissa komissio ja jäsenvaltiot saivat vapaasti määrittää, kuinka suuri osuus määrärahoista suunnataan tekniseen apuun, ja mitkä hankkeet/toimet voidaan rahoittaa.
13 The Commission has not put forward any major changes to the principles of TA funding in the current program‐ ming period (2014–20), either in rural development or in the general field of agriculture. 
13 Komissio ei ole esittänyt merkittäviä muutoksia teknisenä apuna annettavan rahoituksen periaatteisiin nykyisellä ohjelmakaudella (2014–2020) maaseudun kehittämisen alalla eikä maatalouden alalla ylipäätään.
Meanwhile, the planned volume of TA spending by both the Member States and the Commission is scheduled to increase (see Annex). 
Samanaikaisesti teknisen avun määrän suunnitellaan kuitenkin kasvavan sekä jäsenvaltioiden että komission tasolla (ks. liite).
6 The main provisions for 2007–13 were Article 5 of Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the CAP (the CAP financing regulation) (OJ L 209, 11.8.2005, p. 
6 Ohjelmakautta 2007–2013 koskevat keskeiset säädökset olivat: neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (YMP:n rahoitusta koskeva asetus) (EUVL L 209, 11.8.2005, s.