natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, economic justification for the level of funding to ESL activities as shown in Table 1, was, in the case of Spain (Andalusia), France, Netherlands, and Portugal, either unavailable, or could not be sufficiently demonstrated due to the absence of documentation. 
Taulukosta 1 käy ilmi, että koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimiin suunnattavan rahoituksen määrän taloudelliset perusteet joko puuttuivat tai olivat vajavaisia dokumentoinnin puuttumisen takia Espanjan (Andalusia), Ranskan, Alankomaiden ja Portugalin kohdalla.
In the case of Ireland, funding was allocated to Total planned and actual expenditure on EU co-financed activities combating ESL in the six Member States audited Table 1 the ESL pilot programme on a detailed needs-assessment basis, but additional resources were later allocated to an extended pilot phase of the programme without any forecast of specific expected incremental benefits, which does not conform to best practice. 
Irlannin tapauksessa koulunkäynnin keskeyttämistä koskevaan pilottiohjelmaan suunnattiin rahoitusta yksityiskohtaisen tarpeiden arvioinnin perusteella, mutta ohjelman jatketulle pilottivaiheelle myönnettiin myöhemmin lisärahoitusta ilman minkäänlaista ennakkoarviota odotettavasta lisähyödystä; tämä ei ole parhaiden käytäntöjen mukaista.
Member State and region Spain Ń Andalusia Ń Catalonia France Ń National Ireland Ń National Netherlands Ń National Portugal Ń National United Kingdom Ń South East Ń West Midlands Total Programme Objective 1 OP, Measure 41.15 Objective 3 OP, Measure 4.4 Objective 3 OP, Priority 3, Measure 4 Objective 1 OP, Measure 5 Objective 3 OP, Priority 2, Measure E Planned expenditure (million euro) 2000 to 2006 (1) 50 19 356 103 379 36 67 68 1 078 Actual expenditure (million euro) 2000 to 2003 18 4 146 26 (2) 199 9 (3) 40 47 489 ESF contribution rate 75% 45% 45% 52% 45% 75% 56% 63% Objective 1 PRODEP III Measure 1.2 OP, Objective 3 OP, Measure 2.2 (1) In some cases these amounts are estimates, due to the unavailability of exact figures for ESL activities. 
Taulukko 1 EU:n yhteisrahoittamiin koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimiin liittyvien suunniteltujen ja toteutuneiden menojen kokonaismäärä tarkastetuissa kuudessa jäsenvaltiossa Jäsenvaltio ja alue Espanja — Andalusia — Katalonia Ranska — kansallinen Irlanti — kansallinen Alankomaat — kansallinen Portugali — kansallinen Yhdistynyt kuningaskunta — South East — West Midlands Yhteensä Ohjelma Tavoite 1 toimenpideohjelma, toimenpide 41.15 Tavoite 3 toimenpideohjelma, toimenpide 4.4 Tavoite 3 toimenpideohjelma, 3. toimintalinja, toimenpide 4 Tavoite 1 toimenpideohjelma, toimenpide 5 Tavoite 3 toimenpideohjelma, 2. toimintalinja, toimenpide E Tavoite 1 PRODEP III toimenpideohjelma, toimenpide 1.2 Tavoite 3 toimenpideohjelma, toimenpide 2.2 Suunnitellut menot (miljoonaa euroa) 2000—2006 (1) 50 19 356 103 379 36 67 68 1 078 Toteutuneet menot (miljoonaa euroa) 2000—2003 18 4 146 26 (2) 199 9(3) 40 47 489 ESR:n rahoitusosuus 75% 45% 45% 52% 45% 75% 56% 63% (1) Määrät ovat joissakin tapauksissa arvioita, koska tarkkoja lukuja koulunkäynnin keskeyttämistä koskevista toimista ei ollut saatavissa.
(2) Actual expenditure for 2000 to 2002 only. 
(2) Ainoastaan toteutuneet menot vuosilta 2000—2002.
(3) Actual expenditure for 2000 to 2001 only. 
(3) Ainoastaan toteutuneet menot vuosilta 2000—2001.
Where a needs-analysis and a justification for funding levels are missing, clear objectives and deliverables in terms of outputs cannot be formulated nor can implementing bodies define meaningful criteria to be used later in the context of EU procedures for evaluation of their activities and to determine whether they have achieved what they set out to achieve. 
Mikäli tarveanalyysi ja rahoitusmäärien perustelu puuttuvat, tuotoksiin liittyviä selkeitä tavoitteita tai suoritteita ei voida määrittää; täytäntöönpanosta vastaavat elimet eivät myöskään pysty määrittämään mielekkäitä kriteereitä, joiden avulla EU:n menettelyiden yhteydessä voitaisiin myöhemmin arvioida niiden toimia sekä tutkia, ovatko ne saavuttaneet asettamansa tavoitteet.
In four of the six Member States audited (1), the ESF-supported activities did not form part of a strategic plan containing specific objectives to be attained, risk attaching to their achievement and specifications for combating ESL. Instead, they supported existing social and educational programmes aimed at addressing different aspects of the phenomenon (e.g. absenteeism or school failure). 
Tarkastetuista kuudesta jäsenvaltiosta neljässä (1) ESR:sta tuetut toimet eivät kuuluneet strategiseen suunnitelmaan, jonka yhteydessä määritetään erityistavoitteet, niiden saavuttamisongel-mat sekä koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimet; toimilla tuettiin sen sijaan olemassa olevia sosiaalialan ja koulutusalan ohjelmia, jotka oli kohdennettu ilmiön eri osa-alueisiin (esimerkiksi poissaoloihin tai koulussa epäonnistumiseen).
(1) Spain, France, Portugal and the United Kingdom. 
(1) Espanja, Ranska, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
In the case of France, ESF funding which had been provided for the adaptation and modernisation of the educational system was used to support educational activities which were a normal feature of the educational system and existed prior to ESF intervention in this area. 
Ranskan kohdalla ESR:n rahoitusta, joka oli tarkoitettu koulutusjärjestelmien mukauttamiseen ja nykyaikaistamiseen, käytettiin sellaisten koulutustoimien tukemiseen, jotka kuuluivat normaaliin koulutusjärjestelmään ja olivat olemassa jo ennen alaan kohdistuvaa ESR:n rahoitusta.
Similarly, in the case of the United Kingdom, some funding was used to bring statutory educational provision in the area of career guidance and advisory services up to planned operational levels. 
Vastaavasti Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa osa rahoituksesta käytettiin amma-tinvalinnanohjauksen ja neuvontapalveluiden alaan liittyvän pakollisen opetuksen järjestämiseen suunnitelluille operatiivisille tasoille.
In instances such as these, where co-financing is not applied to a clear and distinct strategy for tackling the ESL problem as such, one must consider that the funding is not being applied to optimum effect. 
Tällaisissa tapauksissa, joissa yhteisrahoitusta ei suunnata varsinaisen koulunkäynnin keskeyttämisongelman ehkäisemiseen liittyvän selkeän ja erillisen strategian toteuttamiseen, on syytä todeta, että rahoitusta ei hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla.
In Portugal, ESL was part of the national strategy for employment and social inclusion. 
Portugalissa koulunkäynnin keskeyttämisongelma kuului työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevaan kansalliseen strategiaan.
However, individual measures to identify and help students at risk of abandoning school prematurely were not coordinated within this strategy. In the United Kingdom, although a clear link existed between Government policy and priorities on tackling ESL, and although ESL was 
Yksittäisiä toimia, jotka liittyivät koulunkäynnin ennenaikaisen lopettamisen riskiryhmään kuuluvien nuorten yksilöintiin ja tukemiseen, ei kuitenkaan koordinoitu strategian sisällä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kansallisen politiikan
C 99/8 EN Official Journal of the European Union 26.4.2006 included within the 2000 to 2006 Objective 3 operational programme (OP), it was not accompanied by a coherent and focused strategy for addressing the problem. 
C 99/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.4.2006 yleislinjan ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimien painopistealueiden välillä oli selkeä yhteys ja koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäiseminen sisältyi kaudella 2000—2006 tavoitteen 3 piiriin kuuluvaan toimenpideohjelmaan, mutta ongelmaan ei kohdennettu asianmukaista ja keskitettyä strategiaa.
The provision of funding for ESL projects under two policy fields in the OP in the period 2000 to 2004, each with multiple target groups, created ambiguity as to the intended focus of the action and resulted in confusion on the part of beneficiaries. 
Kaudella 2000—2004 koulunkäynnin keskeyttämiseen liittyviä, lukuisia eri kohderyhmiä sisältäviä hankkeita rahoitettiin kahdella toimenpideohjelmaan liittyvällä toiminta-alalla, minkä seurauksena toiminnan tavoiteltu painopiste ja edunsaajien osuudet jäivät epäselviksi.
This in turn adversely affected the programming, coherence and timing of efforts on the ground (see Annex 2 Ń United Kingdom). 
Tämä puolestaan vaikutti kielteisesti käytännön toimien suunnitteluun, yhtenäisyyteen ja ajoitukseen (ks. liite 2 — Yhdistynyt kuningaskunta).
Furthermore, despite the commissioning of a meta-evaluation (1) of research reports on ESL by a United Kingdom state-funded body in 2001, there was no evidence that this work influenced the targeting of beneficiary groups or the choice of ESL activities, despite the fact that it outlined the most likely causes of and the most effective interventions for ESL. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva valtiorahoitteinen elin tilasi vuonna 2001 koulunkäynnin keskeyttämistä koskevien tutkimusraporttien meta-arvioinnin (1), mutta siitäkään huolimatta ei ollut osoitettavissa, että mainittu toiminta olisi vaikuttanut edunsaajaryhmien yksilöimiseen tai koulunkäynnin keskeyttämiseen liittyvien toimien valintaan, vaikka arvioinnissa tuotiin esille koulunkäynnin keskeyttämisen todennäköisimmät syyt ja siihen tehokkaimmin vaikuttavat toimet.
In the case of Ireland, while a coherent strategy existed based on a pilot initiative to combat ESL, the results and experiences emanating from the exercise were not fully exploited when developing the strategy for the subsequent phase of Early school leaving beneficiary groups by Member State Table 2 the programme. 
Irlannin kohdalla oli olemassa yhtenäinen, pilottialoittee-seen perustuva koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemisstrate-gia, mutta toiminnan tuloksia ja siihen perustuvia kokemuksia ei hyödynnetty täysitehoisesti kehitettäessä strategiaa ohjelman myöhempää vaihetta varten.
They were only taken into account after the second initiative had been developed. 
Ne otettiin huomioon vasta toisen aloitteen laadinnan jälkeen.
Alongside deficiencies in strategy, in four of the six Member States (2) no single authority had a clear overview of the ESL situation in the Member State, or the region, possessed a definition and precise quantification of its characteristics, and coordinated the efforts of various national, regional, and Community funded initiatives. 
Strategiaan liittyneiden puutteiden lisäksi kuudesta tarkastuskohteena olleesta jäsenvaltiosta neljässä (2) yhdelläkään yksittäisellä viranomaisella ei ollut selkeää kokonaisnäkemystä koulunkäynnin keskeyttämiseen liittyvästä tilanteesta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisellä alueella eikä määritelmää tai tarkkaa määrällistä arviota ilmiön ominaispiirteistä; viranomaiset eivät myöskään koordinoineet kansallisiin, alueellisiin ja yhteisön rahoittamiin aloitteisiin liittyviä toimia.
Thus the absence of an appropriately researched and coordinated strategy which addresses the various dimensions of the ESL problem has consequences for the actionsŐ effectiveness in reducing ESL. 
Koulunkäynnin keskeyttämisongelman eri osa-alueisiin kohdistuvan, riittävästi tutkitun ja koordinoidun strategian puuttuminen vaikuttaa koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistoimien tehokkuuteen.
Were beneficiaries targeted and resources allocated based on specific needs? 
Yksilöitiinkö edunsaajat ja kohdennettiinko varat erityistarpeiden mukaan?
Different definitions of ESL exist in each of the Member States audited and definitions also vary between different organisations and regions within those Member States. 
Jokaisessa tarkastuskohteena olleessa jäsenvaltiossa on erilaisia määritelmiä koulunkäynnin keskeyttämisestä ja määritelmät vaihtelevat myös jäsenvaltioiden sisällä organisaatioittain ja alueittain.
In consequence, the beneficiary target groups also vary, as shown in Table 2, alongside variance in national and regional authoritiesŐ estimations of the extent of the ESL problem being faced. 
Näin ollen myös edunsaajana olevat kohderyhmät vaihtelevat, kuten taulukosta 2 käy ilmi; samoin vaihtelevat niin ikään kansallisten ja alueellisten viranomaisten arviot koulunkäynnin keskeyttämisongelman laajuudesta.
Member State Spain (Andalusia and Catalonia) France Ireland Netherlands Portugal United Kingdom (England) Beneficiary target group 16 to 21-year olds without the end of compulsory school diploma/a school leaving certificate Pupils attending lower secondary schools (dispositifs relais) Young people over 16 (MGI) 8 to 18-year olds who have abandoned school or are at risk of abandoning school Students in vocational education, who are under 23 years of age, have not yet obtained a Ôstart qualificationŐ (level 2 vocational education), and who are at risk of ESL 15 to 18-year olds who have not yet obtained the end of compulsory school diploma 13 to 17-year olds who have abandoned school or are at risk of abandoning school (2000 to 2004) 16 to 18-year olds not in education, employment or training (NEETs) (2004 onwards) (1) Improving Student Retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency. 
Taulukko 2 Koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemistoimien edunsaajaryhmät jäsenvaltioittain Jäsenvaltio Espanja (Andalusia ja Katalonia) Ranska Irlanti Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) Edunsaajana oleva kohderyhmä 16—21-vuotiaat, joilla ei ole pakollisen koulun päättötodistusta tai todistusta opintojen päättämisestä Alemman keskiasteen koulujen oppilaat (dispositifs relais) Yli 16-vuotiaat nuoret (MGI) Koulunkäynnin keskeyttäneet tai keskeyttämisen riskiryhmään kuuluvat 8—18-vuotiaat Alle 23-vuotiaat ammatillisessa koulutuksessa olevat opiskelijat, jotka eivät ole vielä saavuttaneet ”lähtötason pätevyyttä” (toisen tason ammatillinen koulutus) ja jotka kuuluvat koulunkäynnin keskeyttämisen riskiryhmään 15—18-vuotiaat, joilla ei vielä ole pakollisen koulun päättötodistusta 13—17-vuotiaat koulunkäynnin keskeyttäneet tai keskeyttämisen riskiryhmään kuuluvat (2000—2004) 16—18-vuotiaat, jotka eivät ole yleissivistävässä koulussa, työssä tai ammatillisessa koulutuksessa (NEETs) (vuodesta 2004 alkaen) (1) Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency.
(2) Spain (Andalusia), France, Portugal, and the United Kingdom. 
(2) Espanja (Andalusia), Ranska, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
26.4.2006 EN Official Journal of the European Union C 99/9 27. 
26.4.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 99/9 27.
In France, the Ministry of Education estimated that 60 000 pupils (8 % of the cohort) left school annually without any qualification. 
Ranskassa opetusministeriön arvion mukaan 60 000 oppilasta (kahdeksan prosenttia oppilaiden kokonaismäärästä) lopettaa koulunkäynnin vuosittain ilman minkäänlaista todistusta.
However, on the basis of EurostatŐs definition of ESL, which was applied by the schools subject to audit, this group amounted to 152 000 pupils (or 20 % of the cohort). 
Eurostatin koulunkäynnin keskeyttämisestä laatiman määritelmän, jota sovellettiin tarkastuskohteena olleisiin kouluihin, mukaan kyseisten oppilaiden määrä oli kuitenkin 152 000 (20 prosenttia kokonaismäärästä).
Similarly in the UK, multiple definitions of ESL resulted in varying statistics on the extent of the pupil retention problem. This ranged from 31,5 % of 16 to 18-year olds who were not in education or training in England in 2003, to 9 % of 16 to 18-year olds who were not in education, training or employment in England in 2003. 
Vastaavasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa lukuisat erilaiset koulunkäynnin keskeyttämistä koskevat määritelmät johtivat siihen, että myös koulunkäynnin keskeyttämisongelman laajuudesta oli olemassa vaihtelevia tilastotietoja; tiedot vaihtelivat 31,5 prosentista (16—18-vuotiaat, jotka eivät vuonna 2003 olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa Englannissa) yhdeksään prosenttiin (16—18-vuotiaat, jotka eivät vuonna 2003 olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa tai työskennelleet Englannissa).
In three of the six Member States (2), co-financed activities were restricted by regulation to pupils over compulsory school age (i.e. 15 or 16 years of age) or educational level, without evaluating the potential group at risk outside this category. 
Tarkastetuista kuudesta jäsenvaltiosta kolmessa (2) yhteisrahoitetut toimet rajattiin asetuksen nojalla oppivelvollisuusiän ylittäneisiin (15-tai 16-vuotiaisiin) tai pakollisen koulutustason saavuttaneisiin oppilaisiin arvioimatta luokituksen ulkopuolelle mahdollisesti jäävää riskiryhmää.
This was done on the basis that activities targeted on younger pupils were the sole responsibility of the national educational authorities. 
Menettelyn perustana oli se, että nuorempiin oppilaisiin kohdennettavat toimet kuuluivat kansallisten opetusviranomaisten yksinomaiselle vastuulle.
For example, in the United Kingdom, under an amendment to the OP in 2004, the ESL target group, which had included 13 to 17-year olds, was restricted to those aged 16 to 18, not in education, training or employment (NEETs). 
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa koulunkäynnin keskeyttämisen kohderyhmä, johon olivat kuuluneet 13—17-vuotiaat, rajattiin toimenpideohjelmaan vuonna 2004 tehdyn muutoksen perusteella 16—18-vuotiaisiin, jotka eivät ole yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa tai työssä (NEETs).
In France however, while national regulations set the minimum age for admission to the social integration programme (MGI) at 16, in some cases pupils under this age were admitted to the programme. 
Ranskassa sosiaalista sopeuttamista koskevaan ohjelmaan (MGI) otettavien alaikäraja on kansallisten asetusten perusteella 16 vuotta, mutta joissakin tapauksissa ohjelman piiriin hyväksyttiin myös nuorempia oppilaita.
While the limitation of ESF preventive interventions to post-compulsory school age could be justified on the basis of higher school drop-out rates, research shows that the causal factors of ESL (such as absenteeism, learning difficulties and behavioural problems) are established in earlier years and that the pre-school leaving age category requires equal attention, if ESL rates are to be reduced significantly and permanently (3). 
ESR:sta rahoitettavien ennalta ehkäisevien toimien rajaaminen oppivelvollisuusiän ylittäneisiin nuoriin saattaisi olla perusteltavissa korkeampien koulunkäynnin keskeyttämislukujen perusteella, mutta tutkimus osoittaa, että koulunkäynnin keskeyttämisen aiheuttavat syyt (esimerkiksi poissaolot, oppimisvaikeu-det ja käyttäytymisongelmat) syntyvät varhaisempina vuosina ja että oppivelvollisuusiän päättymisvaihetta lähestyvien ikäryhmä vaatii vastaavanlaista huomiota, mikäli koulunkäynnin keskeyttämislukuja aiotaan vähentää huomattavasti ja pysyvästi (3).
Although the Lisbon Agenda called on Member States to halve their rate of ESL by 2010, the setting of this reduction benchmark was not the subject of empirical research. 
Lissabonin strategian yhteydessä jäsenvaltioita kehotettiin puolittamaan koulunkäynnin keskeyttämisluvut vuoteen 2010 mennessä, mutta kriteerin asettaminen ei perustunut empii-riseen tutkimukseen.
In two of the six Member States (4) audited, no specific target for the reduction of ESL, annual or otherwise, was fixed by national authorities until 2003. 
Tarkastetuista kuudesta jäsenvaltiosta kahdessa (4) kansalliset viranomaiset eivät asettaneet ennen vuotta 2003 tiettyä — vuotuista tai muutakaan — koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistavoitetta.
Moreover, where national or regional targets for the reduction of ESL were fixed, the basis of the particular targets could not be objectively substantiated (5). 
Lisäksi jäsenvaltioissa, joissa asetettiin kansalliset tai alueelliset koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistavoitteet, asetetut tavoitteet eivät olleet objektiivisesti perusteltavissa (5).
As an example, in the case of England a planned reduction of 2 % by the year 2010 in the number of 16 to 18 year-olds not engaged in education, employment or training (which is a smaller target population than that of the Eurostat definition) would only result in a modest reduction in the ESL rate of 18 % (2003). 
Esimerkkinä voidaan mainita, että Englannissa suunniteltu kahden prosentin vähennys vuoteen 2010 mennessä niiden 16—18-vuotiaiden nuorten lukumäärään, jotka eivät ole yleissivistävässä koulussa, työssä tai ammatillisessa koulutuksessa (Eurostatin määritelmään sisältynyttä pienempi kohderyhmä), merkitsisi vain vaatimatonta vähennystä koulunkäynnin keskeyttävien 18 prosentin osuuteen (2003).
In consequence, the Lisbon Agenda target of halving the ESL rate by 2010 is unlikely to be met. 
Näin ollen on epätodennäköistä, että Lissabonin strategiaan sisältynyt koulunkäynnin kes-keyttämismäärän puolittamistavoite vuoteen 2010 mennessä toteutuisi.
(2) Spain, the Netherlands and the United Kingdom. 
(2) Espanja, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta.
(3) ÔConstructions sociales des absentsmes et des dcrochages scolaires en France et en AngleterreŐ, March 2003, Report to the Development and Programming Directorate of the Ministry for Education, France by ÔLe Laboratoire de recherches sociales en ducation et formation Ń FARSEF Ń Observatoire Europen de la Violence ScolaireŐ. 
(3) ”Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre”, maaliskuu 2003. Raportti kehityksestä ja ohjelmatyöstä vastaavalle Ranskan opetusministeriön osastolle, laatija: ”Le Laboratoire de recherches sociales en éducation et formation — FAR-SEF — Observatoire Européen de la Violence Scolaire”.
(4) Spain (Andalusia) and the Netherlands. 
(4) Espanja (Andalusia) ja Alankomaat.
(5) Ireland, France and the United Kingdom. 
(5) Irlanti, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. den osuudeksi 18 prosenttia (1).
C 99/10 EN Official Journal of the European Union 26.4.2006 Were resources allocated to the most needy? 
C 99/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.4.2006 Kohdennettiinko varat niitä eniten tarvitseville?
In France, the basis on which ESF funding for ESL activities was allocated between the regions and within the regions, and the justification for the level of ESF support for ESL activities could not be provided. 
Ranskassa ei kyetty esittämään koulunkäynnin keskeyttämiseen liittyviin toimiin maksetun ESR:n rahoituksen jakautu-misperustetta alueiden kesken ja alueiden sisällä eikä myöskään perustelemaan koulunkäynnin keskeyttämiseen kohdistuviin toimiin suunnatun ESR:n tuen määrää.
Nor was there a clear and systematic correlation between the most needy areas and the number of pupils involved in the ESL programmes at regional level. 
Ei ollut myöskään havaittavissa selkeää ja järjestelmällistä vastaavuutta eniten tukea tarvitsevien alueiden ja koulunkäynnin keskeyttämiseen liittyviin ohjelmiin alueellisella tasolla osallistuvien oppilaiden lukumäärän välillä.
Similarly, in Spain (Andalusia), the basis for allocating the funding between ministries, municipalities, and non profit-making organisations, could only be provided for a small part of one of the two sub-measures. 
Vastaavasti Espanjassa (Andalusiassa) tietoja rahoituksen jakautumisperusteesta ministeriöiden, kuntien ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen välillä oli saatavissa vain tietoja, jotka koskivat pientä osaa toisesta toteutetusta alatoimenpiteestä.