natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 CONSTRUCTION Of NEw INfRASTRUCTURES 10. 
10 UUsIen InfrasTrUKTUUrIen raKenTamInen 10.
The objective of the cni scheme was to support the development of new or enhanced infrastructures. as with Design studies, support could also be given to facilities of worldwide relevance located outside europe but in which european organisations intended to participate. eligible projects could take the form of traditional buildings but could also include for example a system of antennae in the atacama desert in chile or a virtual infrastructure, such as a distributed digitised archive to improve linguistic research (see Annex II for cni projects audited). an example of a cni project is given in Textbox 2. 
Kuten valmistelevien tutkimusten kohdalla, tässäkin järjestelmässä voidaan antaa tukea maailmanlaajuisesti merkittävälle välineistölle, joka ei sijaitse Euroopassa, mutta jonka hyödyntämiseen eurooppalaiset organisaatiot aikovat ottaa osaa. Tukikelpoisia hankkeita voidaan toteuttaa perinteisten rakennushankkeiden muodossa, mutta niihin voi myös kuulua esimerkiksi antennijärjestelmän toteuttaminen Ataca-man autiomaassa Chilessä tai virtuaali-infrastruktuuri, kuten lingvistisen tutkimuksen parantamiseen tarkoitettu hajautettu digitalisoitu arkisto (ks. liite II, jossa on esitetty tarkastuksen kohteena olleet uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvät hankkeet).
TEXTbOX 2 CEMACE PROjECT The Tjärnö marine Biological Laboratory (TmBL) is a marine biology field station in sweden. 
Laatikossa 2 annetaan esimerkki uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeesta. laaTIKKo 2 CemaCe-hanKe Tjärnön meribiologinen laboratorio (TMBL) on Ruotsissa sijaitseva meribiologinen asema.
Together with akademiska hus, sweden’s main owner of university property, the TmBL is building the centre for marine chemical ecology (cemace). 
Se rakentaa yhdessä Ruotsin yliopistojen kiinteän omaisuuden suurimman omistajan, Akademiska husin, kanssa merikemiallisen ekologian keskusta (Centre for Marine Chemical Ecology, CeMaCE).
This multidisciplinary facility will provide european researchers with access to laboratories, equipment and scientific expertise. 
Tämän monialainen keskus tarjoaa eurooppalaisille tutkijoille mahdollisuuden hyödyntää laboratorioita, laitteistoja ja alan tieteellistä asiantuntemusta.
The centre, with a direct access to the sea from the banks of koster fjord, integrates molecular biology, ecology and evolutionary biology — a combination that should provide an innovative approach to marine ecological chemistry. 
Keskuksessa, josta on suora pääsy merelle Kosterin vuonon törmältä, yhdistetään molekyylibiologian, ekologian ja evoluutiobiologian tieteenalat.
The european financial support for this project, amounting to over 900 000 euro, was mainly used for the construction of a marine ecotron — a facility offering ecologically relevant experimental conditions with control of several environmental factors — and contributes to the creation of marine ecology laboratories. The overall costs of the project amounted to 9 million euro. special report no 2/2010 – The effectiveness of the Design studies and construction of new infrastructures support schemes under the sixth framework programme for research 
Tämä tarjoaa uuden tavan lähestyä meriekologian kemiaa. hankkeelle myönnetty yhteisön rahoitustuki – yli 900 000 euroa – käytettiin pääosin niin kutsutun meriekotronin (marine ecotron) rakentamiseen. ”Meriekotronilla” voidaan aikaansaada ekologisesti relevantit koeolosuhteet, joissa pystytään valvomaan useita ympäristöön liittyviä tekijöitä. yhteisön tuella myötävaikutetaan meriekologian laboratorioiden perustamiseen. hankkeen kustannukset olivat yhteensä 9 miljoonaa euroa. Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus
The maximum rate of co-financing for Ds and cni projects under fp6 was 50 % and 10 % respectively. 
Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoituksen enimmäismäärä oli valmistelevien tutkimusten hankkeiden osalta 50 prosenttia ja uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeiden osalta 10 prosenttia.
The call was open to projects in any field of science and technology and the commission received 121 proposals, in total amounting to 387 million euro. as the commission, in agreement with the programme committee composed of representatives of the member states and associated states, considered that many good proposals would be excluded if the call’s indicative budget of 70 million euro5 was maintained, it increased the budget for this call to 140 million euro. 
Ehdotuspyyntö oli avoinna kaikkien tieteen- ja teknologianalojen hankkeille. Komissio sai 121 ehdotusta, joiden arvo oli yhteensä 387 miljoonaa euroa. Komissio korotti jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden edustajista koostuneen ohjelmakomitean kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti tämän ehdotuspyynnön alkuperäistä 70 miljoonan euron talousarviota5 140 miljoonaan euroon, sillä se katsoi, että monet hyvät ehdotukset jouduttaisiin muutoin jättämään ilman rahoitusta.
The project proposals were evaluated by a multidisciplinary panel of 62 independent experts according to four criteria: — european added value; — scientific and technological excellence; — relevance to the objectives of the scheme; and — quality of the management. 
Monen tieteenalan edustajista koostunut 62-henkinen riippumattomien asiantuntijoiden paneeli arvioi hanke-ehdotukset. Arvioinnissa otettiin huomioon neljä kriteeriä: — Euroopan tasolla saatava lisäarvo — tieteellinen ja teknologinen huippuosaaminen — relevanttius järjestelmän tavoitteiden kannalta — hallinnoinnin laatu.
13. seventy-seven projects were judged as being of an appropriate standard and thirty projects received financial support, with 92 million euro being awarded for 19 Design studies and 48 million euro for nine cni projects6. 
13. yhteensä 77 hankkeen taso arvioitiin asianmukaiseksi ja 30 hankkeelle myönnettiin rahoitusta. yhteensä 19:lle valmistelevien tutkimusten hankkeelle annettiin rahoitusta 92 miljoonaa euroa ja yhdeksälle uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeelle myönnettiin 48 miljoonaa euroa6.
4 call for proposals fp6-2003-infrastructures-4. 
4 Ehdotuspyyntö FP6-2003-Infrastructures-4.
5 The evaluators noted, that ‘The oversubscription for this call was about six times the indicative budget (70 m €). even on the level of very good proposals, according to the consensus marks, the oversubscription is two to three-fold.’ call fp6-2003-infrastructures-4 panel report, 7 may 2004. 
5 Arvioijat totesivat, että tämän ehdotuspyynnön yhteydessä oli esitetty noin kuusi kertaa enemmän ehdotuksia kuin niitä olisi voitu rahoittaa alkuperäisistä 70 miljoonan euron määrärahoista. Raportissa annettujen pisteiden avulla arvioituna jopa erittäin hyvinä pidettyjä ehdotuksia esitettiin kaksi tai kolme kertaa enemmän kuin niitä olisi voitu rahoittaa. Call FP6-2003-Infrastructures-4 Panel Report, 7. toukokuuta 2004.
6 The call for proposals was also eligible for another category of projects (‘accompanying measures’) which is not the subject of this audit. in this category two projects were selected. special report no 2/2010 – The effectiveness of the Design studies and construction of new infrastructures support schemes under the sixth framework programme for research 
6 Ehdotuspyyntöön oli mahdollista osallistua myös muunlaisilla hankkeilla (liitännäistoimet), mutta ne eivät kuuluneet tämän tarkastuksen alaan. Kaksi liitännäistoimia koskevaa hanketta valittiin rahoitettavaksi. Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus
SOME ChANgES IN ThE COMMISSION’S APPROACh fOR fP7 15. The seventh framework programme (fp7)7 (2007–13) introduces some changes in the area of research infrastructures in comparison to fp6. The approach adopted for the Ds scheme has generally remained unchanged but changes have been made to the cni scheme in the area of project selection and a shift of funding emphasis from the construction to the preparatory phase. 
Seitsemännen puiteohjelman7 (2007–2013) yhteydessä tutkimusinfrastruktuurien alalla on tehty eräitä muutoksia kuudenteen puiteohjelmaan verrattuna. valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmän lähestymistapa on pysynyt yleisesti ottaen samana, mutta uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmässä hankkeiden valintaa on muutettu ja rahoituksen painopistettä on siirretty rakennusvaiheesta valmisteluvaiheeseen.
This is a list prepared by the european strategy forum on research infrastructures (esfri). 
Etenemissuunnitelma on Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) laatima luettelo.
17. esfri is a forum which seeks to provide a coherent approach to research policymaking in europe and is composed of appointees of the ministers responsible for research in the member states and associated states and a commission representative. 
17. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi pyrkii tarjoamaan yhdenmukaisen lähestymistavan tutkimuspolitiikan laatimiselle Euroopassa. Se koostuu jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden tutkimuksesta vastaavien ministerien nimeämistä edustajista ja komission edustajasta.
The ‘roadmap’ sets out the scientific needs in the area of research infrastructures in europe for a 10–20 year period and identifies projects considered as being vital to the development of science and innovation in europe. 
Etenemissuunnitelmassa esitetään Euroopan tutkimusinfrastruktuurien tieteelliset tarpeet 10–20 vuodelle ja yksilöidään hankkeet, joita pidetään Euroopan tieteen kehittämisen ja innovoinnin kannalta elintärkeinä.
7 Decision no 1982/2006/ec of the european parliament and of the council (oj L 412, 30.12.2006, p. 
7 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/Ey (EUvL L 412, 30.12.2006, s.
13 special report no 2/2010 – The effectiveness of the Design studies and construction of new infrastructures support schemes under the sixth framework programme for research 
13 Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus
14 auDiT scope anD approach 18. 
14 TARKASTUKSEN SISäLTÖ jA LähESTyMISTAPA 18.
The purpose of the audit was to assess the cni and Ds funding schemes and their contribution to the achievement of the objectives of the ri activity during the fp6 period (2002–06). 
Tarkastuksen tarkoituksena oli arvioida valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen rahoitusjärjestelmät ja niiden vaikutus tutkimusinfrastruktuuritoimien tavoitteiden saavuttamiseen kuudennen puiteohjelman (2002–2006) aikana.
The audit approached this through the following questions: (a) Did the Design studies scheme result in feasibility studies and preparatory work which were useful to decision-makers in the creation of new research infrastructures? (b) Did the cni scheme effectively catalyse the construction of new infrastructures? (c) Did the commission take action to promote the use of complementary funding, as included in the fp6 decision, within the Ds and cni schemes? 
Tarkastuksen lähestymistapa perustui seuraaviin kysymyksiin: a) Tehtiinkö valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmän ansiosta toteutettavuustutkimuksia ja valmisteluja, jotka auttoivat päätöksentekijöitä uusien tutkimusinfrastruktuurien luomisessa? b) vauhdittiko uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmä tehokkaasti uusien infrastruktuurien rakentamista? c) Ryhtyikö komissio kuudetta puiteohjelmaa koskevan päätöksen mukaisesti valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmien yhteydessä toimiin, joilla kannustettiin täydentävän rahoituksen käyttöön?
The audit involved: — an analysis of the legal basis of the ri area and specifically the establishment of the Ds and cni schemes; — a review of the project selection and monitoring procedures (including all relevant evaluation reports); — interviews with staff of the commission and with representatives of the principal european research organisations and of research ministries in eight member states (Belgium, czech republic, germany, italy, the netherlands, poland, sweden and the united kingdom); — on-the-spot audits of a sample of nine of 19 Design studies and all nine cni projects; and — an online survey of all unsuccessful applicants. The audited period was that of fp6 (2002 to 2006). 
Tarkastuksen aikana: — analysoitiin tutkimusinfrastruktuurien alan oikeusperustaa ja erityisesti valmistelevien tutkimusten ja uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmien luomista — tutkittiin hankkeiden valinta-ja seurantamenettelyt (mukaan lukien kaikki arviointiraportit) — haastateltiin komission henkilöstöä ja suurimpien eurooppalaisten tutkimusorganisaatioiden ja kahdeksan jäsenvaltion (Belgia, Tšekin tasavalta, Saksa, Italia, Alankomaat, Puola, Ruotsi ja yhdistynyt kuningaskunta) tutkimuksesta vastaavien ministereiden edustajia — tarkastettiin paikalla 19:stä valmistelevien tutkimusten hankkeesta poimittu yhdeksän hankkeen otos ja kaikki yhdeksän uusien infrastruktuurien rakentamisen hanketta — tehtiin verkkokysely kaikille hakijoille, joiden hakemukset oli hylätty ehdotuspyynnön yhteydessä. Tarkastuksen kattama jakso oli sama kuin kuudennen puiteohjelman toteuttamisjakso (2002–2006).
The scheme was judged by the court as being successful if: — eu funding facilitated studies which led, in the medium-to-long term, to the enhancement of a fabric of research facilities of a european dimension and; — the co-financed studies exhibited european added value. 
15 hUOMAUTUKSET ValmIsTeleVIen TUTKImUsTen TUKIJärJesTelmä TaVoITTeeT pääosIn saaVUTeTTU 21. valmistelevien tutkimusten tukijärjestelmän tavoitteena oli edistää sellaisten uusien infrastruktuurien toteutettavuustutkimuksia ja teknistä valmistelua, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus. Tilintarkastustuomioistuin piti järjestelmää onnistuneena silloin, kun: — EU-tuki helpotti tutkimuksia, jotka keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä lujittivat tutkimusvälineistön verkostoa Euroopassa — yhteisrahoitetut tutkimukset edistivät Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa.
During interviews, project coordinators and member states’ representatives also stated that eu support for Design studies had been of importance in bridging the gap between the elaboration of an idea and the actual implementation of a project. 
Lisäksi hankekoordinaattorit ja jäsenvaltioiden edustajat kertoivat haastatteluissa, että yhteisön tuki valmisteleville tutkimuksille oli ollut tärkeätä, jotta idean kehittelyn ja hankkeen todellisen toteuttamisen välinen kuilu oli saatu kurottua umpeen.
The support had given scientists an opportunity to demonstrate and work out their proposals in a structured way. most project coordinators were also of the opinion that the possibility for a number of institutions to collaborate together in joint undertakings was a valuable and worthwhile aspect of this support scheme. 
Tuen ansiosta tiedemiesten oli mahdollista esitellä ja työstää ehdotuksiaan jäsennellysti. Useimmat hankekoordinaattorit pitivät lisäksi arvokkaana ja hyödyllisenä monille tutkimuslaitoksille tarjoutunutta mahdollisuutta tehdä yhteistyötä yhteisyrityksissä.
Textbox 3 contains an example of cooperation between major european research institutions who otherwise would have been competitors. 
Laatikossa 3 on esitetty esimerkki sellaisten suurten eurooppalaisten tutkimuslaitosten välisestä yhteistyöstä, jotka muutoin olisivat olleet toistensa kilpailijoita.
Beneficiaries and the representatives of research organisations stated that, in terms of securing funding, the design phase of an infrastructure project is the most difficult one. This is especially the case when international cooperation is necessary. 
Edunsaajat ja tutkimuslaitosten edustajat totesivat, että rahoituksen varmistamisen kannalta infrastruktuurihankkeen suunnitteluvaihe on vaikein, etenkin silloin, kun on tehtävä kansainvälistä yhteistyötä.
The Ds scheme, with a financial involvement of the commission of up to 50 % of total cost, was therefore considered by interviewees as being important in that it provided a framework for the development of large-scale european projects. The interviewees thought that pan-european collaboration is difficult to set up through mechanisms with a more national or regional programme emphasis. 
Tämän vuoksi haastatellut katsoivat, että tuki valmistelevalle tutkimukselle on tärkeätä (komissio rahoittaa jopa 50 prosenttia kokonaiskustannuksista), sillä se tarjoaa puitteet laajamittaisten eurooppalaisten hankkeiden kehittämiselle. haastatellut katsoivat, että Euroopan laajuista yhteistyötä on vaikeata käynnistää sellaisten mekanismien avulla, jotka painottavat kansallisia tai alueellisia ohjelmia.
ThE CONSTRUCTION Of NEw INfRASTRUCTURES (CNI) SChEME ThE CATAlYSINg EffECT AND EUROPEAN ADDED VAlUE 25. 
UUsIen InfrasTrUKTUUrIen raKenTamIsen TUKIJärJesTelmä VaUhdITTaVa VaIKUTUs Ja eUroopan Tasolla saaTaVa lIsäarVo 25. Uusien infrastruktuurien rakentamisen tukijärjestelmässä ei ole määritelty riittävän tarkasti EU-varojen maksamisen edellytyksiä.
Decision 2002/835/ec goes on to say that funding should be provided on the basis of a detailed justification ‘based on european added value’. 
Päätöksessä 2002/835/Ey todetaan lisäksi, että tukea tulisi myöntää ainoastaan täsmällisesti perustelluissa tapauksissa, joissa on kyse Euroopan tasolla saatavasta lisäarvosta.
This could be demonstrated, as mentioned in the work programme, in terms of an improved attractiveness for, and/or improved services to, the research community in europe, by way of: — a wider accessibility of the proposed infrastructure, — a more advanced technology, — a more flexible adaptability to interdisciplinary studies, — a better connectivity to the research community. 
Kuten työohjelmassa todetaan, tästä voisivat olla osoituksina suurempi houkuttelevuus Euroopan tutkimusyhteisön kannalta ja/tai tutkimusyhteisölle tarjottujen palveluiden parantuminen seuraavin tavoin: — laajemmat mahdollisuudet käyttää ehdotettuja infrastruktuureita — edistyneempi teknologia — kyky tehdä joustavammin tieteenalojen välisiä tutkimuksia — paremmat yhteydet tutkimusyhteisöön.
The court examined all cni projects and considered how the commission had applied the abovementioned eligibility requirements set out in Decision 2002/835/ec and elaborated on in the commission’s 2002–03 work programme. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki uusien infrastruktuurien rakentamishankkeet ja arvioi, miten komissio oli soveltanut päätöksessä 2002/835/Ey vahvistettuja ja komission vuoden 2002–2003 työohjelmassa täsmennettyjä tukikelpoisuusvaatimuksia.
8 oj L 294, 29.10.2002, p. 
8 EyvL L 294, 29.10.2002, s.
17 special report no 2/2010 – The effectiveness of the Design studies and construction of new infrastructures support schemes under the sixth framework programme for research 
17 Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus
28. in the important matter of the access of european researchers to infrastructures, the court found that commission financing focused on the funding of the construction or the purchase of equipment without sufficiently securing access for researchers. lITTlE ‘CATAlYSINg EffECT’... 
28. Tarkasteltuaan eurooppalaisten tutkijoiden mahdollisuuksia käyttää infrastruktuureita, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission rahoitus kohdennettiin tutkijoille tarjottavien riittävien käyttömahdollisuuksien turvaamisen sijasta rakentamisen rahoitukseen tai välineistön ostoon.
29. in order to assess whether construction of new infrastructures (cni) support had a ‘catalysing effect’ the court examined: — the relationship between the starting date of projects and the date when contracts with the eu were signed, which would indicate the importance of the funding to the undertaking of the project; — whether the decision to grant or refuse funding for projects was determinant for the project going ahead or continu-ing; and — perceptions of the main stakeholders regarding the extent to which eu investment served as a catalyst for other investment in projects. 
29. Tilintarkastustuomioistuin pyrki seuraavien kysymysten avulla selvittämään, oliko uusien infrastruktuurien rakentamisen tuella ollut katalysoivaa vaikutusta: — Mikä oli hankkeiden aloituspäivän ja EU:n kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoituspäivän välinen suhde? Se osoittaa rahoituksen merkityksen hankkeen toteuttamiselle. — Oliko päätös myöntää tai olla myöntämättä rahoitusta hankkeen käynnistämisen tai jatkamisen kannalta ratkaiseva? — Mikä oli keskeisten sidosryhmien käsitys siitä, missä määrin EU:n investoinnit edistivät muita hankeinvestointeja?
18 fIgURE 5 TaskName Call for proposals Date 11/11/2003 2003 2004 2005 2006 Dec. Jan. Feb. Mar. Apr. May June Jul. Aug. Sep. Oct. Nov. Dec. Jan. Feb. Mar. Apr. May June Jul. Aug. Sep. Oct. Nov. Dec. Jan. Feb. Mar. Commission decision — batch 1 CeMaCE CISB DAM-LR ISIS TS2 STAR Commission decision — batch 2 11/03/2005 05/03/2004 05/03/2004 01/01/2005 01/03/2005 01/10/2004 08/08/2005 TIMElINE Of PROjECT START AND CONTRACT SIgNATURE ALMA Enhencement BINASP DIRAC-PHASE-1 EUTRICOD 01/01/2006 15/03/2004 01/10/2005 01/11/2004 = Contract signature special report no 2/2010 – The effectiveness of the Design studies and construction of new infrastructures support schemes under the sixth framework programme for research 
18 KaaVIo 5 Tehtävä Ehdotuspyyntö Päivä 11/11/2003 2003 2004 2005 2006 jou tam hel maa huh tou kesä hei elo syys loka mar jou tam hel maa huh tou kesä hei elo syys loka mar jou tam hel maa Komission päätös – vaihe 1 CeMaCE CISB DAM-LR ISIS TS2 STAR Komission päätös – vaihe 2 11/03/2005 05/03/2004 05/03/2004 01/01/2005 01/03/2005 01/10/2004 08/08/2005 hanKKeen KäynnIsTämIsen Ja sopImUKsen alleKIrJoITTamIsen VälInen aIKa ALMA Enhancement BINASP DIRAC-PHASE-1 EUTRICOD 01/01/2006 15/03/2004 01/10/2005 01/11/2004 = Sopimuksen allekirjoitus Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus
The court’s audit found that seven of the nine cni projects had starting dates in advance of the relevant commission decisions and subsequent signing of contracts (see Figure 5). an eighth project started after the commission decision but before the contract had been signed. 
Tarkastuksessa havaittiin, että seitsemässä yhdeksästä uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeesta aloituspäivä oli aikaisempi kuin komission päätösten tekopäivät ja vastaavat sopimusten allekirjoituspäivät (ks. kaavio 5). Kahdeksan hanketta käynnistettiin komission päätöksen jälkeen, mutta ennen sopimuksen allekirjoitusta.
31. as in most cases the projects were up-and-running before contracts were signed and as eu support for cni projects was limited to a maximum of 10 % of the total project cost9, there was no evidence that eu-funding was a determining factor in the decision as to whether projects went ahead or not (see example in Textbox 4). 
31. Siitä ei saatu näyttöä, että EU-rahoituksella olisi ollut ratkaiseva merkitys päätettäessä hankkeiden jatkamisesta. Useimmissa tapauksissa hankkeet olivat toteutusvaiheessa jo ennen sopimusten allekirjoittamista ja uusien infrastruktuurien rakentamisen hankkeille myönnetty EU-tuen osuus oli enintään 10 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista9 (ks. laatikko 4).