natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission is aware of the significant barriers impeding a widespread roll-out of renovation measures and it has been and is working to address them. 
Komissio on tietoinen merkittävistä esteistä, jotka vaikeuttavat peruskorjaustoimien laajamittaista toteuttamista.
The energy renovation of buildings is a complex and difficult process, and addressing the multiple barriers, market and regulatory failures is, keeping in mind the principles of subsidiarity and complementarity, one of the main objectives of the EU policy and EU financial support in the area of energy efficiency measures in buildings. 
Useiden eri esteiden sekä markkinoiden ja sääntelyn toimintapuutteiden ratkaiseminen on toissijaisuus-ja 3 FI FI täydentävyysperiaatteiden mukaisesti yksi EU:n politiikan ja EU:n taloudellisen tuen tärkeimmistä tavoitteista rakennusten energiatehokkuustoimenpiteiden alalla.
The Smart Financing for Smart Buildings initiative2 is a key example of this, with the main bottlenecks linked to the need to use better public funding, to aggregate projects and to de-risk investments identified and solutions to address them suggested. 
Keskeinen esimerkki tästä on Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille -aloite2.
EN EN Toolkit, advisory hubs, Sustainable Energy Investment (SEI) Forums, etc.) to concretely address those bottlenecks. 
Tätä varten on toteutettu erilaisia toimia (kuten energiatehokkuuteen liittyviä riskejä vähentävä tietokanta, rahoituslaitoksille tarkoitettu ohjeisto (Underwriting Toolkit), neuvontakeskukset, kestäviä energiainvestointeja koskevat foorumit), joilla nämä pullonkaulat voidaan ratkaista konkreettisesti.
The Commission considers that the key barriers to energy efficiency investments are horizontal and not limited to investment co-financed by cohesion policy funds. 
Komissio katsoo, että energiatehokkuusinvestointien keskeiset esteet ovat laaja-alaisia ja että ne eivät rajoitu koheesiopolitiikan rahastoista osarahoitettuihin investointeihin.
The report prepared by the Energy Efficiency Financial Institutions Group (EEFIG) in 2015 gives clear messages in this respect. 
Energy Efficiency Financial Institutions Group (EEFIG) -asiantuntijaryhmän vuonna 2015 laatimassa raportissa annetaan selkeitä viestejä tästä asiasta.
They are taken into consideration in relevant strategic energy policy documents and are not meant to be detailed as such in cohesion policy programmes. 
Ne otetaan huomioon asiaankuuluvissa strategisissa energiapoliittisissa asiakirjoissa, mutta niitä ei ole tarkoitus esittää sellaisinaan yksityiskohtaisesti koheesiopolitiikan ohjelmissa.
The Commission agrees with the ECA and it will continue to support Member States to use financial instruments, also in line with market mechanisms, such as energy performance contracting, in this area, in order to leverage the private investment needed to achieve the EU climate objectives. 
Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa ja tukee jatkossakin jäsenvaltioita rahoitusvälineiden käytössä. Tässä noudatetaan myös tämän alan markkinamekanismeja, kuten energiatehokkuussopimuksia, ja pyritään näin synnyttämään EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista varten tarvittavia yksityisiä investointeja.
Nevertheless, while the renovations certainly generate financial savings for the beneficiaries as well as wider benefits for the society, this should also be considered in the context of the current immature state of the renovation market and the many market barriers that are still hindering the renovation of buildings. 
Vaikka peruskorjausten avulla saavutetaan varmasti taloudellisia säästöjä edunsaajille ja laajempia etuja yhteiskunnalle, tässä yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon peruskorjausmarkkinoiden nykyinen kehittymättömyys ja monet markkinoiden esteet, jotka vaikeuttavat yhä rakennusten peruskorjausta.
The Commission considers that the deployment of financial instruments should be based on the specific market conditions for different Member States and for different types of projects and target groups. 
Komissio katsoo, että rahoitusvälineiden käyttöönoton olisi perustuttava eri jäsenvaltioiden erityisiin markkinaolosuhteisiin ja erilaisiin hankkeisiin ja kohderyhmiin.
Combination with a grant component is often needed, in particular to incentivise deeper renovations, to help upscale innovative technologies or to address social issues, e.g. energy poverty. 
Usein tarvitaan yhdistelmää, johon kuuluu avustusosuus, erityisesti jotta voidaan tarjota kannustimia pitkälle meneviä perusparannuksia varten, auttaa lisäämään innovatiivisten teknologioiden käyttöä tai ratkaista energiaköyhyyden kaltaisia sosiaalisia ongelmia.
The Commission agrees on the importance of financial instruments in this area and will continue to promote their use in the next programming period. 
Komissio on samaa mieltä rahoitusvälineiden tärkeydestä tällä alalla ja edistää niiden käyttöä myös seuraavalla ohjelmakaudella.
The Commission points out that the Czech authorities tried to implement energy efficiency in the residential sector through financial instruments, however they did not receive any offers from potential financial intermediaries during the call launched in 2018. 
Komissio huomauttaa, että Tšekin viranomaiset yrittivät lisätä energiatehokkuutta asuntosektorilla rahoitusvälineiden avulla, mutta ne eivät saaneet yhtään tarjousta mahdollisilta rahoituksen välittäjiltä vuonna 2018 käynnistetyn tarjouspyynnön aikana.
The Commission also refers to its reply to paragraph 33. 
Komissio viittaa myös kohtaan 33 antamaansa vastaukseen.
The Commission reiterates that selection of projects is the responsibility of the managing authorities that define the selection procedures and criteria and apply them when examining the applications for funding. 
Komissio toteaa jälleen, että hankkeiden valitseminen on hallintoviranomaisten vastuulla. Ne määrittelevät valintamenettelyt ja -perusteet ja soveltavat niitä käsitellessään rahoitushakemuksia.
Box 3 - Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades First paragraph - The Commission understands that the “Better Energy Warmer Homes” scheme delivers a range of energy efficiency measures to households that are vulnerable to energy poverty. 
4 FI FI Ensimmäinen kappale – Komissio ymmärtää, että ”Better Energy Warmer Homes” -ohjelmassa tarjotaan erilaisia energiatehokkuustoimenpiteitä kotitalouksille, jotka ovat vaarassa ajautua energiaköyhyyteen.
The objectives of the scheme are to improve the energy efficiency of the household at risk and in the process reduce the amount of expenditure that is required to be spent on energy. 
Ohjelman tavoitteisiin kuuluvat vaarassa olevien kotitalouksien energiatehokkuuden parantaminen ja sen yhteydessä energiamenojen vähentäminen.
Other secondary objectives are to improve health and well-being, while reducing the amount of disposable income spent on energy. 
Muita, toissijaisia tavoitteita ovat terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen samalla kun vähennetään energiamenojen osuutta käytettävissä olevista tuloista.
The Commission also refers to its reply to paragraph 42. 
Komissio viittaa myös kohtaan 42 antamaansa vastaukseen.
Second paragraph - The Commission refers to its reply to paragraph 40. 
Toinen kappale – Komissio viittaa kohtaan 40 antamaansa vastaukseen.
4 The Commission agrees that simple upgrades may result in a “lock-in effect” and also that simple upgrades with quick payback times are usually financially viable and should therefore generally be financed using financial instruments, or without any public support. 2 
42.Komissio on samaa mieltä siitä, että yksinkertaiset kunnostukset voivat johtaa lukkiutumisvaikutukseen ja että koska yksinkertaiset kunnostukset, joissa takaisinmaksuaika on lyhyt, ovat yleensä taloudellisesti kannattavia, ne pitäisi yleisesti ottaen rahoittaa rahoitusvälineistä tai ilman julkista tukea.
However, while the ERDF and CF are expected to primarily focus on long-term solutions, including deep building renovations, as also pointed out in the “Feasibility study to finance low-cost energy efficiency measures in low-income households from EU funds”3, there may be scope for complementary support for delivery of low-cost energy efficiency measures to low-income households in cases where there is a social need. 
Vaikka EAKR:n ja koheesiorahaston on määrä keskittyä ensisijaisesti pitkän aikavälin ratkaisuihin, myös pitkälle meneviin perusparannuksiin – kuten EU:n varoilla rahoitettavia pienituloisten kotitalouksien edullisia energiatehokkuustoimenpiteitä koskevassa toteutettavuustutkimuksessa3 myös huomautetaan – pienituloisille kotitalouksille tarjottavien edullisten energiatehokkuustoimenpiteiden toteuttamista koskevaa tukea voi olla mahdollista täydentää sellaisissa tapauksissa, joissa sille on sosiaalinen tarve.
The Commission considers that cost-effectiveness, while being a major determinant of public spending decisions, needs to be assessed against the objectives of cohesion policy, in line with the EU Financial Regulation. 
Komissio katsoo, että vaikka kustannustehokkuus on merkittävä tekijä julkisia menoja koskevissa päätöksissä, sitä on arvioitava koheesiopolitiikan tavoitteiden perusteella EU:n varainhoitoasetuksen mukaisesti.
Energy efficiency falls under one of the multiple objectives of cohesion policy programmes. 
Energiatehokkuus kuuluu yhteen koheesiopolitiikan ohjelmien useista tavoitteista.
This is often the case of interventions to improve energy efficiency in buildings, which may be combined for example with reducing energy poverty. 
Tämä on usein tilanne rakennusten energiatehokkuuden parantamista varten toteutettavissa toimissa, jotka voidaan yhdistää esimerkiksi energiaköyhyyden vähentämiseen.
In these cases, a certain investment may be less cost-effective but more affordable for the beneficiary. 
Näissä tapauksissa tietyt investoinnit voivat olla vähemmän kustannustehokkaita, mutta edullisempia edunsaajalle.
By contrast, investments with high energy savings per euro invested that are financially viable could be financed by the private market, without public support. 
Sitä vastoin yksityiset markkinat voisivat rahoittaa ilman julkista tukea taloudellisesti elinkelpoisia investointeja, jotka tuottavat enemmän energiansäästöjä investoitua summaa kohti.
It especially provides a list of good practice approaches and case studies. 
Ohjeet sisältävät erityisesti luettelon hyviä käytäntöjä koskevista lähestymistavoista ja tapaustutkimuksista.
Being a guidance document, it does not set out regulatory requirements. 
Koska kyseessä on ohjeasiakirja, siinä ei määrätä sääntelyvaatimuksia.
The technical guidance proposes a roadmap to implement a programme for financing the energy renovation of buildings using cohesion policy funding. 
Teknisissä ohjeissa ehdotetaan etenemissuunnitelmaa rakennusten energiaperuskorjausten rahoitusohjelman toteuttamiseksi koheesiopolitiikan rahoitusta käyttäen.
This includes the definition of selection criteria. 
FI FI valintaperusteiden määritteleminen.
In this respect, the guidance suggests a number of requirements, for instance to carry out energy audits in more complex renovation projects. 
Tältä osin ohjeissa ehdotetaan useita vaatimuksia, kuten energiakatselmuksien suorittamista monimutkaisemmissa peruskorjaushankkeissa.
It clarifies also that requirements should be adapted to the project size, and that the net present value (NPV) is generally recommended for assessing cost-effectiveness, rather than the simple payback time. 
Ohjeissa selvennetään myös, että vaatimukset olisi mukautettava hankkeen kokoon ja että nettonykyarvoa suositellaan yleisesti ottaen kustannustehokkuuden arvioimista varten yksinkertaisen takaisinmaksuajan sijaan.
The Commission also refers to its reply to paragraph 64. 
Komissio viittaa myös kohtaan 64 antamaansa vastaukseen.
In its reply to the ECA’s special report 21/2012 the Commission clearly underlined that it could not fully agree to the set-up of the recommended indicators at programme level as “the comparability of the recommended indicators would be limited, given the fact that these indicators depend on many factors (e.g. energy/commodity prices, climate conditions) that could render them misleading”. 
Komissio korosti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 21/2012 antamassaan vastauksessa, että se ei voi olla täysin samaa mieltä suositeltujen indikaattoreiden rakenteesta ohjelmatasolla.
Hence, any estimates of cost per unit of energy saved at programme level would be of very limited use. 
Siksi ohjelmatasolla säästettyjä energiayksiköitä koskevista arvioista olisi hyvin vähän hyötyä.
The Commission refers to its reply to paragraph 43. 
Komissio viittaa kohtaan 43 antamaansa vastaukseen.
The rationale of intervention with cohesion policy support is also to address market failures and invest in projects, which would otherwise not have been supported. 
Koheesiopolitiikan tukitoimien syynä on myös markkinoiden toimintapuutteiden korjaaminen ja sellaisiin hankkeisiin investoiminen, jotka eivät muutoin olisi saaneet tukea.
In particular, cohesion policy investments in energy efficiency also target social goals, such as tackling energy poverty, or long-term climate and energy targets investing in more costly deep renovation with typically longer payback times. 
Koheesiopolitiikan energiatehokkuutta koskevilla investoinneilla pyritään saavuttamaan myös yhteiskunnallisia tavoitteita, kuten torjumaan energiaköyhyyttä, tai pitkän aikavälin ilmasto-ja energiatavoitteita investoimalla kalliisiin pitkälle meneviin perusparannuksiin, joiden takaisinmaksuajat ovat tavallisesti pidempiä.
The technical guidance referred to in paragraph 44 recommends using the Net Present Value (NPV), as it enables to account the project’s cash flow over its lifetime. 
Kohdassa 44 mainituissa teknisissä ohjeissa suositellaan käyttämään nettonykyarvoa, sillä se mahdollistaa hankkeen kassavirran huomioimisen hankkeen koko elinkaaren aikana.
Alternative methods (e.g. energy saved in relation to funding or payback period) can also be used for simpler projects; however, under these methods it is important to specify the period over which the savings are calculated, in particular for deep renovations. 
Nettonykyarvo soveltuu hankkeille, joiden investointien määrä on merkittävä. Myös vaihtoehtoisia menetelmiä (esimerkiksi säästetty energia suhteessa rahoitukseen tai takaisimaksuaikaan) voidaan käyttää yksinkertaisemmissa hankkeissa.
The Commission also refers to its reply to paragraph 48. 
Komissio viittaa myös kohtaan 48 antamaansa vastaukseen.
The Commission considers that simple upgrades with quick payback times are usually financially viable and should therefore generally be financed using financial instruments, or without any public support. 
Komissio katsoo, että koska yksinkertaiset kunnostukset, joissa takaisinmaksuaika on lyhyt, ovat yleensä taloudellisesti kannattavia, ne pitäisi yleisesti ottaen rahoittaa rahoitusvälineistä tai ilman julkista tukea.
The ERDF and CF are expected to primarily focus on contributing to the long-term energy efficiency targets and to long-term solutions to energy poverty, including deep building renovations. 
EAKR:n ja koheesiorahaston on määrä keskittyä ensisijaisesti pitkän aikavälin energiatehokkuustavoitteisiin ja energiaköyhyyttä koskeviin pitkän aikavälin ratkaisuihin, kuten pitkälle meneviin perusparannuksiin.
The Commission also refers to its reply to paragraph 51. 
Komissio viittaa myös kohtaan 51 antamaansa vastaukseen.
The Commission considers that there are differences between the De-risking Energy Efficiency Platform (DEEP) projects and the ERDF and CF interventions, which lead to the difference in payback periods. 
Komissio katsoo, että energiatehokkuuteen liittyvien riskien vähentämistä varten perustettuun tietokantaan kuuluvien hankkeiden ja EAKR:n ja koheesiorahaston toimien välillä on eroja, joiden vuoksi myös takaisinmaksuajoissa on eroja.
DEEP shows very large differences per measure type – measures such as changing the lighting or the heating boiler have shorter paybacks, while measures such as those often targeted by the ERDF and CF, like building insulation and integrated renovation, have, respectively, payback periods of 11 and 14 years. 
FI FI varten perustettu tietokanta osoittaa, että toimenpidetyyppien välillä on suuria eroja: valaistuksen tai lämminvesivaraajan vaihtamisen kaltaisten toimenpiteiden takaisinmaksuajat ovat lyhyempiä, kun taas EAKR:n ja koheesiorahaston kohteena usein olevien toimenpiteiden takaisinmaksuajat ovat esimerkiksi rakennusten eristysten osalta 11 vuotta ja yhdennetyn peruskorjaamisen osalta 14 vuotta.
In addition, it is necessary to consider the differences between Member States, regions and individual buildings. 
Lisäksi on otettava huomioon jäsenvaltioiden, alueiden ja yksittäisten rakennusten väliset erot.
As an illustration, the average payback time of DEEP for Lithuania, addressing integrated renovation, is 20.9 years. 
Esimerkiksi Liettuassa energiatehokkuuteen liittyvien riskien vähentämistä varten perustetun tietokannan mukaan yhdennetyn peruskorjauksen keskimääräinen takaisinmaksuaika on 20,9 vuotta.
The Commission refers to its replies to paragraph 48 and 51. 
Komissio viittaa kohtiin 48 ja 51 antamiinsa vastauksiin.
The scheme is targeted at low-income households at risk of energy poverty, aiming also to reduce the amount spent on energy by households. 
Järjestelmän kohteena ovat energiaköyhyyden vaarassa olevat pienituloiset kotitaloudet, minkä lisäksi sen avulla pyritään vähentämään kotitalouksien energiamenoja.
In its reply to the ECA’s special report 21/2012 the Commission clearly underlined that it could not fully agree to the recommendation. 
Komissio korosti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 21/2012 antamassaan vastauksessa selvästi sitä, ettei se voinut olla täysin samaa mieltä suosituksesta.
The Commission considers that investments in energy efficiency are project-specific and related to several factors (state of the building, climatic conditions, labour costs, energy costs, material costs, type of use, etc.) which cannot be standardised. 
Komissio katsoo, että energiatehokkuusinvestoinnit ovat hankekohtaisia ja liittyvät useisiin eri tekijöihin (kuten rakennuksen kunto, ilmasto-olosuhteet, työvoimakustannukset, energiakustannukset, materiaalikustannukset, käyttötarkoitus), joita ei voida standardoida.
Hence, a standard investment cost per unit or a definition of a standard payback time cannot be set up by the Commission at EU level. 
Näin ollen komissio ei voi määritellä EU:n tasolla tavanomaista yksikkökohtaista investointikustannusta tai esittää tavanomaisen takaisinmaksuajan määritelmää.
EN EN As indicated in the reply to paragraph 53, integrated or deep renovations are usually cost-intensive and this has significant impact on the unit cost and payback time. 
Kuten kohtaan 53 annetussa vastauksessa todetaan, yhdennetyt tai pitkälle menevät perusparannukset ovat usein kalliita, millä on merkittäviä vaikutuksia yksikkökustannukseen ja takaisinmaksuaikaan.
The introduction of a maximum acceptable simple payback time could be a disincentive to deep renovations. 
Yksinkertaiselle takaisinmaksuajalle hyväksyttävän enimmäispituuden käyttöönotto voisi heikentää kannusteita tehdä pitkälle meneviä perusparannuksia.
The guidance further suggests that the net present value (NPV) is generally recommended for assessing cost-effectiveness, rather than the simple payback time. 
Ohjeissa todetaan lisäksi, että nettonykyarvoa suositellaan yleisesti ottaen kustannustehokkuuden arvioimista varten yksinkertaisen takaisinmaksuajan sijaan.
In principle, Lithuania provides for a competitive selection procedure (and several additional priority selection criteria, including efficiency, environmental issues, higher energy class) to be used if, in a given call, investment amounts required in eligible applications exceed the funding amount available for that call (since 2018). 
Periaatteessa Liettuassa säädetään, että kilpailuun perustuvaa valintamenettelyä (ja useita muita ensisijaisia valintaperusteita, kuten tehokkuutta, ympäristökysymyksiä ja korkeampaa energialuokitusta) on käytettävä, jos kyseessä olevassa tarjouspyynnössä valintakelpoisten hakemusten edellyttämät investointisummat ylittävät kyseistä tarjouspyyntöä varten saatavilla olevan rahoituksen määrän (vuodesta 2018 alkaen).
In the case of the financial instrument, with a substantial loan component, it took time and effort to build a sufficient project pipeline, thus competitive selection procedures was not an issue at beginning of the financial period. 
Sellaisen rahoitusvälineen yhteydessä, johon liittyy merkittävä lainaosuus, riittävän hankejatkumon rakentaminen vaati aikaa ja vaivaa, minkä vuoksi kilpailuun perustuvat valintamenettelyt eivät olleet ongelma rahoituskauden alussa.
The Commission refers to its reply to paragraph 40. 
Komissio viittaa kohtaan 40 antamaansa vastaukseen.
The Commission considers that the quality of projects selected depends not only on the type of selection procedure, but also on the selection criteria applied. 
Komissio katsoo, että valittujen hankkeiden laatu ei riipu ainoastaan valintamenettelystä vaan myös käytetyistä valintaperusteista.
Further, in an EU context of ‘better regulation’ and simplification, the right balance has to be struck between cost-effectiveness of the investments and cost-effectiveness of the whole procedure and management of the funding, especially if it affects the recipients of the funds. 
Lisäksi EU:n sääntelyn parantamisen ja yksinkertaistamisen vuoksi on löydettävä oikea tasapaino investointien kustannustehokkuuden ja koko menettelyn kustannustehokkuuden ja rahoituksen hallinnoinnin välillä, erityisesti jos se vaikuttaa rahoituksen vastaanottajiin.
The Commission refers also to its replies to the ECA’s Special Report No 21/2018 “Selection and monitoring for ERDF and ESF projects in the 2014–2020 period are still mainly outputs-oriented”. 
Komissio viittaa myös vastauksiin, jotka se antoi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 21/2018 ”Ohjelmakauden 2014–2020 EAKR:n ja ESR:n hankkeiden valinta ja seuranta ovat yhä enimmäkseen tuotossuuntautuneita”.
62. 
FI FI 62.
See Commission reply to paragraph 60. 
Katso komission vastaus kohtaan 60.
In its reply to the ECA’s special report 21/2012, the Commission clearly underlined that it could not fully agree to the recommendation. 
Komissio korosti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 21/2012 antamassaan vastauksessa selvästi sitä, ettei se voinut olla täysin samaa mieltä suosituksesta.
The Commission also refers to its replies to paragraph 43 and 57. 
Komissio viittaa myös kohtiin 43 ja 57 antamiinsa vastauksiin.
The guidance clarifies that selection criteria can be based on four main categories, of which cost-effectiveness is one, and stresses that other co-benefits should also be taken into account when selecting projects. 
Ohjeissa selvennetään, että valintaperusteet voivat perustua neljään pääluokkaan, joista yksi on kustannustehokkuus. Lisäksi ohjeissa korostetaan, että myös muut rinnakkaishyödyt olisi otettava huomioon hankkeita valittaessa.
As regards cost-effectiveness, it explains that this can be determined in multiple ways and sets out advantages and limitations of different approaches, concluding that the net present value (NPV) is generally recommended for assessing cost-effectiveness. 
Ohjeissa todetaan, että kustannustehokkuus voidaan määritellä monin eri tavoin, ja esitetään erilaisten lähestymistapojen edut ja rajoitukset. Päätelmänä on se, että nettonykyarvo on yleisesti ottaen suositeltava kustannustehokkuuden arvioimista varten.
The Commission clarifies the EU Financial Regulation requires to set objectives for all sectors of activity covered by the budget, and to monitor the achievement of those objectives by performance indicators. 
Komissio selventää, että EU:n varainhoitoasetuksen mukaan kaikille talousarvion kattamille toiminta-aloille on asetettava tavoitteet ja että näiden tavoitteiden toteutumista on seurattava tulosindikaattoreiden avulla.