natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble. 
Liitteet 80 Maa Kriisin tyyppi Keskeiset syyt, joiden vuoksi hallitus pyytää tukea Irlanti Pankkikriisi Sijoittajien luottamus Irlannin kiinteistösektoriin oli vuoden 2007 loppupuolesta lähtien hävinnyt huolestuttava ylitarjonnan ja hintakuplan vuoksi.
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system. 
Irlannilla oli kaksi ongelmaa: rakennusalaan liittyvien syklisten tuottojen jyrkkä aleneminen ja kotimaisen pankkijärjestelmän äkilliset suuret tappiot.
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector. 
Irlanti toteutti vuosina 2008–2010 mittavia toimenpiteitä pankkisektorinsa vahvistamiseksi.
It provided government guarantees of domestic banks’ liabilities. 
Se antoi valtion takuut kotimaisten pankkien vastuille.
It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector. 
Se pääomitti pankkisektoria yli 20 prosentilla BKT:stä.
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets. 
Kansallisen omaisuuden hallintaviranomainen (National Asset Management Agency) otti haltuunsa vaikeuksissa olevien pankkien maa ja -kiinteistöomaisuutta.
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State. 
Hallituksen sitoumukset rahoitussektorille olivat kuitenkin nostaneet valtion joukkovelkakirjalainojen hintaerot historiallisen korkealle ja heikentäneet huomattavasti maan pääsyä markkinoille.
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011). 
Lähde: Irlanti: Aiesopimus (2010), IMF: Irlanti: laajennettua rahoitusjärjestelyä koskeva pyyntö (2010), Euroopan komissio (2011).
This led to a deterioration of confidence and rising market pressures on Portuguese debt, accentuated by the negative developments in euro area sovereign bond markets. 
Se heikensi luottamusta ja lisäsi Portugalin lainaan kohdistuvia paineita markkinoilla, mitä korosti valtion joukkovelkakirjalainojen negatiivinen kehitys euroalueella.
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks). 
Kun markkinoille pääsy kiristyi, hallitus turvautui yhä enemmän lyhytaikaisempien arvopaperien liikkeeseenlaskuihin ja muunlaiseen rahoitukseen (kuten suunnattu anti, syndikoitu liikkeeseenlasku ja huomattava kotimaisten pankkien lyhytaikainen rahoitus).
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points. 
Vuoden 2011 toukokuun alussa Portugalin 10 vuoden tuottoerot bundeihin nähden suurenivat 650 peruspisteeseen.
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011). 
Lähde: Euroopan komissio: The Economic Adjustment Programme for Portugal, European Economy, Occasional Papers 79, (2011), IMF. Portugali: laajennettua rahoitusjärjestelyä koskeva pyyntö (2011).
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999). 
1 Claessens ja Kose (2013), Laeven ja Valencia (2012) sekä Kaminsky ja Reinhart (1999).
Annexes 81 The lending facilities for the five countries Balance of payments assistance European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) European Financial Stability Facility (EFSF) Institutional form EU mechanism EU mechanism Private company owned by euro area countries Capital structure Guaranteed by the EU budget Guaranteed by the EU budget Guarantees from euro area countries Lending capacity in euro 50 billion euro 60 billion euro 440 billion euro Instruments Loans, credit lines Loans, credit lines Loans, bond purchases on the primary and secondary markets Duration Permanent mechanism Temporary mechanism Temporary mechanism Main decision-making bodies Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Legal basis of financing Article 143 TFEU Article 122 TFEU Intergovernmental decision Source: ECA. 
Liitteet 81 Viiden maan lainajärjestelyt Maksutasetuki Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) Institutionaalinen muoto EU:n mekanismi EU:n mekanismi Euroalueen maiden omistama yksityisyritys Pääomarakenne Taataan EU:n talousarviosta Taataan EU:n talousarviosta Vakuudet euroalueen mailta Lainanantokapasi-teetti euroina 50 miljardia euroa 60 miljardia euroa 440 miljardia euroa Välineet Lainat, luottojärjestelyt Lainat, luottojärjestelyt Lainat, ostettu joukkovelkakirjoja ensi-ja jälkimarkkinoilla Kesto Pysyvä mekanismi Tilapäinen mekanismi Tilapäinen mekanismi Tärkeimmät päätöksentekoelimet Neuvosto määräenemmistöllä äänestämällä Euroopan komission ehdotuksesta ERVV:n johtokunta (eli euroryhmän jäsenet) Rahoituksen oikeusperusta SEUT-sopimuksen 143 artikla SEUT-sopimuksen 122 artikla Hallitustenvälinen päätös Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States. 
Taulukossa ei ole kahta muuta järjestelyä – Kreikalle annetut hallitustenväliset lainat ja Euroopan vakausmekanismi – jotka perustettiin rahoitustuen antamiseksi euroalueen maille.
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1. 
Liitteet 82 Tarkastusmenetelmät Tarkastuskriteerien määrittely 1.
We derived the good management practices and evaluation criteria from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research. 
Me perustimme hyvän hallinnon käytännöt ja arviointikriteerit IMF:n ohjelmien arviointeihin, EU:n kolmansille maille antaman maksutasetuen jälkiarviointeihin, tilintarkastustuomioistuimen aiempiin makrotaloudellista tukea koskeviin kertomuksiin, riippumattomien instituutioiden ja ajatushautomoiden ohjeisiin ja muihin julkaisuihin sekä tieteellisiin tutkimuksiin.
Table 1 provides the most important source documents. 
Taulukossa 1 esitetään tärkeimmät lähdeasiakirjat.
Annexes 83 2. 
Liitteet 83 2.
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance. 
Hyödynsimme parhaiden käytäntöjen määrittelemiseksi julkisen velanhoidon, sijoittajasuhteiden ja velan liikkeeseenlaskun julkisuuden aloilla seuraavien organisaatioiden asiaankuuluvaa työtä ja ohjeita: a) IMF ja Maailmanpankki, erityisesti julkista velanhoitoa (2001, 2003, 2007 ja 2014) ja syndikointia (2010 ja 2013) koskevien ohjeiden eri versiot. b) Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, erityisesti eri maiden hallitusten velanhoitomenettely-jen analyysi (2009). c) Kansainvälinen järjestelypankki d) Yksityissektorin yhdistykset, kuten International Capital Market Association, Association for Financial Markets in Europe ja kansainvälinen rahoitusinstituutti (IIF).
Analysis of structural conditions 3. 
Rakenteellisten ehtojen analyysi 3.
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2). 
Rakenteellisten ehtojen analyysi oli otantaperusteinen (ks. taulukko 2).
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme. 
Alueet valittiin sen jälkeen, kun oli arvioitu niiden suhteellinen merkittävyys kussakin ohjelmassa.
Table 2 — Sample overview Hungary Latvia Romania Ireland Portugal Number of analysed conditions 44 56 67 59 135 Approximate coverage (estimate by extrapolation from the sample) 73%1 38% 39% 15% 34% Thematic coverage Public financial management (e.g. fiscal responsibility, public procurement) Structural funds State-owned enterprises, privatisation, public–private partnerships x x x x x x Public service reform and/or wage bill x x x x Pension x x x x x x x x x Business environment x x Labour market (wage setting, active labour market policies, unemployment support) x x x x Financial sector (capital adequacy ratios, banking surveillance) x x x 1 73 % of conditions represent all structural conditions. 
Taulukko 2-Yhteenveto otoksesta Unkari Latvia Romania Irlanti Portugali Analysoitujen ehtojen määrä 44 56 67 59 135 Keskimääräinen kattavuus (arvioitu ekstrapoloimalla otoksesta) 73 %1 38 % 39 % 15 % 34 % Aihekohtainen kattavuus Julkisten varojen hoito (esim. finanssipoliittinen vastuunotto ja julkiset hankinnat) Rakennerahastot Valtion omistamat yhtiöt, yksityistäminen ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet x x x x x x Julkisten palvelujen uudistus ja/tai palkkamenot x x x x Eläke x x x x x x x x x Liiketoimintaympäristö x x Työmarkkinat (palkanmuodostus, aktiivinen työmarkkinapolitiikka ja työttömyystuki) x x x x Rahoitussektori (vakavaraisuussuhdeluvut ja pankkivalvonta) x x x 1 73 prosenttia ehdoista edustaa kaikkia rakenteellisia ehtoja.
The remaining 27 % were only fiscal-related conditions. 
Loput 27 prosenttia olivat ainoastaan finanssipolitiikkaan liittyviä ehtoja.
Annexes 84 4. 
Liitteet 84 4.
Similar conditions in the different versions of the memoranda of understanding were grouped to avoid unnecessary repetitions. 
Yhteisymmärryspöytäkirjojen eri versioissa samankaltaisia ehtoja ryhmiteltiin tarpeettomien toistojen välttämiseksi.
The share of the grouped conditions to the number of conditions in the different memoranda of understanding was used to measure the persistence of conditions. 
Eri yhteisymmärryspöytäkirjoissa ryhmiteltyjen ehtojen osuutta niiden kokonaismäärästä käytettiin ehtojen jatkuvuuden määrittelyyn.
The grouped conditions were classified in three categories of structural content: (i) Low structural content: this category covers conditions that would not bring about any meaningful economic changes by themselves. 
Ryhmitellyt ehdot jaettiin rakenteellisen sisällön mukaan kolmeen luokkaan: (i) Vähän rakenteellista sisältöä: tämä luokka kattaa ehdot, jotka eivät itsessään aiheuta merkittäviä muutoksia talouteen.
However, these conditions can serve as preparatory steps for more significant reforms. 
Nämä ehdot voivat kuitenkin olla merkittävämpien uudistusten alustavia vaiheita.
Examples include: (i) one-off discovery activities such as a single evaluation; (ii) preparation and publication of plans or strategies; and (iii) continuation of given activity. (ii) Medium structural content: this category covers conditions that can potentially have an immediate significant effect on the behaviour of some group of economic agents (e.g. public officials, enterprises, consumers, employees, and holders of licences). 
Esimerkkejä: (i) kertaluonteiset selvitykset, kuten yksittäiset arvioinnit, (ii) suunnitelmien tai strategioiden laatiminen ja julkaiseminen ja (iii) tietyn toiminnon jatkaminen. (ii) Kohtalaisen paljon rakenteellista sisältöä: tämä luokka kattaa ehdot, joilla voi olla huomattava välitön vaikutus jonkin taloudellisten toimijoiden ryhmän (esim. viranomaisten, yritysten, kuluttajien, työntekijöiden tai lisenssinhaltijoiden) käyttäytymiseen.
However, for these effects to be long lasting, additional follow-up measures would be required. 
Jotta nämä vaikutukset olisivat pysyviä, tarvittaisiin kuitenkin vielä seurantatoimenpiteitä.
This category includes four types of conditions. 
Tähän luokkaan kuuluu neljän tyyppisiä ehtoja.
Firstly: conditions requiring that the executive branch of the government take actions that are likely to have an immediate effect. 
Ensimmäinen ehtotyyppi: ehdot, jotka edellyttävät valtion toimeenpanoelinten ryhtyvän toimiin, joilla on todennäköisesti välitön vaikutus.
Such conditions can even have extremely significant macroeconomic effects (for instance, if the government decides to reduce the minimum wage), but such conditions are easily reversible. 
Tällaisilla ehdoilla voi olla myös erittäin merkittäviä makrotaloudellisia vaikutuksia (jos hallitus esimerkiksi päättää pienentää minimipalkkaa), mutta ehdot ovat helposti kumot-tavissa.
Secondly: conditions that require the government to repeatedly carry out some activity (e.g. regular budgetary monitoring). 
Toinen ehtotyyppi: ehdot, jotka edellyttävät hallituksen suorittaan toistuvasti jonkin toimen (esim. säännöllinen talousarvion seuranta).
Thirdly: conditions requiring implementation of various administrative measures such as reorganisation within the central government, or measures leading to the implementation of existing legislation. 
Kolmas ehtotyyppi: ehdot, jotka vaativat toteuttamaan erilaisia hallinnollisia toimenpiteitä, kuten keskushallinnon organisaatiouudistuksen, tai toimenpiteitä, jotka johtavat voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoon.
Fourthly: all one-off actions. (iii) High structural content: this category covers conditions that would bring long-lasting changes in the economy by themselves. 
Neljäs ehtotyyppi: kaikki kertaluonteiset toimet. (iii) Paljon rakenteellista sisältöä: tämä luokka kattaa ehdot, jotka itsessään aiheuttavat pitkäaikaisia muutoksia talouteen.
Such conditions can have very broad and significant effects, but the effects can also be concentrated on a few economic actors. 
Tällaisilla ehdoilla voi olla hyvin laajoja ja merkittäviä vaikutuksia, mutta vaikutukset saattavat myös kasaantua harvoille talouden toimijoille.
Typical conditions in this category require legislative changes by the national Parliament. 
Tämän luokan ehdot edellyttävät yleensä sitä, että kansallinen parlamentti tekee lainsäädäntömuutoksia.
This category also includes significant changes in the institutional landscape, such as establishment of fiscal council or reorganisation of local government, and privatisation1. 
Tähän luokkaan kuuluvat myös institutionaaliseen ympäristöön tehtävät huomattavat muutokset, kuten finanssipoliittisen neuvoston perustaminen tai paikallishallinnon rakenneuudistus ja yksityistäminen1.
The assessment was usually based on the available monitoring reports. 
Yleensä arviointi perustui käytettävissä oleviin seurantakertomuksiin.
The following types of conditions were not considered in the analysis of compliance: (i) vague conditions — i.e. conditions that did not allow for proper classification by the structural content; (ii) permanent conditions — i.e. conditions that require that certain activities be performed at each quarter; and (iii) conditions with no clear deadlines. 
Seuraavan tyyppisiä ehtoja ei otettu huomioon ehtojen täyttymisen analyysissä: (i) Epäselvät ehdot – eli ehdot, joita ei voitu luokitella asianmukaisesti rakenteellisen sisällön mukaan. (ii) Pysyvät ehdot – eli ehdot, jotka edellyttävät tiettyjen toimien suorittamista neljännesvuosittain. (iii) Ehdot, joille ei ole asetettu selviä määräaikoja.
1 Nationalisation or banking support measures are not included in this category. 
1 Tähän luokkaan eivät kuulu kansallistaminen tai pankkien tukitoimenpiteet.
Annexes 85 7. 
Liitteet 85 7.
To account for situations of unobtainable compliance status, all statistical tests were always performed at least twice: (i) on the basis of data records without those where compliance status could not be obtained; and (ii) on the basis of all data records with missing values treated as non-compliance. 
Jotta voitiin varautua tilanteisiin, joissa ehtojen täyttymisen tilanteesta ei saada tietoja, kaikki tilastotes-tit suoritettiin aina vähintään kaksi kertaa: (i) muiden tiedostojen perusteella kuin niiden, joista ei saatu tilannetietoja, ja (ii) kaikkien tiedostojen perusteella, jolloin arvojen puuttuessa katsottiin, että ehdot eivät olleet täyttyneet.
Cost of the debt 8. 
Lainakustannukset 8.
Concerning the pricing of the borrowings, the swap asset rates were used as the indicator of what markets considered as the prevailing risk-free yield of a given maturity at the time of issuance. 
Lainan hinnoittelussa käytettiin swap-korkoja indikaattorina sille, mitä markkinat pitivät tietyn maturiteetin vallitsevana riskittömänä tuottona liikkeeseenlaskun ajankohtana.
The average of bid and ask swap rates (i.e. mid-swap level) was used as the benchmark for the issue yield achieved by the EU and peer issuers2. 
Osto-ja myyntihintojen swap-korkojen keskiarvoa (eli mid swap -viitelukua) käytettiin EU:n ja vertaisliikkeeseenlaskijoiden saaman liikkeeseenlas-kutuoton vertailuarvona2.
The data was obtained from Bloomberg or, if not available, calculated as the difference between the issue yield and the mid-swap level on the announcement date. 
Tiedot saatiin Bloombergilta. Jos niitä ei ollut saatavilla, ne laskettiin liikkeeseen-laskutuoton ja mid swap -viiteluvun erotuksena julkaisupäivänä.
2 The EIB, the EFSF, Kreditanstalt für Wiederaufbau. 
2 Euroopan investointipankki, Euroopan rahoitusvakausväline ja Kreditanstalt für Wiederaufbau.
Reply of the 86 Commission Executive summary I The Commission welcomes this ECA performance audit of the programmes supported by balance-of-payments (BoP) and European Financial Stability Mechanism (EFSM) financial assistance. 
Komission 86 vastaus Tiivistelmä I Komissio arvostaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemää toiminnantarkastusta, joka koski maksutaseohjelmasta ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) tukea saavia ohjelmia.
These programmes achieved their core economic objectives, which were for countries to return to financial markets, achieve sustainable public finances and return to growth leading to a fall in unemployment. 
Nämä ohjelmat saavuttivat talouden osalta keskeiset tavoitteensa, joita olivat maiden palaaminen rahoi-tusmarkkinoille, kestävän julkisen talouden saavuttaminen sekä työttömyyden supistumiseen johtavan kasvun elpyminen.
The impact and evolution of the crisis was unprecedented, both in Europe and globally. 
Kriisin vaikutus ja laajeneminen oli niin Euroopassa kuin maailmanlaajuisestikin ennennäkemätöntä.
Predicting the full consequences of the rapid unwinding of imbalances in advance was very difficult. 
Nopeasti kehittyvän epätasapainon kaikkia seurauksia oli hyvin vaikea ennakoida etukäteen.
In such crisis conditions, standard economic reaction functions lose their ability to adequately describe the interrelationships between a number of economic variables. 
Tällaisissa kriisiolosuhteissa tavanomaisilla taloudellisilla reagoin-titoiminnoilla ei voida enää kuvata monien taloudellisten muuttujien välisiä suhteita asianmukaisesti.
The Commission, and the EU, had to act quickly in the face of very high uncertainty and systemic sovereign and liquidity risks that challenged the stability of the whole financial system and the solvency of sovereigns. 
Komission ja Euroopan unionin oli toimittava nopeasti erittäin suuren epävarmuuden sekä kaikkia valtioita koskevien ja maksuvalmiuteen liittyvien riskien vuoksi, sillä ne vaaransivat koko rahoitusjärjestelmän vakauden ja valtioiden maksuvalmiuden.
At the onset of the crisis, a multilateral surveillance framework was already in place, but it did not prove fully adequate. 
Kriisin alkaessa käytössä oli jo monenvälinen valvontajärjestelmä, joka ei kuitenkaan osoittautunut täysin riittäväksi.
Although the Commission had limited experience of the type and scale of intervention needed, it quickly developed a toolkit for crisis resolution. 
Vaikka komissiolla oli vähän kokemusta tarvittavan intervention tyypistä ja laajuudesta, se kehitti nopeasti työkalut kriisin ratkaisemiseksi.
The BoP financial assistance programmes for EU Member States were put in place urgently and under difficult conditions. 
Mak-sutaseohjelmat, joista annetaan rahoitustukea EU:n jäsenvaltioille, otettiin käyttöön välittömästi vaikeissa olosuhteissa.
The EFSM programmes faced the same urgency due to the higher risk of spillovers to other euro area countries and the additional difficulty of being financed through financial instruments that had just been created. 
ERVM-ohjelmien osalta tilanne oli yhtä kiireellinen, koska oli olemassa riski kriisin leviämisestä muihin euroalueen maihin ja koska rahoituksen saamiseen juuri luoduista rahoitusvälineistä liittyi lisähan-kaluuksia.
The Commission faced acute staff resource constraints, and had a steep learning curve. 
Komissiossa oli myös akuutteja henkilöstöresurssirajoitteita, ja sen oli pakko omaksua paljon asiaa lyhyessä ajassa.
The programmes were complex instruments that addressed unpredictable crisis situations. 
Ohjelmat olivat monimutkaisia välineitä ja ne oli tarkoitettu käytettäväksi kriisitilanteissa, joita ei voitu ennakoida.
The input of the recipient countries in the programme design and evolution was critical. 
Edunsaajamaiden osallistuminen ohjelman suunnitteluun ja kehittämiseen oli hyvin tärkeää.
It reflects not just their different circumstances but also different political preferences, and is the most important factor in ensuring that they retain ownership over the reform programme. 
Osallistuminen kuvastaa paitsi maiden erilaisia olosuhteita myös erilaisia poliittisia näkemyksiä, ja se on tärkein tekijä pyrittäessä varmistamaan, että päätösvalta uudistusohjelmasta on näillä mailla.
Without ownership, the probability of a programme succeeding is substantially reduced. 
Ilman päätösvaltaa ohjelman onnistumisen todennäköisyys pienenee huomattavasti.
In comparing the programmes, it is also important to take into account recipient countries’ different underlying circumstances and political, administrative and institutional constraints, and how they changed over time. 
Ohjelmien vertailussa on tärkeää ottaa huomioon myös edunsaajamaissa vallitsevat erilaiset tilanteet, poliittiset, hallinnolliset ja institutionaaliset rajoitteet sekä se, miten ne ovat muuttuneet ajan myötä.
Countries may have structural weaknesses that appear similar on the surface but that nevertheless are best addressed through different sets of policies. 
Maissa voi olla rakenteellisia heikkouksia, jotka vaikuttavat pintapuolisesti samankaltaisilta mutta joihin on kuitenkin viisainta soveltaa erityyppisiä periaatekokonaisuuksia.
The flexibility to tailor and adjust the programmes to the needs and constraints of individual countries is critical to their success. 
Ohjelmien onnistumisen kannalta tärkeintä on se, että niitä voidaan joustavasti räätälöidä ja mukauttaa yksittäisten maiden tarpeisiin ja rajoitteisiin.
The quality of a programme cannot be evaluated on the basis of benchmarking the number of structural conditions. 
Ohjelman laatua ei voida arvioida vertailemalla rakenteellisten edellytysten määrää.
The Commission has already made substantial progress during the programmes under consideration in this audit and since they ended. 
Komissio on jo edistynyt huomattavasti tähän tarkastukseen sisältyvien ohjelmien aikana ja niiden päätyttyä.
This includes the mobilisation of additional expertise and financial resources, as well as the strengthening of EU economic governance and financial assistance mechanisms. 
Tähän sisältyvät lisäasiantuntemuksen hankkiminen ja taloudelliset resurssit sekä EU:n talouden ohjauksen ja hallinnan ja rahoitustukimekanismien lujittaminen.