natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VII On the basis of these observations, the Court’s main recommendations are that, when managing the development of large-scale IT systems, the Commission should (see paragraphs 70 to 72): (a) base the timetable on a technical analysis of the tasks to be performed; (b) ensure that all projects are integrated into corporate IT governance arrangements and make full use of in-house expertise to manage the work of contractors effectively; (c) ensure that business needs and the views of end-users are sufficiently taken into account in decision-making; (d) ensure the approval of the business case before progressing from project initiation to project planning and its reapproval in the event of major changes to project costs, expected benefits, risks or alternatives; (e) ensure that key project decisions are documented in a decision log so that they are easily traceable; (f) ensure that there is effective global coordination when a project requires the development of different but dependent systems by different stakeholders; (g) develop large-scale IT systems using interoperable building blocks which can easily be reused to prevent being locked in to a single contractor; (h) pass on the lessons learnt from the Court’s audit to directorates-general and EU institutions, agencies and other bodies. 
VII Näiden huomautusten perusteella tilintarkastustuo‐ mioistuin suosittaa, että komissio toimii seuraavasti laaja‐alaisten tietojärjestelmien kehittämistä hallinnoi‐ dessaan (ks. kohdat 70–72): a) laatii aikataulun suoritettavia tehtäviä koskevan teknisen analyysin perusteella b) varmistaa, että IT‐hankkeita koskevia päätöksen‐ tekomenettelyjä sovelletaan kaikkien hankkeiden yhteydessä, ja hyödyntää täysimääräisesti sisäistä asiantuntemusta toimeksisaajien työn vaikutta‐ vaan hallinnointiin c) varmistaa, että järjestelmän toimintaan liittyvät tarpeet ja loppukäyttäjien näkemykset otetaan päätöksenteossa riittävissä määrin huomioon d) varmistaa, että toimintasuunnitelma on hyväksyt‐ ty ennen siirtymistä hankkeen vireillepanosta han‐ kesuunnitteluun ja että se hyväksytään uudelleen hankekustannuksiin, odotettuihin hyötyihin, riskei‐ hin tai vaihtoehtoihin liittyvien suurten muutosten yhteydessä e) varmistaa, että keskeiset hankepäätökset doku‐ mentoidaan päätöksiä koskevaan tiedostoon, jotta ne ovat helposti jäljitettävissä f) varmistaa, että kokonaistason koordinoinnista vastaava hankehallinto on vaikuttava tapauksissa, joissa hanke edellyttää erilaisten mutta toisistaan riippuvaisten järjestelmien kehittämistä useiden sidosryhmien voimin g) kehittää laaja‐alaisia tietojärjestelmiä, jotka käyttä‐ vät toisiinsa kytköksissä olevia elementtejä, jotka voidaan helposti käyttää uudelleen; näin ei olla sidoksissa yksittäiseen toimeksisaajaan h) siirtää tilintarkastustuomioistuimen tarkastuk‐ sen myötä kertyneen tiedon pääosastoille, EU:n toimielimille, virastoille ja muille elimille.
The Commission should evaluate whether the expected benefits of SIS II were achieved. 
Komissi‐ on olisi arvioitava, onko SIS II:lta odotetut hyödyt saavutettu.
Introduction 08 01 The Schengen Information System is used by border guards, police, customs, visa and judicial authorities throughout the Schengen Area2. 
Johdanto 08 01 Schengen‐tietojärjestelmää (SIS) käyt‐ tävät rajavalvojat, poliisi, tulli, viisumi‐ ja oikeusviranomaiset koko Scheng‐ en‐alueella2.
It contains information (alerts) on persons who may have been involved in a serious crime or may not have the right to enter or stay in the EU. 
Järjestelmä sisältää tietoa (kuulutuksia) henkilöistä, jotka saatta‐ vat olla osallisina vakavissa rikoksissa tai joilla ei ole oikeutta saapua EU:n alueelle tai oleskella siellä.
It also contains alerts on missing persons and lost and stolen property, such as banknotes, vehicles, firearms and identity documents. 
Järjestelmä sisältää kuulutuksia myös kadonneis‐ ta henkilöistä ja kadonneesta taikka varastetusta omaisuudesta, kuten seteleistä, ajoneuvoista, aseista ja hen‐ kilöasiakirjoista.
Alerts are entered into the system by national authorities. 
Kansalliset viranomai‐ set vievät kuulutukset järjestelmään.
The initial Schengen Information System (SIS 1) was developed as an intergovernmental project led by France and became operational in 1995. 
Alkuperäinen Schengen‐tietojärjestel‐ mä (SIS 1) kehitettiin Ranskan johdolla valtioiden välisenä hankkeena ja sen toiminta alkoi vuonna 1995.
It remained in operation, managed by France, until May 2013, when it was replaced by SIS II. 
Järjestel‐ mä pysyi toiminnassa Ranskan hallin‐ noimana toukokuuhun 2013, jolloin se korvattiin SIS II ‐järjestelmällä.
Both SIS 1 and SIS II consist of national systems, developed by member countries, linked to a central system by a network (see Figure 1). 
Sekä SIS 1 että SIS II koostuvat kansallisista järjestelmistä, joiden kehittämisestä vastaavat osallistujamaat ja jotka on liitetty verkon avulla keskusjärjestel‐ mään (ks. kaavio 1).
02 The Schengen countries initially took the decision to create a second generation Schengen Information System (SIS II) in December 1996. 
02 Schengen‐maat päättivät toisen su‐ kupolven Schengen‐tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta alun perin joulukuussa 1996.
In December 2001 the Council made the Commission responsible for the development of this system with a target date of the end of 2006. 
Neuvosto asetti jou‐ lukuussa 2001 komission vastuuseen järjestelmän kehittämisestä; järjestel‐ män oli määrä valmistua vuoden 2006 lopussa.
The Commission’s DG Home Affairs managed the project and outsourced the development work for the central system. 
Komission sisäasioiden pääosasto hallinnoi hanketta ja ulkoisti keskusjärjestelmän kehitystyön.
03 The primary reason for developing SIS II was to connect the increased number of member countries after the 2004 enlargement of the European Union. 
03 Keskeisenä syynä SIS II ‐järjestelmän kehittämiselle oli tarve liittää järjes‐ telmän piiriin uusia osallistujamaita vuonna 2004 tapahtuneen Euroopan unionin laajentumisen jälkeen.
In addition, SIS II was to benefit from the latest technological developments and added functions. 
Lisäksi SIS II:n oli määrä hyötyä tuoreim‐ mista teknologista saavutuksista ja lisätoiminnoista.
2 The 26 countries of the Schengen Area are Austria, Belgium, Czech Republic, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Hungary, Iceland, Italy, Latvia, Liechtenstein, Lithuania, Luxembourg, Malta, Netherlands, Norway, Poland, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spain, Sweden and Switzerland. 
2 Schengen‐alueeseen osallistuvat seuraavat 26 maata: Alankomaat, Belgia, Espanja, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, Malta, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekin tasavalta, Unkari ja Viro.
Introduction 09 Overview of the Schengen Information System Users national system Users national system national system Users national system Users national interface national interface central system Central domain national interface national interface Source: European Commission, DG Home Affairs. 
Johdanto 09 Schengen-tietojärjestelmä Käyttäjät kansallinen järjestelmä Käyttäjät kansallinen järjestelmä kansallinen rajapinta kansallinen rajapinta keskus-järjestelmä Keskusverkko kansallinen rajapinta kansallinen rajapinta kansallinen järjestelmä Käyttäjät kansallinen järjestelmä Käyttäjät Lähde: Sisäasioiden pääosasto.
Audit scope and approach 10 Audit scope 04 The audit examined whether the Commission managed the development of SIS II well and addressed the following four questions: (a) Did the Commission deliver SIS II on time? (b) Did the Commission deliver SIS II in line with initial cost estimates? (c) Was there a robust business case for SIS II throughout the project which took into account major changes to the costs and expected benefits? (d) Did the Commission learn and apply lessons from its management of the SIS II development project? 
Tarkastuksen laajuus 10 ja lähestymistapa Tarkastuksen laajuus 04 Tarkastuksessa tutkittiin, hallinnoiko komissio SIS II ‐järjestelmän kehittä‐ mistä hyvin ja kiinnittikö se huomiota seuraaviin neljään kysymykseen: a) Toimittiko komissio SIS II ‐järjestel‐ män määräaikaan mennessä? b) Toimittiko komissio SIS II ‐järjestel‐ män alkuperäisten kustannusarvi‐ oiden puitteissa? c) Oliko SIS II ‐järjestelmää varten käytössä koko hankkeen ajan pe‐ rusteellinen toimintasuunnitelma, jonka yhteydessä otettiin huo‐ mioon kuluissa ja odotettavassa hyödyssä tapahtuneet keskeiset muutokset? d) Hyödynsikö komissio SIS II ‐kehit‐ tämishankkeen hallinnoinnista kertyneitä kokemuksia?
05 Within the Commission as a whole, there is considerable experience in the development of IT projects and guidance to directorates-general on how to manage IT projects successfully3. 
05 Komissiolle on kaiken kaikkiaan ker‐ tynyt huomattava määrä kokemusta IT‐hankkeiden kehittämisestä sekä pääosastojen ohjeistamisesta IT‐hank‐ keiden onnistuneeseen hallinnoin‐ tiin3.
The Commission also recognises the need to draw lessons from developing specific IT projects and to share these lessons across the organisation4. 
Komissio tiedostaa myös, että yksittäisten IT‐hankkeiden kehittämi‐ sestä saatuja kokemuksia on tarpeen hyödyntää ja jakaa ne koko organisaa‐ tiolle4.
In 2011, for example, the Commission’s Internal Audit Service identified lessons from a review of the set-up of IT projects in various Commission directorates-gen-eral5. 
Esimerkiksi komission sisäisen tarkastuksen osasto selvitti saatuja kokemuksia käymällä vuonna 2011 läpi komission eri pääosastojen käynnis‐ tämiä IT‐hankkeita5.
The Court’s audit of SIS II provided an opportunity to identify, within a single project, the reasons for delays and overspending, and the changes which enabled the Commission finally to deliver the system. 
Tilintarkastus‐ tuomioistuimen SIS II ‐järjestelmään kohdistaman tarkastuksen yhteydessä oli mahdollista yksilöidä viivästysten ja kustannusten ylittymisen syitä yksittäi‐ sen hankkeen tasolla.
06 This was not an IT audit intended to provide assurance on the quality of SIS II and it did not examine how the national authorities managed the development of their SIS II systems. 
06 Kyseessä ei ollut IT‐alan tarkastus, jon‐ ka avulla oli tarkoitus saada varmuus SIS II ‐järjestelmän laadusta, eikä tar‐ kastuksessa tutkittu, kuinka kansalliset viranomaiset hallinnoivat SIS II ‐järjes‐ telmiensä kehittämistä.
3 The Rational Unified Process (RUP@EC) was the standard software development methodology within the Commission set out in the 2004 Communication on the improvement of information technology governance in the Commission, SEC(2004) 1267. 
3 Rational Unified Process (RUP@EC) oli komission käyttämä vakiomuotoinen ohjelmistonkehitysmenetelmä, joka perustettiin vuonna 2004 annetulla komission tiedonannolla (Communication on the improvement of information technology governance in the Commission, SEC(2004) 1267).
In 2011, this was complemented by the Project Management Methodology PM2. 
Vuonna 2011 menetelmää täydennettiin hankehallintamenetelmällä (Project Management Methodology, PM2).
4 Getting the best from IT in the Commission, SEC(2010) 1182 final of 7 October 2010. 
4 Getting the best from IT in the Commission, SEC(2010) 1182 lopullinen, 7. lokakuuta 2010.
5 Internal Audit Service management letter of 1.2.2011, Set-up of IT Projects in the Commission. 
5 Sisäisen tarkastuksen osaston tarkastuskirjelmä, 1.2.2011, Setup of IT Projects in the Commission.
Audit scope and approach 11 Audit approach 07 The audit was based on: (a) structured interviews with SIS II stakeholders. 
Tarkastuksen laajuus ja lähestymistapa 11 Tarkastuksen lähestymistapa 07 Tarkastus perustui a) SIS II:n sidosryhmien jäsenneltyihin haastatteluihin.
The stakeholders interviewed included: (i) Commission staff in DG Home Affairs responsible for the development of SIS II; (ii) Commission staff in DG Budget, DG Informatics, the Secretariat-General and DG Taxation and Customs Union regarding issues relating to IT governance at the Commission and the development of other large-scale IT systems; (iii) the main SIS II development contractor (a consortium of Hewlett-Packard and Steria) and the quality assurance contractor (Unisys); (iv) staff from the Secretariat of the EU Council and the European Parliament who followed the development of SIS II; (v) stakeholder representatives from six member countries (Germany, Spain, France, Luxembourg, Hungary and Portugal). 
Haastateltuihin sidosryhmiin kuului: i) sisäasioiden pääosastossa työskentelevää SIS II:n kehittä‐ misestä vastaavaa komission henkilöstöä ii) budjettipääosastossa, tietotek‐ niikan pääosastossa, pääsih‐ teeristössä sekä verotuksen ja tulliliiton pääosastossa työs‐ kentelevää komission henki‐ löstöä, joka vastaa komissiossa IT‐hallinnointiin liittyvistä kysymyksistä sekä muiden laaja‐alaisten tietojärjestelmien kehittämisestä iii) SIS II:n kehittämisestä vas‐ taava päätoimeksisaaja (Hewlett‐Packardin ja Sterian konsortio) sekä laadunvarmen‐ nuksesta vastaava toimeksisaa‐ ja (Unisys) b) iv) EU:n neuvoston ja Euroopan parlamentin sihteeristön hen‐ kilöstöä, jonka tehtävänä oli seurata SIS II:n kehittämistä v) Sidosryhmien edustajia kuu‐ desta osallistujamaasta (Saksa, Espanja, Ranska, Luxemburg, Unkari ja Portugali). Kuusi osal‐ listujamaata valittiin, siten, että saatavien mielipiteiden kirjo olisi mahdollisimman kattava.
The six member countries were selected in order to provide a broad cross-section of opinions. (b) A survey of stakeholders involved in the development of SIS II from all member countries, the Secretariat of the EU Council, the Commission and contractors working for the Commission. 
Kyselytutkimukseen, joka koh‐ distettiin SIS II:n kehittämiseen osallistuviin sidosryhmiin kaikissa osallistujamaissa, EU:n neuvoston sihteeristöön, komissioon sekä komissiolle työskenteleviin toi‐ meksisaajiin.
The survey sought the views of stakeholders on various aspects of the development of SIS II. 
Kyselytutkimuksen tarkoituksena oli selvittää sidos‐ ryhmien näkemyksiä erilaisista SIS II:n kehittämiseen liittyvistä näkökohdista.
91 out of 144 selected stakeholders replied to the survey, representing a response rate of 63 %. 
Kyselytutkimukseen valituista 144:stä sidosryhmiin kuu‐ luvasta tahosta 91 vastasi kyselyyn, joten vastausprosentti oli 63.
Of the respondents, 81 were from member countries and the Council, whilst 10 were from the Commission and its contractors. 
Vas‐ tanneista 81 edusti osallistujamaita ja neuvostoa ja kymmenen puoles‐ taan komissiota ja sen toimeksisaa‐ jia.
Three quarters of respondents had been involved in the project since 2009 or earlier. (c) A review of documentation and procedures relating to SIS II. 
Kolme neljäsosaa vastaajista oli ollut mukana hankkeessa vuodes‐ ta 2009 alkaen tai aiemmin. SIS II:ta koskevan dokumentaation ja menettelyiden tarkistamiseen. c)
Observations 12 Section 1 — The Commission delivered SIS II albeit over 6 years late The initial project deadline was unrealistic 09 In December 2001, a Council regulation6 set the initial project deadline as the end of December 2006. 
Huomautukset 12 Osa 1 – Komissio toimitti SIS II -järjestelmän, mutta yli kuusi vuotta myöhässä Hankkeen alkuperäinen määräaika oli epärealistinen 09 Hankkeen määräajaksi asetettiin joulu‐ kuussa 2001 annetussa neuvoston ase‐ tuksessa6 alun perin joulukuun 2006 loppu.
This was intended to enable the countries which were to join the EU in 2004 to become part of the Schengen Area at the end of 2006. 
Tarkoituksena oli, että EU:hun vuonna 2004 liittyvät maat voisivat liit‐ tyä Schengen‐alueeseen vuoden 2006 lopussa.
Although the deadline was considered achievable by the Commission’s 2003 feasibility study, this assumed that the requirements would be stable and the specifications developed rapidly7. 
Komission vuonna 2003 laa‐ timassa toteutettavuustutkimuksessa katsottiin, että tavoite olisi saavutetta‐ vissa, mutta oletuksena oli, että vaati‐ mukset pysyisivät vakaina ja hanke‐eri‐ telmät laadittaisiin nopeasti7.
By the end of 2003, the Commission recognised that the initial deadline would be difficult to achieve8. 
Komissio havaitsi vuoden 2003 loppuun men‐ nessä, että alkuperäistä määräaikaa olisi vaikea saavuttaa8.
However, it was not revised until the end of 2006. 
Määräaikaa kui‐ tenkin muutettiin vasta vuoden 2006 lopussa.
In the Court’s audit survey of key SIS II stakeholders, most respondents (69 %) considered that the initial deadline was unrealistic. 
SIS II:n keskeiset sidosryhmät kattaneen tilintarkastustuomioistui‐ men kyselytutkimuksen vastaajista suurin osa (69 prosenttia) piti alkupe‐ räistä määräaikaa epärealistisena.
A chronology of the development of SIS II is shown in the Annex. 
Liitteessä esitetään SIS II:n kehittämisen eri vaiheet aikajärjestyksessä.
10 In the audit survey, respondents were asked to weight the reasons for the 75-month delay. 
10 Tarkastuskyselyssä vastaajia pyydettiin arvioimaan 75 kuukauden pituisen viipeen syitä.
Respondents considered that part of the delay was because the initial deadline had not been based on a realistic technical analysis. 
Vastaajien mukaan viive johtui osittain siitä, että alkuperäinen määräaika ei perustunut realistiseen tekniseen analyysiin.
They gave a weighting of 16 % to this reason (see Figure 2). 
Heidän antaman‐ sa painotus kyseiselle syylle oli 16 pro‐ senttia (ks. kaavio 2).
6 Council Regulation (EC) No 2424/2001 of 6 December 2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 328, 13.12.2001, p. 
6 Neuvoston asetus (EY) N:o 2424/2001, annettu 6 päivänä joulukuuta 2001, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä (EYVL L 328, 13.12.2001, s.
4) and Council Decision 2001/886/JHA of 6 December 2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 328, 13.12.2001, p. 
4), ja neuvoston päätös 2001/886/YOS, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä (EYVL L 328, 13.12.2001, s.
7 Feasibility Study SIS II, Deloitte, 7 April 2003. 
7 Feasibility Study SIS II, Deloitte, 7. huhtikuuta 2003.
8 COM(2003) 771 final of 11 December 2003. 
8 KOM(2003) 771 lopullinen, 11. joulukuuta 2003.
Audit criteria 08 The audit examined whether: (a) there had been a realistic project timetable; (b) the Commission had allocated sufficient expertise to the project to monitor its execution and supervise contracts effectively; (c) the Commission had had good working relations with stakeholders and had taken into account the views of end-users; (d) there had been clear decision-making arrangements; (e) the requirements of the system had been sufficiently stable to enable the system to be developed efficiently. 
Tarkastuskriteerit 08 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti seuraavat seikat: a) oliko hankkeen aikataulu realistinen b) oliko komissio osoittanut riittä‐ västi asiantuntevaa henkilöstöä seuraamaan hankkeen toteutta‐ mista ja valvomaan sopimuksia vaikuttavasti c) oliko komissiolla ollut hyvät työs‐ kentelysuhteet sidosryhmiin ja oliko se ottanut huomioon loppu‐ käyttäjien näkemykset d) olivatko päätöksentekojärjestelyt selkeät e) olivatko järjestelmävaatimukset riittävän vakaita järjestelmän te‐ hokkaan kehittämisen kannalta.
Observations 13 Reasons for the delays in SIS II Lack of expertise to supervise contracts effectively 30 % Initial deadline not based on a realistic technical analysis 16 % Other 4 % Source: Audit survey of SIS II stakeholders. 
Huomautukset 13 SIS II -järjestelmään liittyneiden viipeiden syyt Asiantuntemus ei riittänyt vaikuttavaan sopimusseurantaan 30 % Alkuperäinen määräaika ei perustunut realistiseen tekniseen analyysiin 16 % Muut 4 % Lähde: SIS II:n sidosryhmille osoitettu tarkastuskysely.
11 Because the Commission did not deliver SIS II on time, SIS 1 was adapted in December 2007 to connect the new member countries. 
11 Komissio ei toimittanut SIS II ‐järjestel‐ mää ajoissa, joten SIS 1 ‐järjestelmää mukautettiin joulukuussa 2007 siten, että uudet osallistujamaat voitiin liittää mukaan järjestelmään.
This modification was a copy of the Portuguese national system and was called SISone4all. 
Muutos toteutettiin SISone4all‐järjestelmällä, joka oli kopio Portugalin kansallises‐ ta järjestelmästä.
It provided a solution for 9 of the 10 accession countries9, which was the primary objective of SIS II. 
Se tarjosi ratkaisun yhdeksälle kymmenestä jäsenyyt‐ tä hakeneesta maasta9, mikä olikin SIS II:n ensisijainen tavoite.
The following extensions to the initial project deadline were agreed, but were also not met, increasing the risk that the system requirements could change: (a) In December 2006, the deadline was extended to December 200810. (b) In October 2008, the deadline was extended to June 201011. 
Seuraavista alkuperäisen määräajan jatkamisista sovittiin, mutta uusiakaan määräaikoja ei saavutettu, mikä lisäsi järjestelmä‐ vaatimusten muuttumisen riskiä: a) Joulukuussa 2006 määräaikaa jatkettiin joulukuuhun 200810. b) Lokakuussa 2008 määräaikaa jat‐ kettiin kesäkuuhun 201011.
Lack of commitment of some countries and poor working relations 17 % Unsatisfactory decision-making arrangements 11 % Instability of system requirements 22 % 9 Cyprus was unable to implement the Schengen rules and therefore did not join the Schengen Area. 
Jotkin osallistujamaat eivät olleet riittävän sitoutuneita ja työskentelysuhteet olivat heikot 17 % Päätöksentekojärjestelyt olivat puutteellisia 11 % Järjestelmävaatimukset eivät olleet vakaita 22 % 9 Kypros ei kyennyt panemaan Schengenin säännöstöä täytäntöön eikä siis liittynyt Schengen‐alueeseen.
10 Council Decision 2006/1007/JHA of 21 December 2006 amending Decision 2001/886/JHA on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 411, 30.12.2006, p. 
10 Neuvoston päätös 2006/1007/YOS, tehty 21 päivänä joulukuuta 2006, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehit‐ tämisestä tehdyn päätöksen 2001/886/YOS muuttamises‐ ta (EUVL L 411, 30.12.2006, s.
78) and Council Regulation (EC) No 1988/2006 of 21 December 2006 amending Regulation 2424/2001 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 411, 30.12.2006, p. 
78), ja neuvoston asetus (EY) N:o 1988/2006, annettu 21 päivänä joulukuuta 2006, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehit‐ tämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 muuttamisesta (EUVL L 411, 30.12.2006, s.
11 Council Regulation (EC) No 1104/2008 of 24 October 2008 on migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 299, 8.11.2008, p. 
11 Neuvoston asetus (EY) N:o 1104/2008, annettu 24 päivänä lokakuuta 2008, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (EUVL L 299, 8.11.2008, s.
1) and Council Decision 2008/839/JHA of 24 October 2008 on migration from the Schengen Information System (SIS 1+) to the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 299, 8.11.2008, p. 
1), ja neuvoston päätös 2008/839/YOS, tehty 24 päivänä lokakuuta 2008, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (EUVL L 299, 8.11.2008, s.
Observations 14 12 In June 2010, the Commission produced a final schedule for the completion of SIS II, which was endorsed by the Council12. 
Huomautukset 14 12 Komissio laati kesäkuussa 2010 SIS II:n valmiiksi saattamista koskevan lo‐ pullisen aikataulun, jonka neuvosto vahvisti12.
It met the deadline of March 201313 and SIS II was launched in April 2013, over 6 years later than originally planned. 
Maaliskuulle 201313 asetettu määräaika piti, ja SIS II käynnistettiin huhtikuussa 2013, yli kuusi vuotta alun perin suunniteltua myöhemmin.
After a 1-month period of intensive monitoring, it became fully operational and replaced SIS 1 in May 2013. 
Kuukauden tiiviin seurannan jälkeen järjestelmä alkoi toimia täydessä laa‐ juudessa ja se korvasi SIS 1:n touko‐ kuussa 2013.