natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The 2006 report by the Commission’s Internal Audit Service on large IT systems in DG Taxation and Customs Union considered the development of the New Computerised Transit System (NCTS) to be an example of best practice in project management. 
Komission sisäisen tarkastuksen osaston vuonna 2006 verotuksen ja tulliliiton pääosaston laaja‐alaisista tietojärjestelmistä antamassa kertomuksessa katsottiin, että uusi tietoko‐ neistettu passitusjärjestelmä (NCTS, New Computerised Transit System) on esimerkki parhaista käytännöistä hankehallinnoinnin alalla.
This system exchanges electronic messages between the customs offices of participating countries concerning imported goods, in order to help ensure that customs duties are paid at the final destination. 
Järjestelmää käytetään osallistujamaiden tullitoimipaikkojen väliseen tuontitava‐ roita koskevaan sähköiseen viestintään. Sen avulla on tarkoitus varmistaa, että tullit maksetaan lopullisessa määräpaikassa.
The Commission considered that the NCTS was comparable in scale to the SIS II project27. 
Komissio katsoi, että NCTS‐järjestelmä oli kokoluokaltaan verrattavissa SIS II ‐hankkeeseen27.
DG Taxation and Customs Union considered that the most important success factor in developing large-scale IT projects, such as the NCTS, was communicating and building both formal and informal relationships with participating countries in order to create a climate of confidence, cooperation and shared determination to achieve results. 
Verotuksen ja tulliliiton pääosasto katsoi, että keskeisin onnistumistekijä laaja‐alaisten tietotekniikkahankkei‐ den, kuten NCTS‐järjestelmän, kehittämisessä oli viestintä sekä virallisten ja epävirallisten suhteiden luominen osallistujamaihin, jotta kyettiin rakentamaan luottamukseen, yhteistyöhön ja yhteiseen tavoitteellisuuteen perustuva ilmapiiri.
26 TAXUD (DG Taxation and Customs Union) electronic management for projects online (TEMPO): a project management methodology developed by DG Taxation and Customs Union. 
26 Verotuksen ja tulliliiton sähköinen hankehallintajärjestelmä verkossa (TEMPO: verotuksen ja tulliliiton pääosaston kehittämä hankehallinnointimenetelmä).
27 COM(2001) 720 final of 18 December 2001, Annex 1 section 5.1.2 and COM(2003) 771, Annex 3 section 5.1.2. 
27 KOM(2001) 720 lopullinen, 18. joulukuuta 2001, liite 1, osa 5.1.2, ja KOM(2003) 771 lopullinen, liite 3, osa 5.1.2.
Source: European Court of Auditors based on interviews with DG Taxation and Customs Union. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin verotuksen ja tulliliiton pääosastossa tehtyjen haastattelujen perusteella.
24 A number of factors contributed towards the lack of commitment of some member countries and poor working relations: (a) The Commission was not a user of the system and, even though it recruited some experts from member countries, lacked the detailed knowledge of end-user practices necessary to understand business needs and user requirements. (b) The Commission did not manage to draw on the experience of all member countries that were end-users and had knowledge of the existing system. 
24 Joukko tekijöitä vaikutti osaltaan siihen, että tietyt osallistujamaat eivät olleet sitoutuneita ja työskentelyolo‐ suhteet olivat heikot: a) Komissio ei ollut järjestelmän käyttäjä, ja vaikka se otti palve‐ lukseensa joitakin asiantuntijoita osallistujamaista, sillä ei ollut pe‐ rusteellista tietoa loppukäyttäjien käytännöistä; tällainen tieto olisi ollut tarpeen toiminnan tarpeiden ja käyttäjävaatimusten ymmärtä‐ misen kannalta. b) Komissio ei kyennyt hyödyntä‐ mään kaikkien niiden osallistuja‐ maiden kokemuksia, jotka olivat järjestelmän loppukäyttäjiä ja tunsivat olemassa olevan järjestel‐ män.
Although there were various meetings in which member countries could communicate end-user views to the Commission (e.g. National Project Manager meetings, SIS II Committee, Friends of SIS II and the SIS II Task Force), before 2009, the Commission did not engage effectively with member countries, which felt excluded from decision-making (see Figure 4). 
Huolimatta lukuisista kokouk‐ sista, joissa jäsenvaltiot pystyivät viestimään komissiolle loppukäyt‐ täjien näkemyksiä (esim. kansallis‐ ten hankevastaavien kokoukset, SIS II ‐komitea, SIS II ‐tukiryhmä ja SIS II ‐työryhmä), komissio ei sitoutunut ennen vuotta 2009 vaikuttavasti yhteistyöhön osal‐ listujamaiden kanssa vaan nämä kokivat jäävänsä päätöksenteon ulkopuolelle (ks. kaavio 4).
All six member countries interviewed considered that the views of end-users were not sufficiently taken into account. 
Kaikki haastatellut kuusi osallistujamaata katsoivat, että loppukäyttäjien näkemyksiä ei otettu huomioon riittävissä määrin.
Box 2 
Laatikko 2
Observations 20 28 The Difficult Road to the Schengen Information System II, Joanna Parkin, Centre for European Policy Studies, April 2011. 
Huomautukset 20 28 The Difficult Road to the Schengen Information System II, Joanna Parkin, Centre for European Policy Studies, huhtikuu 2011.
29 The SISVIS Committee assisted the Commission in the development of the second generation Schengen Information System (SIS II) and the Visa Information System (VIS). 
29 SISVIS‐komitea avusti komissiota toisen sukupolven Schengen‐tietojärjestelmän (SIS II) ja viisumitietojärjestelmän (VIS) kehittämisessä.
Council Decision 2001/886/JHA set down two procedures for making decisions: (i) A regulatory procedure for major decisions regarding the SIS II architecture, data protection, issues with serious financial or technical implications for the member countries, security issues. 
Neuvoston päätöksessä 2001/886/YOS määrättiin kahdesta päätöksentekomenettelystä: i) Sääntelymenettely, jota sovelletaan keskeisiin päätöksiin SIS II ‐arkkitehtuurin, tietosuojan, osallistujamaille vakavia taloudellisia tai teknisiä seurauksia aiheuttavien ongelmien tai turvallisuuskysymysten osalta.
If the Committee disagreed with measures proposed by the Commission, the Council could require the Commission to re-examine its proposal. (ii) A management procedure for all other matters. 
Jos komitea oli eri mieltä joistakin komission ehdottamista toimenpiteistä, neuvosto saattoi vaatia komissiota käymään ehdotuksensa uudelleen läpi. ii) Kaikkiin muihin kysymyksiin sovellettava hallintomenettely.
If the Committee disagreed with measures proposed by the Commission, the Council could take a different decision. (c) The Commission provided a framework for member countries to communicate with the main development contractor. 
Jos komitea oli eri mieltä joistakin komission ehdottamista toimenpiteistä, neuvosto saattoi tehdä erilaisen päätöksen. c) Komissio tarjosi toimintakehyksen, jonka avulla osallistujamaat saivat yhteyden päätoimeksisaajaan.
However, five of the six member countries interviewed considered that this was not effective. 
Haastatelluista kuudesta osallis‐ tujamaasta viisi kuitenkin katsoi, ettei toimintakehys ollut vaikut‐ tava.
In spite of numerous requests from member countries, the Commission did not provide them with a copy of the main development contract until advised to do so by its legal service in 2009. (d) Some member countries were not convinced that SIS II was necessary. (e) The poor quality of deliverables affected the member countries’ confidence in the Commission’s ability to deliver SIS II (see paragraph 16). (b) The Commission’s management and communication improved (see paragraph 20). (c) The 2009 comparison with an alternative scenario provided some additional justification for the continuation of the SIS II project (see paragraph 63). (d) The main development contractor delivered better results during the final project phase from 2010 (see paragraph 41). 
SIS II:n hallintoneuvoston viikoittaisiin kokouksiin osallistuivat komissio, asiantuntijat enintään kahdeksasta osallistujamaasta (he edustivat pi‐ kemmin loppukäyttäjiä kuin omaa maataan) sekä toimeksisaajat. SIS II:n hallintoneuvoston kokouk‐ set mahdollistivat tiiviimmän vuo‐ rovaikutuksen osallistujamaiden ja päätoimeksisaajan välillä. b) Komission hallinnointi ja viestintä paranivat (ks. kohta 20). c) Vuonna 2009 vaihtoehtoisen toimintamallin kanssa suoritetun vertailun avulla saatiin joitakin lisä‐ perusteita SIS II ‐hankkeen jatkami‐ selle (ks. kohta 63). d) Päätoimeksisaajan tuottamat tu‐ lokset paranivat hankkeen loppu‐ vaiheessa vuodesta 2010 alkaen (ks. kohta 41).
It was not clear to all stakeholders who made key decisions 26 In its 2011 review of the development of SIS II28, the Centre for European Policy Studies (CEPS) described the governance framework for the project (see Figure 5). 
Kaikille sidosryhmille ei ollut selvää, kuka teki keskeiset päätökset 26 Centre for European Policy Studies (CEPS) kuvasi vuonna 2011 SIS II:n kehittämistä koskevassa katsauk‐ sessaan28 hankkeen hallintokehystä (ks. kaavio 5).
27 According to the 2001 legislation, the Commission was responsible for developing SIS II, assisted by the SISVIS Committee. 
27 Vuoden 2001 lainsäädännön mukaan komissio vastasi SIS II:n kehittämisestä SISVIS‐komitean tuella.
If the Committee disagreed with certain measures proposed by the Commission, the Council could require the Commission to re-examine its proposal29. 
Jos komitea oli eri mieltä joistakin komission ehdotta‐ mista toimenpiteistä, neuvosto saattoi vaatia komissiota käymään ehdotuk‐ sensa uudelleen läpi29.
The 2006 audit by the Commission’s Internal Audit Service found that the Commission’s ability to address operational issues was limited by the project’s steering mechanisms. 
Komission sisäi‐ sen tarkastuksen osaston vuonna 2006 suorittamassa tarkastuksessa havait‐ tiin, että hankkeen ohjausmekanismit rajoittivat komission mahdollisuuksia puuttua operatiivisiin kysymyksiin.
Figure 5 
Kaavio 5
Observations 22 28 It was not clear to all SIS II stakeholders who made key decisions in practice. 
Huomautukset 22 28 Kaikille SIS II:n sidosryhmille ei ollut selvää, kuka käytännössä teki keskei‐ set päätökset.
Although the minutes of SISVIS Committee meetings were recorded, there was no decision log to enable the basis for all important decisions to be easily traced and understood. 
SISVIS‐komitean koko‐ uksista laadittiin kokouspöytäkirjat, mutta tehdyistä päätöksistä ei ollut tiedostoa, jonka avulla kaikki tärkeät päätökset olisivat olleet helposti jälji‐ tettävissä ja ymmärrettävissä.
Half of the respondents to the audit survey considered that it was the Commission who had made key decisions in the period to 2009 (see Figure 6). 
Puolet tarkastuskyselyn vastaajista katsoi, että komissio oli tehnyt keskeiset pää‐ tökset vuoteen 2009 saakka (ks. kaavio 6).
After the creation of the Global Project Management Board in 2009, this figure fell to 24 %. 
Vuonna 2009 tapahtuneen SIS II:n hallintoneuvoston perustami‐ sen jälkeen osuus väheni 24 prosent‐ tiin.
Although this was an advisory rather than a decision-making body, 34 % of respondents thought it made the key decisions. 
Hallintoneuvosto oli pikemminkin neuvoa‐antava elin kuin päätöksente‐ koelin, mutta 34 prosenttia vastaajista katsoi, että se teki keskeiset päätökset.
Respondents to the survey considered that complex and unclear decision-making accounted for some of the delays. 
Kyselyn vastaajat katsoivat, että moni‐ mutkainen ja epäselvä päätöksenteko aiheutti osan viipeistä.
They gave a weighting of 11 % to this reason (see Figure 2). 
Heidän anta‐ mansa painotus kyseiselle syylle oli 11 prosenttia (ks. kaavio 2).
System requirements were not sufficiently stable until the final project phase 29 Respondents to the survey considered that the instability of system requirements accounted for some of the project delays. 
Järjestelmävaatimukset eivät olleet riittävän vakaita ennen hankkeen loppuvaihetta 29 Kyselyn vastaajat katsoivat, että järjes‐ telmävaatimusten epävakaus aiheutti osan hankeviipeistä.
They gave a weighting of 22 % to this reason (see Figure 2). 
Heidän antaman‐ sa painotus kyseiselle syylle oli 22 pro‐ senttia (ks. kaavio 2).
Stakeholder perceptions of who took key decisions in practice 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Commission Before 2009 Council Commission and Council together From 2009 SISVIS Committee Development GPMB contractor Not clear Other Source: Audit survey of SIS II stakeholders. respondents to audit survey who considered key decisions were taken by: Figure 6 
Sidosryhmien näkemys siitä, kuka teki keskeiset päätökset käytännössä 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Komissio Neuvosto Komissio ja neuvosto yhdessä SISVIS-komitea Päätoimeksisaaja SIS II:n hallintoneuvosto Ei selvää Muut Ennen vuotta 2009 Vuodesta 2009 alkaen Lähde: SIS II:n sidosryhmille osoitettu tarkastuskysely. Tarkastuskyselyn vastaajat katsoivat, että päätökset teki: Kaavio 6
Observations 23 30 The tender specifications, published in June 2003, provided an initial outline of the system architecture and functional, technical, performance and migration requirements. 
Huomautukset 23 30 Vuonna 2003 julkaistussa tarjouseritel‐ mässä esitettiin ensimmäinen luonnos järjestelmäarkkitehtuurista sekä toi‐ minnallisista, teknisistä, suorituskykyyn liittyvistä ja siirtymävaatimuksista.
On the basis of these specifications, HPS was awarded the contract to develop the central system in October 2004. 
Eri‐ telmän perusteella keskusjärjestelmän kehittämissopimus tehtiin HPS‐konsor‐ tion kanssa lokakuussa 2004.
It then began work on Phase I30, the design of the detailed specifications. 
Se aloitti ensimmäiseen vaiheeseen liittyvän työn30 – tarkan eritelmän suunnittelun.
However, subsequent changes to the system requirements necessitated amendments to the development contract, which contributed to delays. 
Järjestelmävaatimuksiin sittemmin teh‐ dyt muutokset edellyttivät kuitenkin kehittämissopimuksen muuttamista, mistä aiheutui viivästyksiä.
31 For example, in December 2006, legislation on the establishment, operation and use of SIS II included an additional capability, the ‘data amnesty’, to meet the needs of users. 
31 Esimerkiksi joulukuussa 2006 SIS II:n pe‐ rustamista, toimintaa ja käyttöä koske‐ vaan lainsäädäntöön lisättiin säännökset uudesta toiminnosta ”tietojen varmis‐ tamista koskeva helpotus”, jonka avulla oli tarkoitus vastata käyttäjien tarpeisiin.
This allowed member countries a period of 3 years to ensure that alerts transferred from SIS 1 complied with the provisions of the legislation31. 
Toiminnon avulla osallistujamaat saivat kolme vuotta aikaa varmistaakseen, että SIS 1:stä siirretyt kuulutukset vastasivat lainsäädännön vaatimuksia31.
The data amnesty was not part of the tender specifications and was incorporated in an amendment to the contract32. 
Tietojen varmistamista koskeva helpotus ei kuu‐ lunut tarjouseritelmään, vaan se sisälly‐ tettiin sopimusmuutokseen32.
32 Some changes, such as the increase in capacity, were partly linked to the longer than expected duration of the project. 
32 Jotkin muutokset, kuten kapasitee‐ tin lisäys, liittyivät osittain hankkeen oletettua pidempään kestoon.
The initial 2004 contract was for a system to be launched in 2006 which could handle 15 million alerts and be increased to 22 million alerts without technical changes. 
Vuon‐ na 2004 tehdyn alkuperäisen sopimuk‐ sen perusteella oli määrä käynnistää vuonna 2006 järjestelmä, joka pystyisi käsittelemään 15 miljoonaa kuulu‐ tusta ja jonka kapasiteettia voitaisiin lisätä 22 miljoonaan kuulutukseen ilman teknisiä muutoksia.
After 2007, there was a sharp increase in the rate of growth in the number of alerts, which led to changed requirements regarding system capacity. The amendment for the final project phase was for a system which could handle 70 million alerts and could be scaled up to 100 million, based on the projections of a volumetric study carried out by the Commission in 2009. 
Kuulutusten lukumäärän kasvuvauhti kiihtyi jyrkästi vuoden 2007 jälkeen, minkä seurauk‐ sena järjestelmän kapasiteettia koske‐ via vaatimuksia muutettiin. Hankkeen loppuvaiheessa järjestelmää muutet‐ tiin siten, että se kykeni käsittelemään 70 miljoonaa kuulutusta ja kapasi‐ teettia voitiin nostaa 100 miljoonaan saakka. Muutokset tehtiin komission vuonna 2009 suorittamaan volumet‐ riseen tutkimukseen pohjautuneiden ennusteiden perusteella.
At migration in April 2013, there were 46 million alerts. 
Kuulutuk‐ sia oli siirtymän aikaan vuonna 2013 yhteensä 46 miljoonaa.
Figure 7 shows the evolution of the number of records in the SIS database. 
Kaaviossa 7 esitetään SIS‐tietokantaan kirjattujen tietojen lukumäärän kehitys.
30 The contract was divided into two phases: Phase I was concerned with the technical design; Phase II concerned system development and delivery. 
30 Sopimus jakautui kahteen eri vaiheeseen: ensimmäinen vaihe koski teknistä suunnittelua; toinen vaihe liittyi järjestelmän kehittämiseen ja toimittamiseen.
31 Article 54(1) of Regulation (EC) No 1987/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 381, 28.12.2006, p. 
31 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä, 54 artiklan 1 kohta (EUVL L 381, 28.12.2006, s.
4) and Article 70(1) of Council Decision 2007/533/JHA of 12 June 2007 on the establishment, operation and use of the second generation Schengen Information System (SIS II) (OJ L 205, 7.8.2007, p. 
4), ja neuvoston päätös 2007/533/YOS, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä (EUVL L 205, 7.8.2007, s.
63). 
63), 70 artiklan 1 kohta.
32 Amendment No 4 of 30 April 2008 to contract JAI-C3-2003-01. 
32 Muutos nro 4 sopimukseen JAI‐C3‐2003‐01, 30. huhtikuuta 2008.
Evolution of the number of records in the SIS database 140 120 100 80 60 40 20 0 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025 Actual SIS 1 Capacity planned for SIS II Projections of 2009 volumetric study Source: European Court of Auditors based on Council statistics, SIS II documentation and Commission 2009 volumetric study. Million records Figure 7 
SIS-tietokantaan kirjattujen tietojen lukumäärän kehitys 140 120 100 80 60 40 20 0 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025 SIS 1:tä koskevien kirjausten tosiasiallinen määrä SIS II:lle suunniteltu kapasiteetti Vuoden 2009 volumetriseen tutkimukseen perustuvat ennusteet Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin neuvoston tilastojen, SIS II ‐aineiston ja komission vuonna 2009 suorittaman volumet‐ risen tutkimuksen perusteella. Miljoonaa kirjausta Kaavio 7
The Commission did not update its 2003 global project budget until 2010 34 In June 2001 the Council estimated that it would cost 14,6 million euro to develop SIS II. 
Komissio saattoi hankkeen vuonna 2003 määritetyn kokonaisbudjetin ajan tasalle vasta vuonna 2010 34 Neuvosto arvioi kesäkuussa 2001, että SIS II ‐järjestelmän kehittäminen mak‐ saisi 14,6 miljoonaa euroa.
The Commission’s Communication of December 200133 increased this figure to 23 million euro. 
Joulukuussa 2001 annetussa komission tiedon‐ annossa33 määrä kasvoi 23 miljoo‐ naan euroon.
Two years later, the Commission estimated that it would cost 35,3 million euro34. 
Kaksi vuotta myöhemmin komissio arvioi kustannusten määräksi 35,5 miljoonaa euroa34.
By the end of the project in 2013, the estimated cost for developing the system amounted to 188,6 million euro (see Figure 8). 
Hankkeen päättyessä vuonna 2013 järjestelmän kehittämiskulujen arvioitiin nousseen 188,6 miljoonaan euroon (ks. kaavio 8).
33 COM(2001) 720 final. 
33 KOM(2001) 720 lopullinen.
34 COM(2003) 771 final. 23 million euro to 189 million euro Audit criteria 33 The audit examined whether: (a) the Commission had produced a realistic initial budget; (b) the Commission had avoided delays resulting in increased costs; (c) the Commission had ensured the contractor delivered products on time to the required quality; Evolution of the SIS II budget (million euro) 2001 Council Regulation and Decision 2001 Commission Communication 2003 Commission Communication 2010 Commission Staff Working Document Commitments to end of project April 2013 Design, development and migration 14,6 17,2 31,3 124,5 122,8 Network 1,0 45,3 Total contracts 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1 Commission staff and administrative expenses Not available 4,8 4,0 20,5 20,5 (based on 2010 estimate) Total 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6 Source: European Court of Auditors based on SIS II documentation. 
34 KOM(2003) 771 lopullinen. miljoonaa euroa Neuvoston asetus ja päätös 2001 Komission tiedonanto 2001 Komission tiedonanto 2003 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja 2010 Sitoumukset hankkeen loppuun (huhtikuu 2013) mennessä Suunnittelu, kehittäminen ja siirtyminen 14,6 17,2 31,3 124,5 122,8 Verkko 1,0 45,3 Sopimukset yhteensä 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1 Komission henkilöstö-ja hallintomenot ei käytettävissä 4,8 4,0 20,5 20,5 (perustuu vuoden 2010 arvioon) Yhteensä 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin SIS II ‐aineiston perusteella.
Figure 8 
Kaavio 8
Observations 25 35 The Commission emphasised that its initial cost estimate in 2001, based on the information available at the time, was provisional, and described it as a working hypothesis. 
Huomautukset 25 35 Komissio painotti, että sen vuonna 2001 esittämä alkuperäinen kustannusarvio oli laadittu tuolloin saatavilla olevien tietojen pohjalta.
It was updated in December 2003 to take into account more recent information, including the feasibility study. 
Kustannusarviota päivitettiin joulukuussa 2003 ottamal‐ la huomioon tuoreemmat tiedot ja toteutettavuustutkimuksen tulokset.
However, it remained a working hypothesis, which could increase because of decisions on user requirements or the need for external support to meet the tight schedule. 
Kustannusarvion sisältämät luvut olivat kuitenkin edelleen alustavia, ja ne saattoivat kasvaa käyttäjävaatimuksia koskevien päätösten seurauksena tai siksi, että tiukassa aikataulussa pysymi‐ nen edellyttäisi ulkopuolista tukea.
36 The Commission did not present a more realistic revised estimate when it had more complete information on the design of the system and the network and when it realised the difficulty and complexity of the project and its environment. 
36 Komissio ei esittänyt realistisem‐ paa tarkistettua arviota, kun sillä oli kattavammat tiedot järjestelmän ja verkon rakenteesta ja kun se huomasi, kuinka vaikea ja monimutkainen hanke toteuttamisympäristöineen oli.
For example, the cost of the network was estimated at 1 million euro in 2001 and was not included in the 2003 estimates on the basis that the cost was covered elsewhere in the Community budget. 
Esi‐ merkiksi verkosta aiheutuvat kustan‐ nukset arvioitiin miljoonaksi euroksi vuonna 2001, mutta niitä ei sisällytetty vuoden 2003 arvioon sillä perus‐ teella, että kustannukset katettaisiin yhteisön talousarvion muista osista.
In May 2005 the Commission presented a budget of 132 million euro for the running costs of SIS II in the period 2007 to 2013, following its planned launch in early 200735. 
Komissio esitti toukokuussa 2005 SIS II:n juokseville toimintakuluille 132 miljoonan euron budjetin kaudelle 2007–2013, kun järjestelmä olisi suun‐ nitelmien mukaan otettu käyttöön vuoden 2007 alussa35.
However, there was no further presentation of the global project budget for the development of SIS II until 2010 when the Commission set out commitments to date and the costs likely to be incurred to complete SIS II36. 
SIS II:n kehittämistä koskevalle hankkeelle ei kuitenkaan enää esitetty uutta kokonaisbudjettia ennen vuotta 2010. Tällöin komissio päivitti sitoumukset ja arvioi kustannukset, jotka todennä‐ köisesti aiheutuisivat SIS II ‐hankkeen päätökseensaattamisesta36.
37 In the survey, although most respondents were not involved in the SIS II project in 2001, 57 % considered that the initial project budget of 23 million euro was unrealistic, based on the information available at the time. 
37 Suurin osa kyselyn vastaajista ei ollut mukana SIS II ‐hankkeessa vuon‐ na 2001, mutta vastaajista 57 pro‐ senttia katsoi, että alkuperäinen 23 miljoonan euron hankebudjetti oli epärealistinen kyseisenä ajankohtana saatavilla olleisiin tietoihin nähden.