natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It stated that major projects in the Member States which had acceded to the European Union in and after 2004, as well as Greece, Spain and Portugal16, would be given priority for receiving JASPERS support. 
Siinä todettiin, että JASPERS-tukea annettaisiin ensisijaisesti Euroopan unioniin vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneissä jäsenvaltiossa16 sekä Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa toteutettaville suurhankkeille.
Although the general focus envisaged in the concept paper was carried 15 16 20 Final version of 6 September 2005. 
15 16 21 Lopullinen versio laadittiin 6. syyskuuta 2005.
Cyprus, Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Malta, Poland, Slovak Republic and Slovenia and the accession countries of Bulgaria, Croatia and Romania. 
Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakian tasavalta, Slovenia, Tšekin tasavalta, Unkari ja Viro sekä liittymisneuvotteluja käyvät maat Bulgaria, Kroatia ja Romania.
Greece, Spain and Portugal were mentioned in the 2005 concept paper, but not included in the 2006 MoU. 
Kreikka, Espanja ja Portugali mainittiin tausta-asiakirjassa vuodelta 2005, mutta niitä ei sisällytetty vuoden 2006 yhteistyöpöytäkirjaan.
The assistance for Greece started in 2013 (without any amendment to the 2006 MoU). 
Apu Kreikalle käynnistettiin vuonna 2013 (ilman muutoksia vuonna 2006 laadittuun yhteistyöpöytäkirjaan).
over to the 2006 MoU (see paragraphs 2 and 3), certain aspects were practically postponed. 
Tausta-asiakirjassa suunniteltu yleinen painotus otettiin mukaan vuoden 2006 yhteistyöpöytäkirjaan (ks. kohdat 2 ja 3), mutta tiettyjä näkökohtia käytännössä lykättiin.
One of these was the focus on building Member States’ administrative capacity. 
Yksi näistä oli jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien kehittämisen painottaminen.
Another was the commitment to perform a review after two years of operation. 
Toinen oli sitoutuminen arvioinnin tekemiseen kahden toimintavuoden jälkeen.
The overall strategic objective of JASPERS as described in the 2006 MoU was to help beneficiary Member States to prepare and submit high-quality projects for grant financing under the Structural and Cohesion Funds. 
Vuoden2006yhteisymmärryspöytäkirjanmukaanJASPERS-aloitteenstrategisena kokonaistavoitteena oli auttaa edunsaajajäsenvaltioita valmistelemaan laadukkaita hankkeita ja hakemaan niille avustuksiin perustuvaa rahoitusta rakenne-ja koheesiorahastoista.
It aimed to accelerate the absorption of the available EU funds. 
Siten pyrittiin nopeuttamaan EU-varojen käyttöä.
Both objectives - improvement in quality and absorption - remained valid for the 2014-2020 programme period. 
Kumpikin tavoite – laadun parantaminen ja varojen käytön nopeuttaminen – pidettiin voimassa ohjelmakaudella 2014–2020.
While the concept paper included a rough estimation of expected major project submissions per year, no needs assessment as such was carried out before launching the JASPERS initiative for the 2007-2013 programme period. 
Tausta-asiakirjaan sisältyi karkea arvio vuosittain odotettavissa olevasta suurhankehakemusten määrästä, mutta varsinaista tarpeidenarviointia ei tehty ennen ohjelmakauden 2007–2013 JASPERS-aloitteen käynnistämistä.
In contrast, for the 2014-2020 programme period, the Commission worked together with JASPERS to carry out a formalised needs assessment before extending the mandate of JASPERS and opening it up to all Member States (see paragraph 3).However, we found this needs assessment to be overoptimistic (see paragraph 52, and paragraphs 87 to 90). 
Sen sijaan ohjelmakaudelle 2014–2020 komissio laati yhteistyössä JASPERSin kanssa virallisen tarpeidenarvioinnin ennen kuin JASPERS-aloitteen soveltamiskautta jatkettiin ja kaikille jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus hyödyntää aloitetta (ks. kohta 3). Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin pitää tarpeidenarviointia liian optimistisena (ks. kohta 52 ja kohdat 87–90).
The ultimate aim of JASPERS – helping Member States to make the most of the aid available under the Structural and Cohesion Funds – is clear. 
JASPERS-aloitteenperimmäinentavoiteonselkeä:auttaajäsenvaltioitahyödyntämään mahdollisimman hyvin tuki, jota on tarjolla rakenne-ja koheesiorahastoista.
The two main objectives set for JASPERS were not clear or specific enough in either of the two programme periods. 
JASPERS-aloitteelle asetetut kaksi päätavoitetta eivät kuitenkaan olleet riittävän selviä eivätkä riittävän täsmällisiä kummallakaan ohjelmakaudella.
The objective of improving project quality, which the initiative was meant to bring about, was not specifically defined and the objective of improving the absorption of EU funds17 was vague. 
Hankkeiden laadun parantamista koskevaa tavoitetta, joka aloitteella toivottiin saavutettavan, ei määritelty tarkasti. EU:n myöntämän rahoituksen käyttöasteen parantamista17 koskeva tavoite oli epämääräinen.
Moreover, these two main objectives were at least in partial conflict with each other; for example, improving a project may induce further delays, thus prejudicing absorption (see also paragraph 96). 
Lisäksi nämä kaksi päätavoitetta olivat ainakin osin ristiriidassa keskenään. Esimerkiksi hankkeen parantaminen saattaa aiheuttaa viivästyksiä, mikä alentaa rahoituksen käyttöastetta (ks. myös kohta 96).
This provided an unsatisfactory basis for evaluating the effectiveness of the initiative. 
Tämä tarjosi heikon perustan aloitteen vaikuttavuuden arvioimiselle.
The Commission did not specify on what basis it would judge whether the main objectives of JASPERS had been achieved and by what means. 
Komissioeitäsmentänyt,milläperusteellajamilläkeinoinsearvioisi,onkoJASPERS-aloitteen päätavoitteet saavutettu.
administrative capacity – which should contribute to improving project quality as well as absorption - was set as an objective in the concept paper, but it was not carried over into the MoU for the 2007-2013 programme period. 
Esimerkiksi hallinnollisten valmiuksien parantaminen – jonka pitäisi edistää hankkeiden parantamista ja rahoituksen käyttöastetta – asetettiin tavoitteeksi tausta-asiakirjassa. Sitä ei kuitenkaan otettu mukaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevaan yhteistyöpöytäkirjaan.
It was only incorporated into the FPA covering the 2014-2020 programme period, without any reference to specific objectives. 
Se sisällytettiin ainoastaan ohjelmakauden 2014–2020 puitekumppanuussopimukseen eikä siinä yhteydessä viitattu tarkempiin tavoitteisiin.
As a result, no specific objectives were associated with it in either period; an increase in administrative capacity was set as a long-term impact instead. 
Tästä seurasi, ettei siihen liittynyt erityisiä tavoitteita kummallakaan kaudella.
Increasing administrative capacity is, by its nature, an objective that needs to be revisited over time: after a Member State’s administrative capacity has been increased, on a specific topic, to the desired level, the need for further capacity-building measures diminishes. 
Hallinnollistenvalmiuksienparantaminenonluoteeltaantavoite,jotaajanmittaan arvioitava uudelleen: kun jäsenvaltion hallinnolliset valmiudet ovat tietyllä osa-alueella parantuneet halutulle tasolle, valmiuksien kehittämistä koskevien lisätoimenpiteiden tarve pienenee.
In such a case, we would expect thematic objectives to have been set which, when achieved, would clearly indicate that certain capacity-building measures were no longer necessary. 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuin olettaisi, että temaattisten tavoitteiden saavuttaminen osoittaisi selvästi, ettei tiettyjä valmiuksien kehittämistoimenpiteitä enää tarvita.
In this case, however, both the Commission and JASPERS did not establish any specific objectives concerning capacity-building. 
Komissio tai JASPERS ei asettanut aloitteen yhteydessä erityisiä tavoitteita valmiuksien kehittämisen osalta.
The roles and responsibilities of the main stakeholders were not sufficiently clear 28. 
Keskeisten sidosryhmien tehtävät ja vastuualueet eivät olleet riittävän selvät 28.
The work of JASPERS is mostly paid for by the Commission and carried out by the EIB at the request of the Member States. 
JASPERS-aloitteestaaiheutuvantyönmaksaalähinnäkomissio,jasetehdäänEIP:ssä jäsenvaltioiden pyynnöstä.
The roles and responsibilities of JASPERS and its main stakeholders18 were not clearly defined in either of the two programme periods, including in formal agreements signed between the Commission and the EIB, such as the Annual Contribution Agreements. 
JASPERS-aloitteeseen liittyviä ja sen keskeisten sidosryhmien18 tehtäviä ja vastuualueita ei määritelty selvästi kummallakaan ohjelmakaudella. Tämä koskee 18 23 Edunsaajajäsenvaltiot, komissio ja EIP sekä EBRD, jota tarkastustyö ei koskenut sen suhteellisen vähäisen osallistumisen vuoksi.
However, these arrangements were of a general nature and limited to project assignments. 
Nämä järjestelyt olivat kuitenkin yleisluonteisia ja koskivat ainoastaan hanketoimeksiantoja.
they existed, we saw no evidence of any formalised institutional arrangements for providing horizontal or strategic advice, or capacity-building activities. 
Joidenkin yksittäisten toimeksiantojen osalta tehtyjen sopimusten (”project fiche”) lisäksi tarkastajat eivät havainneet evidenssiä vakioiduista institutionaalisista järjestelyistä, jotka olisivat koskeneet horisontaalista tai strategista neuvontaa tai valmiuksien kehittämistoimia.
We also saw no evidence of any requirements for Member States to demonstrate whether good use had been made of JASPERS’s advice (including assistance to non-major projects). 
Tarkastajat eivät myöskään saaneet evidenssiä siitä, että jäsenvaltioita vaadittaisiin osoittamaan, onko JASPERS-neuvontaa hyödynnetty hyvin (koskee myös muita kuin suurhankkeita).
Furthermore, the working arrangements for projects were not sufficiently comprehensive, and this led to practices being developed which were not always in line with JASPERS objectives. 
Hankkeitakoskevattyöjärjestelyteivätlisäksiolleetriittävänkattavat,mikäjohti käytäntöihin, jotka eivät aina olleet JASPERS-tavoitteiden mukaisia.
In Poland, for example, the national authorities had systematically decided to involve JASPERS only after major projects had already been approved at national level. 
Esimerkiksi Puolan viranomaiset päättivät, että JASPERS-aloitetta hyödynnetään aina vasta, kun suurhanke on jo hyväksytty kansallisella tasolla.
This went against the priorities of JASPERS, which is intended to be involved as early in the project planning procedure as possible. 
Tämä on vastoin JASPERS-aloitteen prioriteetteja, sillä aloite on tarkoitettu otettavaksi huomioon mahdollisimman varhaisessa suunnitteluvaiheessa.
JASPERS also had no clearly formalised working arrangements with the Commission. 
JASPERS ei myöskään ollut sopinut selkeästi vakioiduista työjärjestelyistä komission kanssa.
In particular, no provisions for reporting on the results of JASPERS assignments were introduced until 2008, two years after the initiative began. 
Etenkin JASPERS-toimeksiantojen tulosten raportoimisesta annettiin säännöksiä vasta kaksi vuotta aloitteen käynnistymisen jälkeen eli vuonna 2008.
These took the form of the JASPERS ACN, a standardised summary of the work JASPERS had done on a project, together with recommendations to national authorities if necessary. 
Ne ovat vakioituja yhteenvetoasiakirjoja tietyn hankkeen hyväksi JASPERS-aloitteen kautta tehdystä työstä, ja niissä esitetään tarvittaessa suosituksia kansallisille viranomaisille.
From 2008 onwards, whenever an assignment was completed, JASPERS drew up an ACN; Member States were obliged to attach it when they submitted a major project application form to the Commission so that the Commission could use it for its own appraisal work. 
Vuodesta 2008 alkaen JASPERS-aloitteessa on laadittu ACN-asiakirja aina toimeksiannon päättyessä. Jäsenvaltioiden täytyi liittää se esittämäänsä suurhanketta koskevaan hakemuslomakkeeseen, jotta komissio saattoi käyttää sitä arviointityössään.
Unclear expectations and uncoordinated communications associated with the lack of clarity in how to work with JASPERS had provoked criticism from national authorities in two of the four visited Member States20. We consider the Commission to be in practice a client benefitting from JASPERS. 
Neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta kahdessa20 viranomaiset arvostelivat JASPERSia siitä, että odotukset olivat epäselviä ja viestintä koordinoimatonta, ja siitä, että työskentelytavoista ei ollut selvyyttä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että käytännössä komissio on asiakas, joka hyötyy JASPERS-aloitteesta.
JASPERS and the Commission regard the Member States as the only clients of JASPERS, since – except for PSA, which was introduced in 2015 (see paragraph 35) – JASPERS carries out work purely according to their demands. 
JASPERS ja komissio pitävät jäsenvaltioita JASPERS ainoina asiakkaina, koska JASPERSin työn lähtökohtana ovat puhtaasti jäsenvaltioiden pyynnöt – vuonna 2015 käyttöön otettuja PSA-arviointeja lukuun ottamatta (ks. kohta 35).
Also the EIB can be considered to be an indirect client of JASPERS. In 2006, the EIB defined its own additional institutional objectives for JASPERS. 
MyösEIP:tävoidaanpitääJASPERSinepäsuoranaasiakkaana.EIPmääritteli institutionaaliset lisätavoitteensa JASPERS-aloitteen osalta vuonna 2006.
These included an increase in lending opportunities, and closer relationships with national authorities21. 
Niihin kuuluivat lisääntyneet lainanantomahdollisuudet ja tiiviimmät suhteet kansallisiin viranomaisiin21.
For the 2014-2020 programme period, the EIB again expected to benefit from the increased lending opportunities resulting from JASPERS by lending 10 billion euro to JASPERS-supported projects, the same amount as in the 2007-2013 programme period.22 Because of missing audit rights (see paragraph 15), we did not assess whether lending-related benefits made the EIB’s contribution to JASPERS worthwhile. Nor did we verify whether the risk of insufficient impartiality between JASPERS advisory work and EIB’s lending activities was appropriately mitigated. 
Määrä on sama kuin ohjelmakaudella 2007–201322. Puuttuvien tarkastusoikeuksien (ks. kohta 15) vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei arvioinut, onko EIP:n osallistuminen JASPERS-aloitteeseen perusteltua lainanantoon liittyvät hyödyt huomioon ottaen. Tilintarkastustuomioistuin ei myöskään tarkistanut, oliko riskiä, joka aiheutui EIP:n lainanantotoimista JASPERS-aloitteeseen kuuluvan neuvontatyön asianmukaiselle puolueettomuudelle, lievennetty riittävästi.
JASPERS generally adhered to its own designated role, which does not include drawing up project documentation, such as CBA and tendering documents. 
YleensäJASPERSpitäytyisilleosoitetussaroolissa,johoneikuuluhankeasiakirjojen, kuten kustannus-hyötyanalyysien ja tarjousasiakirjojen, laatiminen.
But in a limited number of cases (3 out of 20 audited major projects), we found that Member States had asked JASPERS to do so anyway, and JASPERS had complied. 
Vähäisessä määrässä tapauksia (kolmessa 20 tarkastetuista suurhankkeesta) tarkastajat havaitsivat, että jäsenvaltiot olivat pyytäneet JASPERSia silti laatimaan tällaisia asiakirjoja, mihin tämä suostui.
In 2015, when the Commission introduced the PSA (see also paragraph 53) it stopped requiring ACNs to be submitted together with major project applications. 
Kunkomissiovuonna2015ottikäyttöönPSA-arvioinnit(ks.myöskohta53),selakkasi vaatimasta, että suurhankehakemusten yhteydessä esitetään ACN-asiakirja.
However, JASPERS had not incorporated this change into its working arrangements with the Member States, and continued to require them to submit an ACN with each major project application. 
JASPERS ei kuitenkaan sisällyttänyt muutosta jäsenvaltioiden kanssa soveltamiinsa työjärjestelyihin, vaan pyysi niitä yhä esittämään ACN-asiakirjan jokaisen suurhankehakemuksen yhteydessä.
In our opinion, continuing to require the ACN is a good practice on the part of JASPERS: the ACN has a broader scope than the PSA. During our audit, the Commission restarted using ACNs. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että JASPERS toimi hyvän käytännön mukaisesti vaatiessaan ACN-asiakirjan, joka on sisällöltään laajempi kuin PSA-arviointi. Komissio otti ACN-asiakirjat uudelleen käyttöön tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kuluessa.
JASPERS should have brought further benefits to the Commission by reducing the need for external consultants to carry out work in support of its appraisal procedures. 
JASPERS-aloitteestaolisipitänytollaenemmänhyötyäkomissiolle,silläseolisivoinut vähentää ulkoisen konsulttityön tarvetta arviointimenettelyjen yhteydessä.
we found that the Commission had sometimes failed to take advantage of this opportunity. 
Tilintarkastustuomioistuin pani kuitenkin merkille, että komissio oli toisinaan jättänyt käyttämättä tämän mahdollisuuden.
We found that in around 7 % of approved major projects for the 2007-2013 programme period which had been assisted by JASPERS, the Commission had used external consulting companies to carry out work which to some extent overlapped with work which had already been done by JASPERS. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio oli käyttänyt ulkoisia konsulttiyrityksiä suunnilleen seitsemässä prosentissa ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksytyistä suurhankkeista, jotka olivat saaneet JASPERS-apua. Konsulttien työ oli osittain päällekkäistä JASPERSin jo tekemän työn kanssa.
In many cases, JASPERS did not target its assistance sufficiently 37. 
Monissa tapauksissa JASPERS-apua ei kohdennettu riittävällä tavalla 37.
Priorities for JASPERS assistance were based on Member States’ wishes, which should be in line with the EU cohesion policy. 
JASPERS-avunprioriteetitpohjautuivatjäsenvaltioidentoiveisiin,joidenpitäisiollaEU:n koheesiopolitiikan mukaisia.
JASPERS itself did not set any particular priority areas for its assistance to Member States. 
JASPERS ei itse määrittänyt erityisiä painopistealueita jäsenvaltioille antamalleen avulle.
Both the 2005 concept paper and the JASPERS internal quality manual, introduced only in 2010, stated that the Commission must be consulted about the selection of all individual or horizontal assignments before the Steering Committee could approve the national JASPERS action plans. 
Sekä tausta-asiakirjassa vuodelta 2005 että JASPERSin sisäisessä laatukäsikirjassa, joka otettiin käyttöön vasta vuonna 2010, todettiin, että komissiota on kuultava jokaisen yksittäisen tai horisontaalisen toimeksiannon valinnasta ennen kuin ohjauskomitea voisi hyväksyä kansalliset JASPERS-toimintasuunnitelmat.
These action plans were of strategic importance: they defined the scope, and the limits, of the activities JASPERS was able to carry out in Member States. 
Nämä toimintasuunnitelmat olivat strategisesti tärkeitä. Niissä määritellään sisältö ja rajat toimille, joita JASPERS-aloitteen yhteydessä oli mahdollista toteuttaa jäsenvaltioissa.
However, in the 2007-13 programme period, consultation with the Commission did not always occur for non-major projects or for horizontal assignments. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 komissiota ei kuitenkaan aina kuultu muiden kuin suurhankkeiden tai horisontaalisten toimeksiantojen yhteydessä.
The introduction of multiannual rolling action plans for JASPERS for the 2014-2020 programme period resulted in less accurate planning and even less frequent consultations with the Commission, therefore reducing their strategic value. 
JASPERS-aloitteenmonivuotistenpäivitettävientoimintasuunnitelmienkäyttöönotto ohjelmakaudeksi 2014–2020 johti epätäsmällisempään suunnitteluun ja harvensi entisestään kuulemiskertoja komission kanssa.
In reality, JASPERS accepted almost all (98 %) of the individual and horizontal assignment requests submitted by Member States across both programme periods. 
Todellisuudessa JASPERS hyväksyi lähes kaikki (98 prosenttia) jäsenvaltioiden ehdottamat yksittäiset ja horisontaaliset toimeksiannot kummallakin ohjelmakaudella.
For details see Table 2. 25 
Asiaa käsitellään tarkemmin taulukossa 2.
Source: ECA analysis based on an extract from the JASPERS database (as of December 2016). 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi JASPERS-tietokannasta saadusta otteesta (tilanne joulukuussa 2016).
Between 2006 and the end of 201523, around 22 % of all individual (major and non-major projects) and horizontal assignments created were discontinued. 
Vuoden 2006 ja vuoden 2015 lopun välisenä aikana23 luovuttiin noin 22 prosentista kaikista käynnistetyistä yksittäisistä (suurhankkeet ja muut hankkeet) ja horisontaalisista toimeksiannoista.
Of these, 85 % were cancelled and the remaining 15 % suspended24. 
Niistä 85 prosenttia peruuntui ja loput 15 prosenttia keskeytettiin24.
For details see Figure 3. 
Asiaa käsitellään tarkemmin kaaviossa 3.
Work done on these discontinued assignments accounted for around 8 % of the total time worked by JASPERS staff during this period25. 
JASPERS-henkilöstö käytti tänä aikana kokonaistyöajastaan likimain kahdeksan prosenttia toimeksiantoihin, joista luovuttiin25.
The reasons for cancellation can be numerous, including cases where projects are downsized to non-major projects or even abandoned. 
Joissakin tapauksissa hankkeita pienennetään niin, että ne eivät enää ole suurhankkeita, tai hankkeesta jopa luovutaan.
Cancellations or suspensions often happened because EU co-financing was no longer being requested for the associated projects. 
Peruuntumisia ja keskeytyksiä aiheutui usein siitä syystä, että EU:n osarahoitusta ei enää haettu asianomaisiin hankkeisiin.
There were also several cases of projects being dropped because they had been split into smaller projects. 
Useissa tapauksissa hankkeiden käsittelystä luovuttiin, koska ne oli jaettu pienemmiksi hankkeiksi.
Taking JASPERS actual cost 2006-2015 (see Table 1) as a basis, which consist mostly of staff related cost, we estimated the value of work time related to discontinued assignments to be up to 20 million euro. Figure 3 - Overview of cancelled and suspended assignments (major projects, non-major projects and horizontal support) between 2006 and the end of 2015 Note: Discontinued assignments – suspended and cancelled assignments: Suspended – an assignment put on hold by a Member State or JASPERS. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että luopumisten suuri osuus kertoo heikosta kohdentamisesta. Kaavio 3 – Peruuntuneet ja keskeytetyt toimeksiannot (suurhankkeet, muut kuin suurhankkeet ja horisontaalinen tuki) vuodesta 2006 vuoden 2015 loppuun 28 2000 1800 1600 1400 1200 1000 800 600 400 200 0 1806 22% 15% keskeytettiin 85% peruuntui 390 Tämän tyyppiset toimeksiannot, joista luovuttiin Kaikki suurhankkeita, muita kuin suurhankkeita ja horisontaalista tukea koskevat toimeksiannot, joista luovuttiin Kaikki suurhankkeita, muita kuin suurhankkeita ja horisontaalista tukea koskevat toimeksiannot Kaikki tämän tyyppiset toimeksiannot Huom.
Cancelled – an assignment cancelled by a Member State. 
Peruuntunut – Jäsenvaltio peruutti toimeksiannon.
We found that the Commission ultimately did not approve 14 % of all major projects submitted by the Member States in the 2007-13 programme period for EU co-financing. 
Tilintarkastustuomioistuinhavaitsi,ettäkomissioeilopultahyväksynytEU:n osarahoitukseen 14:ää prosenttia kaikista jäsenvaltioiden ohjelmakaudella 2007–2013 esittämistä suurhankkeista.
We noted positively that, based on the information contained in the Commission’s database, most of the non-approved major projects (around 95 %) had not been assisted by JASPERS. 
Tilintarkastustuomioistuin pani myönteisenä seikkana merkille, että komission tietokannasta saatujen tietojen mukaan suurin osa (noin 95 prosenttia) hyväksymättä jääneistä suurhankkeista ei ollut saanut JASPERS-apua.
The reasons were manifold: projects were downsized or split, or, due to delays, put on hold to allow implementation within the next eligibility period. 
Tähän oli monia syitä: hankkeita supistettiin tai jaettiin osiin taikka ne viivästyivät tai keskeytettiin, jotta ne voitaisiin toteuttaa seuraavalla tukikelpoisuuskaudella.
Less frequently the Commission rejected them or Member States cancelled them. 
Harvemmin kävi niin, että komissio hylkäsi tai jäsenvaltio peruutti hankkeen.