natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 The three farming practices are the following: crop diversification, having ecological focus area on the agricultural area, and maintaining existing permanent grassland. 
36 Nämä kolme viljelykäytäntöä ovat: viljelyn monipuolistaminen, ekologisen alan osuus viljelyalasta ja pysyvän nurmen säilyttäminen.
The Commission acknowledged that quantifying this contribution would be a very difficult and costly exercise, and decided to label 20 % of the budget for non-greening direct payments as climate-related. 
Komissio on myöntänyt, että tämän osuuden ilmaiseminen määrinä olisi hyvin vaikeaa ja kallista, ja se on päättänyt luokitella 20 prosenttia muista suorista tuista kuin viherryttämistuista ilmastoon liittyviksi.
The Commission considered using the penalty system for cross-compliance infringements to justify this 20 % share. 
Komissio harkitsi seuraamusjärjestelmän käyttämistä täydentävien ehtojen rikkomistapauksia varten tämän 20 prosentin osuuden perustelemiseksi.
We found, however, that there were no clear grounds for doing so. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoi, että tähän ei ole selkeitä perusteita.
54 In order to reflect the climate contribution of cross-compliance, a more conservative approach was considered by the Commission, which would have considered the part of the non-greening direct payments to be taken into account to be 10 % instead of 20 %. 
54 Komissio otti harkintaan konservatiivisemman lähestymistavan, jossa katsotaan, että muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien huomioon otettavan osuuden olisi oltava 10 prosenttia eikä 20 prosenttia. Tavoitteena oli ottaa huomioon täydentäviä ehtoja koskevan järjestelmän ilmasto-osuus.
This would have resulted in a lower contribution from agricultural direct payments to climate action. 
Tämä olisi johtanut maatalouden suorien tukien ilmastorahoitusosuuden pienenemiseen.
As shown in Figure 8, the contribution would be decreased by 9 billion from 47.1 to 38 billion euros. 
Kuten kaaviosta 8 ilmenee, osuus olisi pienentynyt yhdeksällä miljardilla eli 47,1 miljardista 38 miljardiin euroon.
If the conservativeness principle developed by the World Bank (see paragraph 35) is applied, the Commission should have been taken into account the lower amount of climate contribution. 
Jos sovelletaan Maailmanpankin laatimaa konservatiivisuusperiaatetta (ks. kohta 35), komission olisi pitänyt ottaa huomioon ilmastorahoitusosuuden alhaisempi määrä.
Observations 32 Comparison between the Commission’s chosen approach and a more conservative one (in billion euro) Commission’s calculation More conservative approach 47.1 18.1 9.0 29.0 29.0 Greening Direct payments without greening Contribution of direct payments - 9 billion euro 38.0 Estimation of contribution of direct payments with a more conservative approach 10 % of direct payments without greening with 40 % marker Greening Source: Commission data and European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Huomautukset 32 Komission lähestymistavan ja konservatiivisemman mallin vertailu (miljardia euroa) Komission laskelma Konservatiivisempi malli 47,1 18,1 9,0 29,0 29,0 Viherryttäminen Suorat tuet ilman viherryttämistä Suorien tukien osuus – 9 miljardia euroa 38,0 Arvio suorien tukien osuudesta konservatiivisemman mallin avulla 10 % suorista tuista ilman viherryttämistä ja 40 %:n tunnusmerkin kanssa Greening Lähde: Komission tiedot ja komission tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arviot.
Applying a different set of tracking coefficients based on internationally established methodologies to the European Agricultural Fund for Rural Development would reduce climate funding by 40 % 55 Regulation (EU) No 215/201437 lays down a methodology for tracking climate spending under each of the five European Structural and Investment Funds. 
Jos Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon sovellettaisiin erityyppisiä kansainvälisiin menetelmiin perustuvia seurantakertoimia, ilmastorahoitus vähenisi 40 prosentilla 55 Asetuksessa (EU) N:o 215/201437 säädetään menettelystä, jolla seurataan kunkin viiden rakenne-ja investointirahaston ilmastomenoja.
For the European Agricultural Fund for Rural Development, this entails applying the EU climate coefficients to rural development priorities and focus areas, regardless of the measures and sub-measures used to achieve these policy objectives. 
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kannalta tämä tarkoittaa, että EU:n ilmastonmuutoskertoimia sovelletaan maaseudun kehittämistä koskeviin painopisteisiin ja kohdealoihin riippumatta näiden toimintatavoitteiden saavuttamiseksi käytetyistä toimenpiteistä ja alatoimenpiteistä.
37 Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 of 7 March 2014 laying down rules for implementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund with regard to methodologies for climate change support, the determination of milestones and targets in the performance framework and the nomenclature of categories of intervention for the European Structural and Investment Funds (OJ L 69, 8.3.2014, p. 
37 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 215/2014, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanosäännöistä ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden tukimenetelmien, tuloskehyksen välitavoitteiden ja tavoitteiden määrittelyn sekä Euroopan rakenne-ja investointirahastojen tukitoimiluokkia koskevan nimikkeistön osalta (EUVL L 69, 8.3.2014, s.
Observations 33 56 The Commission deemed the OECD’s ‘Rio markers’ methodology inappropriate in the EAFRD field because the measures have multiple and systematic co-benefits of an environmental, economic or social nature. 
Huomautukset 33 56 Komissio on katsonut, että OECD:n Rion tunnusmerkit eivät sovellu käytettäviksi maaseuturahaston alalla, sillä toimenpiteillä on moninaisia ja systemaattisia ympäristöön tai talouteen liittyviä taikka sosiaalisia etuja.
The Commission’s approach rightly awards a 100 % climate coefficient to climate-related Union priority 5 ‘Promoting resource efficiency and supporting the shift towards a low-carbon and climate-resilient economy in the agriculture, food and forestry sectors’. 
Komission lähestymistavassa annetaan aivan oikein 100 prosentin kerroin ilmastoon liittyvälle EU:n painopisteelle 5 (”Resurssitehokkuuden edistäminen sekä vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen siirtymisen tukeminen maatalous-, elintarvike-ja metsätaloussektoreilla”).
However, the Commission has applied the same 100 % climate coefficient to all focus areas included under environment-related Union priority 4 ‘Restoring, preserving and enhancing ecosystems related to agriculture and forestry’, despite the difference in focus between these two priorities. 
Komissio on kuitenkin soveltanut samaa 100 prosentin ilmastonmuutoskerrointa kaikkiin kohdealoihin myös ympäristöön liittyvän EU:n painopisteen 4 (”Maa-ja metsätalouteen liittyvien ekosysteemien ennallistaminen, säilyttäminen ja parantaminen”) alalla huolimatta näiden kahden painopisteen erilaisesta painotuksesta.
The Commission decided that a coefficient of 40 % was too low due to the characteristics of the rural development measures. 
Komissio päätti, että 40 prosentin kerroin on liian alhainen maaseudun kehittämistoimenpiteiden luonteen vuoksi.
As a result of the Commission’s approach, the 40 % climate coefficient was applied to only 10 % of the planned climate funding under the EAFRD; the remaining 90 % of the planned climate funding is weighted with the 100 % coefficient. 
Komission lähestymistavan tuloksena 40 prosentin ilmastonmuutoskerrointa sovellettiin vain kymmeneen prosenttiin suunnitellusta ilmastorahoituksesta maaseutura-hastossa; loput 90 prosenttia suunnitellusta ilmastorahoituksesta painotettiin 100 prosentin kertoimella.
57 In the EAFRD, unlike in the other European Structural and Investment Funds, we found that there was a need to use different EU climate coefficients for each measure. 
57 Toisin kuin muissa Euroopan rakenne-ja investointirahastoissa, maaseuturahastossa on tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan käytettävä eri EU:n ilmastonmuutoskerrointa kutakin toimenpidettä varten.
The approach followed for the EAFRD does not distinguish sufficiently between the climate contributions made by different activities, leading to an overestimation of contributions to climate action. 
Maaseuturahaston osalta ei ole riittävästi eroteltu eri toimien ilmasto-osuuksia, mikä johtaa ilmastotoimiin kohdistuvien osuuksien yliarviointiin.
For example, payments for ‘areas under natural constraints’, aiming to prevent land abandonment, were weighted at 100 %. 
Esimerkiksi maatalousmaasta luopumisen estämiseksi myönnettävät tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita, painotettiin kertoimella 100 prosenttia.
While such activities can mitigate climate change depending on the actual land use, this is not assured, and cannot be compared with activities such as forestry, which also receive 100 % (see Box 4). 
Tällaiset toimet voivat hillitä ilmastonmuutosta riippuen tosiasiallisesta maankäytöstä, mutta tämä ei ole varmaa eikä verrattavissa metsätalouden kaltaiseen toimintaan, jolle on myös annettu 100 prosentin kerroin (ks. laatikko 4).
Illustration of the difference of rationale between measures Payments for ‘areas under natural constraints’ compensate farmers for disadvantages stemming from natural or other constraints. 
Toimenpiteiden perusteiden ero Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita, on tarkoitettu viljelijöille myönnettäviksi korvauksik-si haitoista, jotka johtuvat luonnonoloista tai muista rajoitteista.
Their ultimate aim is to prevent land abandonment. 
Niiden perimmäisenä tarkoituksena on estää maatalousmaasta luopuminen.
We found that while such payments could help prevent climate change, this was not their primary objective and so a climate coefficient of 40 % would be more prudent. 
Näillä tuilla voidaan auttaa edistämään ilmastonmuutoksen torjuntaa, mutta se ei ole niiden ensisijainen tavoite, joten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 40 prosentin ilmastoker-roin olisi varovaisempi valinta.
This correction alone would reduce the EAFRD’s contribution to climate funding by 16 %, or 9.2 billion euros, for the 2014-2020 period. 
Pelkästään tämä oikaisu supistaisi maaseuturahaston ilmastorahoitusosuutta 16 prosentilla eli 9,2 miljardilla eurolla kaudella 2014–2020.
Forestry activities like afforestation play an important role in helping to meet some of the key ecological objectives of the EU Rural Development Policy. 
Metsätaloustoiminnoilla kuten metsityksellä on tärkeä rooli, sillä ne edistävät joidenkin keskeisten EU:n maaseudun kehittämispolitiikkoihin sisältyvien ympäristötavoitteiden saavuttamista.
Afforestation and the creation of woodland respond to the need to enhance ecosystems and carbon sequestration and to switch to a low-carbon economy. 
Metsitys ja metsämaan muodostaminen auttavat vahvistamaan ekosysteemejä ja hiilen sitomista sekä siirtymistä vähähiiliseen talouteen.
Afforestation also helps to prevent natural hazards and fires, and contributes to the adaptation to climate change. 
Metsitys auttaa myös ehkäisemään luonnonuhkia ja tulipaloja sekä myötävaikuttaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseen.
Observations 34 58 When assessing the Member States’ rural development programmes, we found that the Commission’s approach had led to more expenditure being labelled as climate action than would have been the case had each measure been reviewed separately and classified according to international standards. 
Huomautukset 34 58 Arvioidessaan jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmia tarkastajat havaitsivat, että komission lähestymistapa on johtanut useampien menojen luokitteluun ilmastotoimiksi kuin siinä tapauksessa, että jokaista toimenpidettä olisi tarkasteltu erikseen ja luokiteltu kansainvälisten standardien mukaan.
In the light of this finding, we revised the climate coefficients (Annex), and estimated, for the whole EU, the revised amount of climate funding from the EAFRD for 2014-2020. 
Tämän havainnon perusteella tilintarkastustuomioistuin tarkasti ilmastonmuutoskertoimet (liite) ja arvioi koko EU:n kannalta maaseuturahastosta kaudelle 2014–2020 myönnettävän ilmastorahoituksen tarkistettua määrää.
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 42 %, or by 23.9 billion euros (see Figure 9). 
Tilintarkastustuomioistuimen arvioiden mukaan maaseuturahaston ilmastorahoituksen määriä olisi vähennettävä 42 prosentilla eli 23,9 miljardilla eurolla (ks. kaavio 9).
Variation in EAFRD climate amounts (in billion euro) 57.2 23.9 - 42 % Regulation (EU) No 2015/2014 ECA estimates Source: European Court of Auditors’ estimates based on data extracted from SFC2014 via Infoview as at 30 May 2016 — Planned EAFRD expenditure per focus area and measure of approved rural development programmes. 
Maaseuturahaston ilmastorahoitusosuuksien vaihtelu (miljardia euroa) 57,2 23,9 - 42 % Asetus (EU) N:o 2015/2014 Tilintarkastustuomioistuimen arviot Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat sähköisestä tiedonvaihtojärjestelmästä SFC2014 Infoview’n kautta poimittuihin tietoihin (tilanne 30.5.2016) – Maaseuturahaston suunnitellut menot hyväksyttyihin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyviä kohdealoja ja toimenpiteitä kohti.
33.3 Figure 9 
33,3 Kaavio 9
Observations 35 59 In the ERDF and CF, the Commission faced similar issues in the classification of expenditure, but managed to apply a more detailed approach. 
Huomautukset 35 59 EAKR:n ja koheesiorahaston osalta komissiolla oli samantapaisia ongelmia menojen luokittelussa, mutta se onnistui soveltamaan niihin yksityiskohtaisempaa lähestymistapaa.
We also found good practice within the same budget area as rural development: the LIFE Programme’s tracking practices are more conservative than those of the EAFRD. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös hyvän käytännön samalla budjettialalla kuin maaseudun kehittäminen: Life-ohjelman seurantakäytännöt ovat konservatiivisempia kuin maaseuturahastossa noudatetut.
Different tracking coefficients are used for the LIFE Programme’s Environment and Climate Action sub-programmes (similar to rural development priorities 4 and 5 respectively) (see Box 5). 
Life-ohjelman ympäristöä ja ilmastotoimia koskevissa alaohjelmissa käytetään eri seuran-takertoimia (samanlaisia kuin maaseudun kehittämisen painopisteet 4 ja 5) (ks. laatikko 5).
Tracking methods applied in the LIFE Programme In the LIFE Programme, in line with the OECD methodology, expenditure items have been assigned to one of three categories: primarily climate-related (100 %); significantly climate-related (40 %); and not climate-related (0 %). 
Life-ohjelmaan sovelletut seurantamenetelmät Life-ohjelmassa menot on OECD:n menetelmän mukaan luokiteltu johonkin seuraavista kolmesta luokasta: pääasiallisesti ilmastoon liittyvät (100 prosenttia), merkittävässä määrin ilmastoon liittyvät (40 prosenttia) ja muut kuin ilmastoon liittyvät (nolla prosenttia) menot.
Most of the amounts planned to be spent under the Environment sub-programme are tracked with a 40 % coefficient38, while they are tracked with a 100 % coefficient under the Climate Action sub-programme39. 
Suurinta osaa ympäristöä koskevassa alaohjelmassa käytettäväksi suunnitelluista määristä seurataan soveltaen 40 prosentin kerrointa38, kun taas ilmastotoimien alaohjelmassa niihin sovelletaan 100 prosentin kerrointa39.
The LIFE Programme provides us with a clear example of a case where environmental expenditure (with a maximum of 40 %) is not fully assimilated to climate, in contrast with practice in the rural development field. 
Life-ohjelmassa annetaan hyvä esimerkki tapauksesta, jossa ympäristömenot (enintään 40 prosenttia niistä) eivät liity yksinomaan ilmastoon, toisin kuin maaseudun kehittämisen alalla on käytäntönä.
As a result, climate funding between areas cannot always be compared. 
Eri alojen ilmastorahoitusta ei siis aina voi vertailla.
38 An example of a typical project under the Environment sub-programme would be the development of wastewater treatment plants to minimise the pollution of receiving waters. 
38 Esimerkki tyypillisestä ympäristöalaohjelman hankkeesta on jätevesien käsittelylaitosten perustaminen purkuvesistöjen saastumisen minimoimiseksi.
The main objective is environmental, i.e. reducing pollution, but part of such a project might cover urban drainage networks, thereby contributing to adaptation to climate change, through flood management. 
Pääasiallinen tavoite on ympäristöä koskeva eli pilaantumisen vähentäminen, mutta osa tällaisesta hankkeesta voisi kattaa myös kaupunkien viemäriverkostot, jolloin kyse olisi ilmastonmuutokseen sopeutumisesta tulvien hallinnan kautta.
39 An example of a typical project under the Climate Action sub-programme would be renovation of the existing building stock in order to save energy and to reduce greenhouse gas emissions. 
39 Tyypillinen ympäristöalaohjelman hanke olisi nykyisen rakennuskannan uusiminen energian säästämiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
Observations 36 Prompt action required as contribution from research funding is falling significantly behind 60 Horizon 2020’s climate tracking results for 2014 show that 24 % of the budget was dedicated to climate action40. 
Huomautukset 36 Tarvitaan pikaisia toimia, sillä tutkimuksen rahoitusosuus laahaa pahoin jäljessä 60 Horisontti 2020 -ohjelman ilmastorahoituksen seurannan tulokset vuodelta 2014 osoittavat, että 24 prosenttia budjetista osoitettiin ilmastotoimiin40.
This is considerably below the 35 % target (see Figure 4). 
Tämä on huomattavasti alle 35 prosentin tavoitteen (ks. kaavio 4).
The regulatory requirement41 for the multiannual work programme to include an indication of the amount of climate-related expenditure was not adhered to in either 2014-2015 or 2016-2017. 
Säädettyä vaati-musta41 siitä, että monivuotisessa työohjelmassa on annettava tiedot ilmastoon liittyvien menojen määristä, ei ole noudatettu vuosina 2014–2015 eikä myöskään vuosina 2016–2017.
Therefore, no quantified target has been assigned to the individual work programmes identifying their contribution towards the objective to spend at least 35 % of the overall Horizon 2020 budget on climate action. 
Näin ollen yksittäisille työohjelmille ei ole esitetty määrällistä tavoitetta, joka osoittaisi, mikä on niiden osuus pyrittäessä saavuttamaan tavoite käyttää vähintään 35 prosenttia koko Horisontti 2020 -ohjelman budjetista ilmastotoimiin.
For programmable actions, the climate-related expenditure can be estimated by applying EU climate coefficients to the relevant expenditure categories. 
Ohjelmasuunnittelussa olevien toimien osalta ilmastomenoja voidaan arvioida soveltamalla EU:n ilmastonmuutoskertoimia asianomaisiin menoluokkiin.
However, the Commission considers that the results from bottom-up areas are unpredictable by nature43. 
Komissio katsoo kuitenkin, että alhaalta ylöspäin suuntautuvien alojen tuloksia ei voida ennakoida43.
In 2014, the bottom-up actions represented 35 % of the total Horizon 2020 budget, and, of these, 8.5 % were considered climate related. 
Vuonna 2014 alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimien osuus oli 35 prosenttia koko Horisontti 2020:n budjetista, ja näistä 8,5 prosenttia katsottiin ilmastoon liittyviksi toimiksi.
62 Using the projected climate contribution from programmable actions for the years 2014 to 2017, we calculated44 that between 2018 and 2020 the average share of climate-related expenditure in Horizon 2020 would have to reach 47 % to achieve the 35 % target for the whole 2014-2020 multiannual financial framework. 
62 Tarkastuksessa käytettiin vuosien 2014–2017 ohjelmasuunnittelun alaisten toimien ennakoituja ilmasto-osuuksia ja laskettiin44, että vuosina 2018–2020 keskimääräisen osuuden ilmastoon liittyvistä menoista Horisontti 2020 -ohjelmassa pitäisi olla 47 prosenttia, jotta 35 prosentin tavoite saavutettaisiin vuosien 2014–2020 koko monivuotisen rahoituskehyksen osalta.
This represents a substantial increase compared with the rate of 24 % already achieved. 
Tämä on merkittävä lisäys verrattuna jo saavutettuun 24 prosenttiin.
Figure 10 shows an example of the path that the climate allocations under Horizon 2020 will have to take if the 35 % target is to be met. 
Kaaviossa 10 annetaan esimerkki suunnasta, jota Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien ilmastomäärärahojen on noudatettava, jos 35 prosentin tavoite halutaan saavuttaa.
40 According to the Commission, data on climate-related expenditure does not yet take into account some of the financial instruments which are tracked at project level, i.e. in a bottom-up manner (InnovFin SMEG and InnovFin SME VC) due to the biennial nature of the European Investment Fund’s reporting. 
40 Komission mukaan ilmastoon liittyviä menoja koskevissa tiedoissa ei vielä oteta huomioon joitakin rahoitusvälineitä, joita seurataan hanketasolla, eli alhaalta ylöspäin (InnovFin SMEG ja InnovFin SME VC).
41 Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
41 Neuvoston päätöksessä 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
965) states that the multiannual work programmes for Horizon 2020 must provide an indication of the amount of climate-related expenditure, where appropriate. 
965), todetaan, että Horisontti 2020:ta koskevissa monivuotisissa työohjelmissa on soveltuvin osin vahvistettava ohjeelliset tiedot ilmastoon liittyvien kustannusten määrästä.
42 Programmable actions have a clear thematic objective corresponding to one of the topics defined in the Commission’s work programme. 
42 Ohjelmasuunnittelussa olevilla toimilla on selkeä temaattinen tavoite, joka vastaa jotakin komission työohjelmassa määriteltyä tavoitetta.
For bottom-up actions, thematic objectives are not predetermined and can vary depending on the project. 
Alhaalta ylöspäin suuntautuvien toimien temaattisia tavoitteita ei ole määritelty ennalta vaan ne voivat vaihdella hankkeen mukaan.
43 Which share of bottom-up actions can be considered climate-related depends upon researcher proposals, which are evaluated for their scientific excellence. 
43 Ilmastoon liittyväksi katsottava osuus alhaalta ylöspäin suuntautuvista toimista riippuu tutkijan ehdotuksista, joita arvioidaan niiden tieteellisen painoarvon perusteella.
44 Data source is Draft budget for the year 2017, Heading 1A: Competitiveness for growth and jobs, section 3.2.2 Contribution to mainstreaming of climate action. 
44 Tiedot vuoden 2017 talousarvioesityksestä, otsake 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky, 3.2.2 kohta: Ilmastotoimien valtavirtaistaminen.
The calculation is based on the fact that in 2015-2017 (as in 2014) bottom-up actions accounted for 35 % of the total budget and that in that period (as in 2014) 8.5 % of the budget for bottom-up actions was climate-related. 
Laskelmat perustuvat siihen, että vuosina 2015–2017 (kuten vuonna 2014) alhaalta ylöspäin suuntautuvat toimet olivat 35 prosenttia koko talousarviosta ja että kyseisellä kaudella (kuten vuonna 2014) 8,5 prosenttia niiden määrärahoista liittyi ympäristöön.