natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aid amounts are also a key element for the participation of farmers in the measure. 
Tukimäärät ovat myös keskeisessä asemassa siinä, miten viljelijät osallistuvat toimenpiteeseen.
According to the principles of sound financial management, aid amounts should be set at an appropriate level to attract the required number of farmers while avoiding overcompensation. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaan tukimäärät olisi asetettava asianmukaiselle tasolle, jotta vaadittava määrä viljelijöitä kiinnostuisi toiminnasta ja samalla vältyttäisiin liialliselta korvaamiselta. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
ANNEX II 54 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Does the management of agri-environment policy take account of specific environmental needs? 
LIITE II 54 Tarkastuskysymykset (ks. kohta 13) Tarkastuskriteerit Tarkastuskriteerin selitys Otetaanko maatalouden ympäristötukien hallinnoinnissa huomioon erityiset ympäristötarpeet?
The measures are targeted to the needs of the regions; and in particular to the needs located in specific areas. 
Toimenpiteet kohdistetaan alueiden tarpeiden ja varsinkin tiettyjen alueiden tarpeiden mukaisesti.
The selection procedures provide assurance that the budgets available are used to fund the projects with more environmental value. 
Valintamenettelyjen avulla saadaan varmuus siitä, että käytettävissä olevilla talousarviomäärärahoilla rahoitetaan hankkeita, joilla on enemmän ympäristöarvoa.
The Member States can demonstrate that the measures change or maintain beneficial farming practices (i.e. avoid deadweight). 
Jäsenvaltiot pystyvät osoittamaan, että toimenpiteiden ansiosta suotuisia maatalouskäytäntöjä muutetaan tai ylläpidetään (eli vältetään maksamasta käytännöstä, jota olisi harjoitettu joka tapauksessa ilman maksuakin).
The Member States can demonstrate the validity of the cause-and-effect relationship between the farming practices envisaged and the environmental benefits expected. 
Jäsenvaltiot pystyvät osoittamaan, että suunniteltujen maatalouskäytäntöjen ja odotettujen ympäristöhyötyjen välillä vallitsee syy-seuraus-suhde.
Regulation (EC) No 1698/2005 states that Member States must make support available throughout their territories, in accordance with their specific needs (Article 39(1)). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että jäsenvaltioiden on myönnettävä tukea kaikilla alueillaan niiden erityistarpeiden mukaisesti (39 artiklan 1 kohta).
The regulation does not aim at the complete territorialisation of agri-environment payments. 
Asetuksella ei pyritä maatalouden ympäristötukien täysimääräiseen alueellistamiseen.
However, if there are some specific needs/environmental pressures in certain regions, they should be addressed by specific and geographically targeted agri-environment measures. 
Jos tietyillä alueilla kuitenkin esiintyy joitakin erityistarpeita/ympä-ristöpaineita, niitä varten olisi oltava erityisiä maantieteellisesti kohdistettuja maatalouden ympäristöohjelman toimenpiteitä.
The principles of sound financial management require that the budgets available for agri-environment payments should be used in the most effective and efficient way. 
Moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti maatalouden ympäristötukiin käytettävissä olevat talousarviomäärärahat olisi käytettävä mahdollisimman vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla.
Procedures should guarantee that the available funds achieve the best results. 
Menettelyillä olisi taattava, että käytettävissä olevilla varoilla saavutetaan parhaat mahdolliset tulokset.
A specific budget for each sub-measure should be determined on the basis of environmental criteria. 
Kullekin alatoimenpiteelle olisi määritettävä talousarvio ympäristökriteerien perusteella.
The budget should be allocated to projects with most environmental value through selection procedures. 
Talousarviomäärärahat olisi jaettava valintamenettelyjen kautta hankkeille, joilla on eniten ympäristöarvoa.
Article 39(4) of Regulation (EC) No 1698/2005 provides that ’... beneficiaries may be selected on the basis of calls for tender, applying criteria of economic and environmental efficiency.’ 
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artiklan 4 kohdassa säädetään, että ”tuensaajat voidaan [...] valita tarjouspyyntöjen perusteella soveltaen taloudellisen ja ympäristötehokkuuden vaatimuksia.”
Regulation (EC) No 1698/2005 states that agri-environment payments should further encourage farmers to introduce or continue to apply agricultural production methods compatible with the protection and improvement of the environment (whereas 35). 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 todetaan, että viljelijöitä olisi maatalouden ympäristötuilla edelleen kannustettava ottamaan käyttöön tai soveltamaan edelleen maatalouden tuotantomenetelmiä, joissa otetaan huomioon ympäristön suojelu ja parantaminen (johdanto-osan 35 kappale).
However, support for existing practices only delivers value for money if it can be demonstrated that the alternative to support would be the discontinuation of such practices. 
Nykykäytäntöjen tukemisesta saadaan rahalle vastinetta ainoastaan siinä tapauksessa, että voidaan osoittaa, että tuen vaihtoehtona olisi kyseisten käytäntöjen lakkauttaminen.
Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must include a description and justification of the different types of commitment of agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities (Annex II). 
Asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 todetaan, että jokaiseen maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällyttävä erilaisten maatalouden ympäristötukien sitoumusten kuvaus ja perustelut, jotka pohjautuvat niiden mahdollisiin ympäristövaikutuksiin suhteessa ympäristöön liittyviin tarpeisiin ja tavoitteisiin (liite II).
If there is no sound relationship between the farming practices and environmental benefits the measure is not effective. 
Jollei maatalouskäytäntöjen ja ympäristöhyötyjen välinen suhde ole asianmukainen, toimenpide ei ole vaikuttava.
Member States must be able to demonstrate a strong relationship. 
Jäsenvaltioiden on pystyttävä osoittamaan, että niiden välinen suhde on kiinteä.
Identifying weaknesses is a precondition for adapting the agri-environment payments, in which case Member States must take adequate action to ensure that the weaknesses are corrected. 
Maatalouden ympäristötukien mukauttamisen edellytyksenä on puutteiden yksilöinti. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimet varmistaakseen, että puutteet korjataan.
Regulation (EC) No 1698/2005 includes provisions dealing with review of the rural development programmes (Article 19) and Article 86 provides for establishing a system of ongoing evaluation for each rural development programme. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 säädetään maaseudun kehittämisohjelmien uudelleentarkastelusta (19 artikla) ja sen 86 artiklan mukaan kullekin maaseudun kehittämisohjelmalle on luotava jatkuvan arvioinnin järjestelmä. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
ANNEX III OUTPUT AND RESULT INDICATORS REPORTED BY THE EIGHT MEMBER STATES AUDITED 55 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? Output o Number of farm holdings and holdings of other land managers receiving support 117 117 2 194 6 129 118 210 NA 7 776 21 766 52 762 Result o Areas under successful land management contributing to (hectares): Type of indicator DE AT Germany ES FR HU IT PL SE o Total area under agri-environmental support (hectares) 4 152 476 233 428 370 209 2 657 2 202 586 213 308 945 890 5 380 0 8 100 734 118 210 4 013 123 NA 148 880 NA 8 087 NA 147 107 555 082 45 986 472 263 2 279 274 87 659 2 155 039 o Total number of contracts o Physical area under agri-environmental support (hectares) o Number of actions related to genetic resources 0 NP NA NP NA NP NP 10 o improvement of biodiversity o improvement of water quality o mitigating climate change o improvement of soil quality o avoidance of marginalisation NA 219 885 NA 204 845 NA 129 435 NA 204 845 NA 80 760 2 021 000 968 000 NA: data not available. 
LIITE III KAHDEKSAN TARKASTETUN JÄSENVALTION ILMOITTAMAT TUOTOS-JA TULOSINDIKAATTORIT 55 Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja? Tuotos o tukea saaneiden maatilojen ja muiden maankäyttäjien tilojen lukumäärä 117 117 2 194 6 129 118 210 e.t. 7 776 21 766 52 762 Tulos o pinta-ala, johon on menestyksekkäästi sovellettu maankäyttöä, jolla edistetään seuraavia tavoitteita: (hehtaareina) Indikaattorityyppi Itävalta Saksa (Berliini ja Branden-burg) Espanja (Andalusia) Ranska Unkari1 Italia (Piemonte) Puola Ruotsi o maatalouden ympäristötuen piiriin kuuluva kokonaisala (hehtaareina) 4 152 476 370 209 2 202 586 0 233 428 2 657 213 308 e.s.
NP: not planned in the rural development programme. 
80 760 e.t.: tietoja ei ole saatavilla; e.s.: ei suunniteltu maaseudun kehittämisohjelmassa.
Austria (Berlin and Branden-Spain (Andalusia) France Hungary 1 Italy (Piedmont) Poland Sweden 2 990 783 229 596 2 795 831 230 761 2 643 665 216 090 3 466 550 87 157 2 618 816 110 472 1 382 843 515 974 424 156 515 974 776 900 7 601 652 1 662 066 0 427 192 0 NA NA NA 0 burg) 1 Hungary has implemented the agri-environment measure only in 2009 (in order to avoid overlapping with the previous programming period). 
2 795 831 2 643 665 3 466 550 230 761 216 090 87 157 515 974 424 156 515 974 1 662 066 0 427 192 968 000 1 Unkarissa ympäristötukia myönnettiin ainoastaan vuonna 2009 (jotta vältettäisiin päällekkäisyys edellisen ohjelmakauden kanssa).
Hence data were not available at the time of the audit. 
Tämän vuoksi tiedot eivät olleet saatavissa tarkastuksen ajankohtana.
Source: 2009 progress reports as included in the database SFC per 1 December 2010. 
Lähde: Rakennerahastojen yleiseen tietokantaan sisältyneet vuoden 2009 edistymiskertomukset, 1. joulukuuta 2010.
Member State (Region) NA NA 887 000 1 583 000 
Jäsenvaltio (alue)
56 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
56 Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
REPLY OF THE COMMISSION EXECUTIVE SUMMARY I. Agri-environment is a key element for the integration of environmental concerns into the common agricultural policy. 
KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELMÄ I. Maatalouden ympäristötoiminta on keskeinen keino ottaa ympäristöasiat huomioon yhteisessä maatalouspolitiikassa.
Agri-environment is compatible with a wide diversity of farming practices and can address a broad number of challenges relevant to Member States and the EU as a whole. 
Maatalouden ympäristötoiminta soveltuu moniin erilaisiin maatalouskäytäntöihin, ja sillä voidaan vastata moniin jäsenvaltioiden ja koko EU:n kannalta olennaisiin haasteisiin.
Its contribution to the improvement of the environment linked to agricultural areas is largely recognised. 
Sen osuus maatalousalueisiin liittyvän ympäristön parantamisessa tunnustetaan laajalti.
The agri-environment framework is structured hierarchically with different layers of objectives. Any aggregate figure of the different objectives is likely to overstate the complexity of the agri-environment framework if not put in the proper context. 
Eri tavoitteiden yhteenlaskettu määrä antaa helposti liioitellun kuvan maatalouden ympäristötoiminnan monimutkaisuudesta, jos tavoitteita ei tarkastella asianmukaisessa yhteydessä.
The Commission has verified that the measures and objectives are specific, measurable, achievable, realistic and timely to the extent possible during the procedure of the programmes’ approval. 
Komissio on tarkistanut eri ohjelmien hyväksymisen yhteydessä, että toimenpiteet ja tavoitteet ovat mahdollisimman pitkälti tarkasti määriteltyjä, mitattavissa ja toteutettavissa olevia, realistisia ja oikea-aikaisia.
While agri-environment sub-measures can also address environmental potentials and opportunities, and while environmental pressures can be addressed by agri-environment sub-measures and/or other rural development measures, there is a clear link between environmental pressures and agri-environment sub-measures. 
Vaikka maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteet voivat kohdistua myös ympäristössä piilevään potentiaaliin ja tarjolla oleviin mahdollisuuksiin ja ympäristöpaineisiin voidaan kohdistaa maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteitä ja/tai muita maaseudun kehittämistoimenpiteitä, ympäristöpaineiden ja maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden välillä on selvä syy-yhteys.
The actual environmental benefits of sub-measures can only be determined after a certain period of time of their implementation. 
Alatoimenpiteiden todelliset ympäristöhyödyt voidaan määrittää vasta jonkin ajan kuluttua niiden toteuttamisesta.
The mid-term evaluation (MTE) reports, submitted at the end of 2010, provide the first opportunity for the impact of rural development programmes, including agri-environment schemes, to be assessed. 
Vuoden 2010 lopussa esitetyt väliarviointikertomukset tarjoavat ensimmäisen tilaisuuden arvioida maaseudun kehittämisohjelmien sekä maaseudun ympäristöjärjestelmien vaikutuksia.
The Commission agrees that the success of agri-environment depends on the active involvement of farmers. 
Komissio on samaa mieltä siitä, että maatalouden ympäristötoiminnan onnistuminen edellyttää viljelijöiden aktiivista osallistumista.
Good practices are a focal point of all European Network for Rural Development (EN RD) actions and disseminated through the various publications issued and seminars organised. 
Hyvät käytännöt ovat eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston kaiken toiminnan painopiste, ja niistä levitetään tietoa erilaisissa julkaisuissa ja seminaareissa.
Member States can also disseminate best practices by training and farm advisory service measures. 
Jäsenvaltiot voivat jakaa tietoa parhaista käytännöistä myös koulutuksen ja viljelijöiden neuvonnan avulla.
The calculation of aid amounts is the responsibility of the Member States and is certified by an independent body. 
Tukimäärien laskeminen on jäsenvaltioiden tehtävä, ja laskelmat vahvistaa riippumaton elin.
In cases of doubts concerning aid amounts proposed, Member States were asked to provide detailed information on the underlying calculations and revise them, if necessary. 
Jos ehdotetuissa tukimäärissä on ollut epäselvyyttä, jäsenvaltioita on pyydetty toimittamaan yksityiskohtaiset tiedot niiden perustana olleista laskelmista ja tarkistamaan niitä tarvittaessa.
The application of selection criteria is not the only means to ensure the most efficient and effective way of spending under agri-environment. 
Maatalouden ympäristöohjelman varojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi on muitakin keinoja kuin valintakriteerien soveltaminen.
Eligibility conditions and regional targeting can serve the same purpose. 
Tukikelpoisuuden edellytykset ja alueellinen kohdentaminen palvelevat samaa tarkoitusta.
However, Member States must strike a balance between the cost of implementing this approach and the expected environmental benefits. 
Jäsenvaltioiden on kuitenkin löydettävä tasapuolinen ratkaisu tämän lähestymistavan toteuttamiskustannusten ja odotettavissa olevien ympäristöhyötyjen välillä.
Much environmental research and evidence is available to Member States, who take this into account when designing their programmes. 
Jäsenvaltioilla on käytettävissään paljon ympäristötutkimuksia ja tuloksia, ja ne ottavat nämä huomioon ohjelmia suunnitellessaan.
Nevertheless, the Commission agrees that certain types of agri-environment operations would merit more research. 
Komissio on kuitenkin yhtä mieltä siitä, että tietyntyyppiset maatalouden ympäristötoimet kaipaisivat lisätutkimusta.
The relative costs and benefits would have to be considered before undertaking such additional investigations specifically related to the implementation of particular agri-environment sub-measures. 
Asiaan liittyvät kustannukset ja hyödyt olisi otettava huomioon ennen tällaisia lisätutkimuksia etenkin tiettyjen maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden toteuttamisen osalta.
The purpose of agri-environment support is not only to address environmental problems but also to maintain and enhance environmental potentials and opportunities. 
Maatalouden ympäristötuen tarkoituksena on ympäristöongelmiin puuttumisen lisäksi myös ympäristössä piilevän potentiaalin ja tarjolla olevien mahdollisuuksien säilyttäminen ja vahvistaminen.
REPLY OF THE COMMISSION V. First indent While the Commission agrees that agri-environment sub-measures must be clearly justified, the maintenance of environmental potentials and opportunities is also considered as a valid justification for agri-environment payments. 
KOMISSION VASTAUKSET V. Ensimmäinen luetelmakohta Vaikka komissio on yhtä mieltä siitä, että maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteet on perusteltava selkeästi, myös ympäristössä piilevän potentiaalin ja tarjolla olevien mahdollisuuksien säilyttämistä pidetään pätevänä maatalouden ympäristötuen perusteena.
The current legal framework already foresees considerable reporting obligations; further differentiation will be considered in the post-2013 reform while ensuring at the same time that this does not increase the complexity and administrative burden of agri-environment’s management. 
Voimassa oleva lainsäädäntökehys sisältää jo huomattavasti raportointivelvoitteita. Eriyt-tämisen lisäämistä harkitaan vuoden 2013 jälkeisessä uudistuksessa, samalla kun varmistetaan, ettei sillä lisätä maatalouden ympäristöohjelman hallinnoinnin monimutkaisuutta ja hallintorasitteita.
V. Second indent The Commission considers that its assessment process is sufficiently rigorous with regard to agri-environment. 
Toinen luetelmakohta Komission mielestä sen maatalouden ympäristötoiminnan arviointikäytäntö on riittävän tiukka.
However, it agrees that there is room for improvement with regard to some aspects, such as the link between the identified needs and the commitments of agri-environment. 
Se myöntää kuitenkin, että parantamisen varaa on joissakin näkökoh-dissa, kuten yksilöityjen tarpeiden ja maatalouden ympäristöohjelman sitoumusten välisessä yhteydessä.
Third indent — First sub-indent The Commission agrees that there is a need for better targeting in agri-environment to ensure greater environmental benefits and to improve the effectiveness of the measures. 
Kolmas luetelmakohta – ensimmäinen alaluetelmakohta Komissio myöntää, että maatalouden ympäristötoiminnan kohdentamista on parannettava suurempien ympäristöhyötyjen varmistamiseksi ja toimenpiteiden tehostamiseksi.
However, targeting should not only be linked to specific environmental needs but also to the existing environmental potential and opportunities. 
Kohdentamisen ei pitäisi kuitenkaan liittyä vain yksittäisiin ympäristötarpeisiin, vaan myös ympäristössä piilevään potentiaaliin ja tarjolla oleviin mahdollisuuksiin.
Third indent — Second sub-indent Introducing differentiated co-financing rates at sub-measure level would lead to a considerable additional administrative burden and significantly increase the requirements related to the implementation of the respective programmes. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Kolmas luetelmakohta – toinen alaluetelmakohta Eriytettyjen osarahoitusosuuksien käyttöönotto alatoimenpiteiden tasolla lisäisi merkittävästi ylimääräistä hallintorasi-tusta ja ohjelmien toteuttamiseen liittyviä vaatimuksia. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
58 Third indent — Third sub-indent The Commission considers that, in accordance with the principle of subsidiarity, the concrete agri-environmental operations should be defined at Member State and not at EU level. 
58 Kolmas luetelmakohta – kolmas alaluetelmakohta Komission mielestä konkreettiset maatalouden ympäristötoimet on määritettävä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioissa, ei EU:ssa.
Simple sub-measures allow broader participation of farmers and territorial coverage, while more demanding sub-measures have a higher potential in cases where specific problems are to be addressed and specific environmental impacts are expected. 
Yksinkertaisiin alatoimenpiteisiin voi osallistua useampia viljelijöitä laajemmilla alueilla, kun taas vaativammissa alatoimenpiteissä on enemmän potentiaalia tilanteissa, joissa niillä puututaan yksittäisiin ongelmiin ja joissa odotetaan tiettyjä ympäristövaikutuksia.
It is not always easy to divide these two types of operations into two separate groups as the effectiveness of the simple operations can be of a significant environmental value. 
Näitä kahdentyyppisiä toimia ei ole aina helppoa jakaa kahteen eri ryhmään, sillä yksinkertaisten toimien tehokkuudella voi olla merkittävää ympäristöarvoa.
Third indent — Fourth sub-indent The Commission shares the Court’s recommendation. 
Kolmas luetelmakohta – neljäs alaluetelmakohta Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen suositukseen.
REPLY OF THE COMMISSION INTRODUCTION 8. 
KOMISSION VASTAUKSET JOHDANTO 8.
The Commission considers that, while the Community legislation defines principles regarding agri-environment as a rural development measure, the definition and design of sub-measures should be left to the Member States. 
Komission mielestä alatoimenpiteiden määrittely ja suunnittelu on jätettävä jäsenvaltioille, kun taas yhteisön lainsäädännössä määritellään maatalouden ympäristötoiminnan periaatteet maaseudun kehittämistoimenpiteenä.
This distribution of responsibilities reflects the principle of subsidiarity. 
Tämä tehtävänjako on toissijaisuusperiaatteen mukainen.
Moreover, the Commission considers that basic and more demanding schemes complement each other. 
Lisäksi komissio on sitä mieltä, että perustason järjestelmät ja vaativammat järjestelmät täydentävät toisiaan.
Such a complementarity provides for a broad participation and a wide territorial coverage and helps to address specific environmental problems. 
Täydentävyy-dellä taataan runsas osallistuminen ja laaja alueellinen kattavuus, ja se auttaa puuttumaan yksittäisiin ympäristöongelmiin.
Basic sub-measures also aim at improving the environmental awareness among farmers and encouraging them to apply for more advanced sub-measures. 
Perustason alatoimenpiteillä pyritään myös lisäämään viljelijöiden tietoisuutta ympäristöasioista ja kannustamaan viljelijöitä hakemaan vaativampiin alatoimenpiteisiin.
Therefore, there is no direct relationship between more demanding, i.e. more expensive, sub-measures and greater environmental benefits. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Vaativampien eli kustannuksiltaan suurempien alatoimenpiteiden ja suurempien ympäristöhyötyjen välillä ei siis ole yhteyttä. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
While it is certainly complex, the Commission does not consider the agri-environment framework to be overly complicated. 
Maatalouden ympäristötoiminnan toimintakehys on monitahoinen, mutta se ei ole komission mielestä liian monimutkainen.
Within this hierarchy, any objective can be viewed in the context of a broader objective(s) to which it contributes, and also to more specific objectives that contribute to it. 
Maatalouden ympäristötoiminta on rakenteeltaan hierarkkista, ja se sisältää eri tason tavoitteita. Tässä hierarkiassa mitä tahansa tavoitetta voidaan tarkastella sellaisen yhden tai useamman laajemman tavoitteen yhteydessä, jota kyseisellä tavoitteella edistetään.
The more general objective is gradually decomposed into more specific objectives. 
Yleisempi tavoite jakautuu asteittain tarkemmin määriteltyihin tavoitteisiin.