natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Also, a number of output indicators are included in the individual project Commission’s decisions (i.e. level of treatment, capacity of the plant). 
Lisäksi komission yksittäisistä hankkeista tekemät päätökset sisältävät tulosindikaattoreita (jotka koskevat mm. käsittelytasoa ja puhdistamon kapasiteettia).
REPLY OF THE COMMISSION (c) The Commission is currently assessing the need for a revision of detergents legislation, based on the development of a comprehensive impact assessment of options and their costs and benefits. (d) The new guide to cost–benefit analysis of investment projects (June 2008) highlights the central role of the ‘polluter pays’ principle as well as the total cost recovery for waste water projects. 
KOMISSION VASTAUKSET c) Komissio arvioi parhaillaan pesuainelain-säädännön tarkistamistarvetta. Tarkastelu perustuu kattavaan vaikutustenarviointiin, jossa tutkitaan eri vaihtoehtoja ja niiden kustannuksia ja hyötyjä. d) Investointihankkeiden kustannus-hyötyanalyysia varten laaditussa uudessa oppaassa (kesäkuu 2008) korostetaan, että saastuttaja maksaa -periaatteella ja kustannusten täydellisen kattamisen periaatteella on jäteve-sihankkeissa keskeinen merkitys.
It is now supported by the legal requirements of the Water Framework Directive and will lead to a better water pricing based on cost recovery by 2010. Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
Oppaan ohjeiden tukena ovat nyt vesipuitedirektiivissä asetetut vaatimukset, ja oppaan ansiosta veden hinnoittelu perustuu entistä paremmin kustannuksiin vuodesta 2010. Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
European Court of Auditors Special Report No 3/2009 The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities 2009 — 45 pp. — 21 x 29.7 cm ISBN 978-92-9207-250-6 REPLY OF THE COMMISSION 47 Special Report No 3/2009 — The effectiveness of Structural Measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin Erityiskertomus nro 3/2009 Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006 Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 2009 – 45 s. – 21 x 29,7 cm ISBN 978-92-9207-263-6 KOMISSION VASTAUKSET 47 Erityiskertomus nro 3/2009 – Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006
EUROPEAN COURT OF AUDITORS EN THE COMMISSIONŐS MANAGEMENT OF NON-STATE ACTORSŐ INVOLVEMENT IN EC DEVELOPMENT COOPERATION Special Report No 4 2009 ISSN 1831-0834 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN FI KUINKA KOMISSIO HALLINNOI VALTIOISTA RIIPPUMATTOMIEN TOIMIJOIDEN OSALLISTUMISTA EY:N KEHITYSYHTEISTYÖHÖN Erityiskertomus nro 4 2009 ISSN 1831-0958
Special Report No 4 2009 THE COMMISSIONŐS MANAGEMENT OF NON-STATE ACTORSŐ INVOLVEMENT IN EC DEVELOPMENT COOPERATION (pursuant to Article 248(4), second subparagraph, EC) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Erityiskertomus nro 4 2009 KUINKA KOMISSIO HALLINNOI VALTIOISTA RIIPPUMATTOMIEN TOIMIJOIDEN OSALLISTUMISTA EY:N KEHITYSYHTEISTYÖHÖN (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
2 EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-45410 Fax +352 4398-46430 E-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Special Report No 4 2009 More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu). 
2 EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBURG P. +352 4398-45410 F. +352 4398-46430 Sähköposti: euraud@eca.europa.eu Internet : http://www.eca.europa.eu Erityiskertomus nro 4 2009 Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2009 ISBN 978-92-9207-273-5 Š European Communities, 2009 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009 ISBN 978-92-9207-286-5 © Euroopan yhteisöt, 2009 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium Special Report No 4/2009 Ń The CommissionŐs management of non-state actorsŐ involvement in EC Development Cooperation 
Printed in Belgium Erityiskertomus nro 4/2009 – Kuinka komissio hallinnoi valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista EY:n kehitysyhteistyöhön
Special Report No 4/2009 Ń The CommissionŐs management of non-state actorsŐ involvement in EC Development Cooperation 
Erityiskertomus nro 4/2009 – Kuinka komissio hallinnoi valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista EY:n kehitysyhteistyöhön 5 LYHENTEET AKT: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (valtioiden muodostama ryhmä) ALA: Aasia ja Latinalainen Amerikka Concord: European NGO Confederation for Relief and Development, kansalaisjärjestöjen yhteenliittymä CRIS: Common RELEX information system, yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskeva yhtenäinen tietokoneistettu tietojärjestelmä EIDHR: European Initiative for Democracy and Human Rights, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen aloite EKR: Euroopan kehitysrahasto ENPI: European neighbourhood and partnership instrument, eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline Eteläiset valtioista riippumattomat toimijat: Valtioista riippumattomat toimijat edunsaajamaissa (etelässä) EU: Euroopan unioni EuropeAid: Euroopan komission yhteistyötoimisto EY: Euroopan yhteisö Logframe: Loogisen viitekehyksen matriisi PADOR: Potential applicant data on-line registration, rahoitusta hakevien sähköinen rekisteröitymisjärjestelmä RELEX: Komission ulkosuhteiden pääosasto Erityiskertomus nro 4/2009 – Kuinka komissio hallinnoi valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista EY:n kehitysyhteistyöhön
Special Report No 4/2009 Ń The CommissionŐs management of non-state actorsŐ involvement in EC Development Cooperation 1. 
6 Erityiskertomus nro 4/2009 – Kuinka komissio hallinnoi valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista EY:n kehitysyhteistyöhön I Tässä kertomuksessa termillä ”valtioista riippumattomat toimijat” tarkoitetaan kaikkia niitä yhteiskunnan osatekijöitä, jotka eivät kuulu yksityiseen sektoriin eivätkä ole valtiollisia.
The Cotonou Agreement with the ACP group of states, and EU legislation, provide for such non-state actors to play multiple roles in development cooperation, notably participating in policy dialogue as well as implementing projects. 
AKT-maiden kanssa tehdyssä Cotonoun sopimuksessa sekä EU-lainsäädännössä annetaan valtioista riippumattomille toimijoille monenlaisia tehtäviä kehitysyhteistyön alalla: ne osallistuvat muun muassa toimintaperiaatteita koskevaan vuoropuheluun sekä hankkeiden täytäntöönpanoon.
The EU funds directly attributed to NSAs in 2007 were approximately 915 million euro, 10 % of the total aid to developing countries (general budget and EDF). II. 
Vuonna 2007 EU:n suora tuki valtioista riippumattomille toimijoille oli noin 915 miljoonaa euroa, mikä vastaa kymmentä prosenttia kaikesta kehitysmaille (yleisestä talousarviosta ja EKR:sta) myönnetystä tuesta.
The CourtŐs audit considered the two main roles of NSAs and asked whether the Commission: Ń adequately ensures that NSAs are involved effectively in the development cooperation process; Ń has efficient management systems to ensure that activities implemented by NSAs are relevant and likely to produce the intended results; Ń adequately ensures the provision of capacity development to NSAs. 1 In the Cotonou Agreement the definition of non-state actors also includes the private sector. 
II Tilintarkastustuomioistuin perehtyi tarkastuksessaan valtioista riippumattomien toimijoiden kahteen pääasialliseen rooliin ja selvitti: – varmistaako komissio riittävän hyvin, että valtioista riippumattomat toimijat osallistuvat kehitysyhteistyöhön vaikuttavasti – onko komissiolla tehokkaat hallintojärjestelmät, joilla se varmistaa, että valtioista riippumattomien toimijoiden toiminta on tarkoituksenmukaista ja todennäköisesti johtaa tavoiteltuihin tuloksiin 1 Cotonoun sopimuksessa myös yksityisen sektorin määritellään kuuluvan valtioista riippumattomiin toimijoihin.
This report, however, takes the usage of the Development Cooperation Instrument (DCI Ń Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (OJ L 378, 27.12.2006, p. 41)), which excludes profit-making bodies. 
Tässä kertomuksessa termiä käytetään kuitenkin samoin kuin kehitysyhteistyön rahoitusvälineen yhteydessä, joten termi ei kata voittoa tavoittelevia yhteisöjä (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41)).
Article 24(2) of the DCI gives a fuller list of types of organisation. 
Asetuksen (EY) N:o 1905/2006 24 artiklan 2 kohdassa annetaan perusteellisempi luettelo termin kattamista organisaatiotyypeistä.
Although there is evident wide agreement on the typical characteristics of NGOs, there is no uniform definition (the United Nations and the World Bank both publish working definitions), and none was needed in order to carry out this audit since it is more useful to apply the broader concept of NSAs in development (equivalent to civil society as a whole). 
Valtioista riippumattomien organisaatioiden tyypillisistä ominaisuuksista vallitsee selvästi laaja yksimielisyys, mutta yhdenmukaista määritelmää ei ole olemassa (Yhdistyneet kansakunnat ja Maailmanpankki ovat kumpikin julkaisseet operatiivisen määritelmän). Määritelmää ei tätä tarkastusta varten tarvittukaan, koska oli hyödyllisempää käyttää laajempaa käsitettä kehitysalan valtioista riippumattomat toimijat (vastaa kansalaisyhteiskunnan käsitettä).
VII. The Court found that, despite the CommissionŐs attempts to involve NSAs in the development cooperation process, this involvement has been limited and falls short of the sustained and structured dialogue envisaged by the EU legislation and the CommissionŐs own guidelines (see paragraphs 18 to 35). 
III Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission pyrkimyksistä huolimatta valtioista riippumattomien toimijoiden osallistuminen kehitysyhteistyöhön on jäänyt vähäiseksi eikä siihen kuulu EU-lainsäädännössä ja komission omissa suuntaviivoissa tarkoitettua jatkuvaa ja suunnitelmallista vuoropuhelua (kohdat 18–35).
IV. The CommissionŐs management systems generally ensure that projects implemented by NSAs are relevant and are likely to produce the intended results. 
IV Komission hallintojärjestelmillä kyetään yleensä varmistamaan, että valtioista riippumattomien toimijoiden toteuttamat hankkeet ovat tarkoituksenmukaisia ja että hankkeilla todennäköisesti saavutetaan tavoitellut tulokset.
But the Call for proposals procedure does not always assure timely completion of project design, there is insufficient guidance for NSAs on the practical application of the financial rules, and there are inconsistencies in the interpretation and application of procedures. 
Ehdotuspyyntömenettelyillä ei kuitenkaan aina voida varmistaa, että hankkeet saadaan suunniteltua ajoissa, eivätkä valtioista riippumattomat toimijat saa riittävästi ohjeita rahoitusta koskevien sääntöjen käytännön soveltamisesta.
There is insufficient monitoring, and prospects for sustainability are poor partly because of the short project duration (see paragraphs 36 to 68). 
Seuranta on puutteellista ja kestävyysnäkymät huonot muun muassa siksi, että hankkeet ovat lyhytkestoisia (kohdat 36–68).
V. Capacity-development programmes are developed and form part of a strategy in most ACP countries, where, under the Cotonou Agreement, they are implemented in cooperation with the partner governments. 
V Toimintavalmiuksien kehittämiseksi on laadittu ohjelmia, jotka ovat osa strategioita useimmissa AKT-maissa. Cotonoun sopimuksen mukaisesti ohjelmia toteutetaan yhteistyössä kumppanimaiden hallitusten kanssa.
However there is a significant disparity between this approach and that in Asian and Latin American beneficiary countries, for which strategies have not yet been developed (see paragraphs 69 to 74). 
Tämä lähestymistapa eroaa merkittävästi Aasian ja Latinalaisen Amerikan edunsaajamaiden kanssa sovelletusta lähestymistavasta, sillä niitä varten ei ole vielä kehitetty strategioita (kohdat 69–74).
VI. The first round of capacity-development programmes were found to be highly relevant to the needs of NSAs in the beneficiary countries. 
VI Ensimmäisten toimintavalmiuksien kehittämistä koskevien ohjelmien havaittiin olevan edunsaajamaissa toimivien valtioista riippumattomien toimijoiden kannalta hyvin tarkoituksenmukaisia.
However, they did not reach their full potential mainly because management procedures led to delays that worsened the prospects for effectiveness and sustainability. 
Ohjelmilla ei silti saavutettu tavoiteltuja hyötyjä kaikilta osin lähinnä sen vuoksi, että hallintomenettelyt aiheuttivat viivästyksiä, jotka heikensivät vaikuttavuus-ja kestävyysnäkymiä.
The programmes are also faced with the inherent contradiction of supporting capacity development of the NSAs most in need by means of a procedure (Calls for Proposals) which is designed to select the best-performing NSAs (see paragraphs 75 to 83). 
Ohjel-TK I OI VMI SI ST SE I LOMN Ä VASTAUKSET miin vaikuttaa myös sisäinen ristiriita: eniten tarvitseville valtioista riippumattomille toimijoille halutaan antaa tukea toimintavalmiuksien kehittämiseen käyttämällä menettelyä (ehdotuspyynnöt), joka on suunniteltu parhaiten toimivien valtioista riippumattomien toimijoiden valikoimiseksi (kohdat 75–83).
The reportŐs main recommendations are that the Commission should: Ń strengthen and provide more guidance on its procedures for involving NSAs in the development cooperation process; Ń continue measures already in train to improve the Call for Proposals procedure; Ń enhance the targeting of monitoring and support by Delegations; Ń ensure sufficient guidance for both Delegation and NSA staff on performance indicators; Ń to improve sustainability, consider using a mix of instruments (and not only projects) when working with NSAs; Ń develop a strategy for capacity development of NSAs in ALA countries and reconsider the disparity in approach as between ACP and ALA countries; Ń examine additional ways of delivering the capacity-development policy aims such as use of partnership agreements, multi-donor funding, and cascading grants in order to better reach grass-roots organisations. Special Report No 4/2009 Ń The CommissionŐs management of non-state actorsŐ involvement in EC Development Cooperation 
VII Tämän kertomuksen keskeisten suositusten mukaan komission olisi – tehostettava menettelyjä, joilla se pyrkii ottamaan valtioista riippumattomat toimijat mukaan kehitysyhteistyöhön, ja annettava enemmän menettelyihin liittyviä ohjeita – jatkettava jo käynnistämiään toimenpiteitä ehdotuspyyntömenettelyn parantamiseksi – kohdennettava lähetystöjen suorittama seuranta ja tukitoimet tarkemmin – annettava lähetystöille ja valtioista riippumattomille toimijoille riittävästi ohjeita tulosindikaattoreiden osalta – parannettava kestävyyttä ja harkittava tätä varten useiden erilaisten välineiden hyödyntämistä (jotta hankkeet eivät olisi ainoa toimintamuoto) työskenneltäessä valtioista riippumattomien toimijoiden kanssa – laadittava strategia Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa toimivien valtioista riippumattomien toimijoiden toimintavalmiuksien kehittämistä varten ja tarkasteltava uudelleen AKT-maihin ja ALA-valtioihin sovellettavien lähestymistapojen eroja – tutkittava muita tapoja saavuttaa toimintavalmiuksien kehittämistä koskevan politiikan päämäärät, esimerkiksi kumppanuussopimuksilla, usean rahoittajan myöntämällä rahoituksella ja portaistamalla avustukset niin, että ruohonjuuritason organisaatiot saavutetaan paremmin. Erityiskertomus nro 4/2009 – Kuinka komissio hallinnoi valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista EY:n kehitysyhteistyöhön
8 INTRODUCTION CONTEXT OF THE AUDIT 1. 
8 JOHDANTO TARKASTUKSEN TAUSTA 1.
The EUŐs approach to development cooperation, reflecting the evolving international consensus, has undergone a series of changes over the last decade, both at the policy level and as regards funding. 
EU:n kehitysyhteistyöhön soveltama lähestymistapa kuvastaa vallitsevan kansainvälisen näkemyksen vaihtelua ja on muuttunut useasti viime vuosikymmenen mittaan sekä toimintaperiaatteiden että rahoituksen osalta.
EC policy now involves, to varying degrees, a range of partners whose characteristics and roles have progressively developed. The Commission works increasingly in partnership with a large range of bodies including, or representing, non-state actors. 
EY:n toimintatapaan kuuluvat nykyisin lukuisat eriasteiset kumppanuudet, ja kumppaneiden ominaispiirteet ja roolit ovat vähitellen muuttuneet. Komission työskentely perustuu yhä useammin kumppanuuteen hyvin erilaisten elinten kanssa, ja näihin kuuluu valtioista riippumattomia toimijoita ja niiden edustajia.
The term Ônon-state actorsŐ (NSAs) covers all aspects of society that do not form part of the private sector or the state. 
Termillä ”valtioista riippumattomat toimijat” tarkoitetaan kaikkia niitä yhteiskunnan osatekijöitä, jotka eivät kuulu yksityiseen sektoriin eivätkä ole valtiollisia.
In the field of development cooperation, non-state actors include non-governmental organisations (NGOs) and also community-based organisations, farmersŐ associations, business or professional associations, environmental groups, universities, trade unions, chambers of commerce, and foundations as well as churches or faith groups. The term non-state actors is often used as a synonym of civil society organisations, and it is in that sense that it will be used in this report (see also footnote 1 in the Executive Summary). 
Kehitysyhteistyön alalla valtioista riippumattomiin toimijoihin lasketaan valtioista riippumattomat järjestöt sekä yhteisöperustaiset järjestöt, viljelijöiden yhdistykset, elinkeinonharjoittajien yhdistykset ja ammattikuntien yhdistykset, ympäristöjärjestöt, yliopistot, ammattijärjestöt, kauppakamarit ja säätiöt sekä kirkot ja uskonnolliset ryhmät. Termiä ”valtioista riippumattomat toimijat” käytetään usein – ja myös tässä kertomuksessa – synonyyminä kansalaisyhteiskunnan järjestöille (ks. myös tiivistelmän alaviite 1).
In the past, NGOs and in particular European NGOs were the EUŐs main NSA partners2. 
Valtioista riippumattomat järjestöt, ja etenkin eurooppalaiset valtioista riippumattomat järjestöt, olivat aiemmin EU:n tärkeimpiä valtioista riippumattomia kumppaneita2.
However, there is now a strong emphasis on involving NSAs from the partner or beneficiary countries (often called ÔSouthern NSAsŐ). 
Nykyisin painotetaan kuitenkin kumppani- tai edunsaajamaiden valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista (näitä kutsutaan usein eteläisiksi valtioista riippumattomiksi toimijoiksi).
NSAs fulfil a variety of functions in the EU development cooperation field as a whole, of which the two main roles are: (a) policy dialogue, encompassing all representational, advocacy and watchdog functions vis--vis governments and donors; (b) implementation of development programmes and projects which directly provide benefits for the poor. 
Valtioista riippumattomilla toimijoilla on monenlaisia tehtäviä EU:n kehitysyhteistyön eri osa-alueilla. Niiden kaksi tärkeintä roolia ovat a) toimintaperiaatteita koskevan vuoropuhelun käyminen hallitusten ja rahoittajien kanssa erilaisissa edustajan, puolestapuhujan ja ”vahtikoiran” rooleissa b) eniten apua tarvitsevia suoraan hyödyttävien kehitysohjelmien ja -hankkeiden täytäntöönpano.
The legislation envisages the Commission working with NSAs in three main ways: by enhancing their policy dialogue role through involving them in its development cooperation; by funding development programmes and projects implemented by NSAs; and by supporting capacity development3, mainly for Southern NSAs, to enable them to play both roles. 
Lainsäädännön mukaan komissio voi työskennellä valtioista riippumattomien toimijoiden kanssa pääasiassa kolmella tavalla: lisäämällä näiden painoarvoa toimintaperiaatteita koskevassa vuoropuhelussa ottamalla ne mukaan kehitysyhteistyöhön; rahoittamalla valtioista riippumattomien toimijoiden toteuttamia kehitysohjelmia ja -hankkeita sekä tukemalla (lähinnä eteläisten valtioista riippumattomien toimijoiden) toimintavalmiuksien kehittämistä3, jotta nämä voivat toimia edellä mainituissa rooleissaan.
Under the devolution process, Commission Delegations now play the leading role in relations with NSAs and manage about 80 % (by number) of the programmes and projects concerned. 
Koska hallintoa on hajautettu, pääasiassa komission lähetystöt vastaavat nykyisin suhteista valtioista riippumattomiin toimijoihin ja hallinnoivat noin 80:tä prosenttia (lukumää-räisesti tarkasteltuna) asianomaisista ohjelmista ja hankkeista.
2 One main reason was that European NGOs had better capacity to deal with the Commission requirements than NSAs from beneficiary countries, which were formerly rather sparse and weak. 
2 Yksi suurimmista syistä oli se, että eurooppalaisilla valtioista riippumattomilla järjestöillä oli paremmat valmiudet vastata komission vaatimuksiin kuin edunsaajamaiden valtioista riippumattomilla toimijoilla, joita oli aiemmin vähän ja joilla oli vähän resursseja.
3 Capacity development is the process by which people and organisations create and strengthen their ability to perform tasks and produce outputs, to define and solve problems, and to make informed choices over time. Special Report No 4/2009 Ń The CommissionŐs management of non-state actorsŐ involvement in EC Development Cooperation 
3 Toimintavalmiuksien kehittämisellä tarkoitetaan prosessia, jossa ihmiset ja organisaatiot hankkivat uusia valmiuksia sekä parantavat jo olemassa olevia valmiuksiaan suorittaa tehtäviä ja aikaansaada tuotoksia, määrittää ja ratkaista ongelmia sekä tehdä asiantuntevia valintoja pitkällä aikavälillä. Erityiskertomus nro 4/2009 – Kuinka komissio hallinnoi valtioista riippumattomien toimijoiden osallistumista EY:n kehitysyhteistyöhön
BUDGETARY SIGNIFICANCE 5. 
TALOUSARVIOVAIKUTUKSET 5.
It is difficult to trace the financial flow of the EC funds channelled through NSAs as the Commission lacks comprehensive data4. 
Valtioista riippumattomien toimijoiden kautta kulkevaa EU-varojen virtaa on vaikea seurata, koska komissiolla ei ole siitä kattavia tietoja4.
Nevertheless, development funds directly attributed to NSAs with no intermedi-ary5 have gradually increased over the last decade, reaching, in 2007, approximately 10 % of the combined general budget and European Development Fund (EDF) aid to developing countries (see Graph 1 and Annex I). 
Valtioista riippumattomille toimijoille ilman välikäsiä5 ohjattujen varojen osuus on kuitenkin kasvanut asteittain viime vuosikymmenen kuluessa ja oli vuonna 2007 noin kymmenen prosenttia siitä kokonaismäärästä, jolla kehitysmaita tuettiin yleisestä talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta (EKR) (kaavio 1 ja liite I).
Traditionally, EC support to NSAs has been mainly provided by the thematic budget lines6, and to a lesser extent through the geographic budget lines7 and the EDF (Annex I). 
EY:n tuki valtioista riippumattomille toimijoille on perinteisesti myönnetty pääasiassa aihekohtaisista budjettikohdista6, ja vähäisemmässä määrin maantieteellisten budjettikohtien7 ja EKR:n kautta (liite I).