natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to Eurostat, the R & D conducted within the business enterprise sector was equivalent to 1.30 % of the EU‐28’s GDP in 2012, compared with 2.49 % in Japan (2010 data) and 1.83 % in the United States (2011 data). 
Eurostatin mukaan yrityssektorilla toteutettu T&K-toiminta vastasi 1,30 prosenttia EU-28:n BKT:stä vuonna 2012, kun vastaava osuus Japanissa oli 2,49 prosenttia (vuoden 2010 tietojen mukaan) ja Yhdysvalloissa 1,83 prosenttia (vuoden 2011 tietojen mukaan).
The knowledge triangle Innovation New markets New skills Education Source: ECA. 
Osaamiskolmio Innovointi Uudet markkinat Uudet taidot Koulutus Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.
New knowledge Research Figure 1 
Uusi tietämys Tutkimus Kaavio 1
Introduction 13 06 The Commission presented ‘a broad‐based innovation strategy for the EU, aimed at translating investments in knowledge into products and services’ and pro‐ posed the creation of a specific body to ‘act as a pole of attraction for the best minds, ideas and companies from around the world’8. 
Johdanto 13 06 Komissio esitteli EU:n laajapohjaisen innovaatiostrategian, jolla pyrittiin muuntamaan osaamiseen tehtävät investoinnit tuotteiksi ja palveluiksi, ja ehdotti erityisen elimen perustamista ”maailman huippuaivojen, -ideoiden ja -yritysten kohtaamispaikaksi”8: Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutti (EIT) perustettiin vuonna 2008.
Initial logo of the EIT The European Institute of Innovation and Technology The EIT’s mission and objective 07 The EIT aims to bridge the gap between the research‐focused universities and market‐oriented companies. 
EIT:n alkuperäinen logo Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutti EIT:n tehtävä ja tavoite 07 EIT pyrkii lyhentämään välimatkaa tutkimukseen keskittyvien yliopistojen ja markkinasuuntautuneiden yritysten välillä.
The EIT’s concept of an integrated approach to the knowledge triangle is a unique way for an EU public scheme to promote innova‐ tion and entrepreneurship. 
EIT:n malli, joka perustuu osaamiskol-miota koskevaan yhdennettyyn lähestymistapaan, on EU:n julkisten järjestelmien keskuudessa ainutlaatuinen tapa edistää innovointia ja yrittäjyyttä.
Moreover, the EIT has the explicit objective of clearly focusing on tangible results and concrete benefits to society by ‘converting outputs from research into high‐value products and services’9. 
Lisäksi EIT:n nimenomaisena tavoitteena on keskittyä selkeästi kouriintuntuviin tuloksiin ja yhteiskunnalle koituviin konkreettisiin hyötyihin muuntamalla ”tutkimuksen tuottamat tulokset korkean lisäarvon tuotteiksi ja palveluiksi”9.
08 With a budget of over 300 million euro for the 2008‐2013 period and 2.7 bil‐ lion euro originally planned for 2014‐2020, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy ‘to contribute to sustainable European economic growth and competitiveness by reinforcing the innovation capacity of the Mem‐ ber States and the Union in order to address major challenges faced by European society. 
08 EIT:n määrärahat kaudella 2008–2013 olivat 300 miljoonaa euroa ja kaudelle 2014–2020 suunnitellut määrärahat 2,7 miljardia euroa, joten sillä on Eurooppa 2020 -strategiassa merkittävä tehtävä ”edistää Euroopan kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja unionin innovaatiokapasiteettia, jotta voidaan vastata eurooppalaisen yhteiskunnan kohtaamiin merkittäviin haasteisiin.
It shall do this by promoting synergies and cooperation among, and integrating, higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’10. 
Se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä korkealuokkaisimman korkea-asteen koulutus-, tutkimus-ja innovaatiotoiminnan synergiaa ja yhteistyötä ja niitä integroimalla, myös kannustamalla yrittäjyyteen”10.
The EIT has now been incorporated into the current framework programme for research and innovation, Horizon 202011. 
Nyttemmin EIT on sisällytetty nykyiseen tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020:een11.
8 COM(2005) 24 final of 2 February 2005 ‘Working together for growth and jobs: a new start for the Lisbon strategy’. 
8 KOM(2005) 24, 2.2.2005, ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi – Uusi alku Lissabonin strategialle”.
9 Decision No 1312/2013 of the European Parliament and Council of 11 December 2013 on the strategic innovation agenda of the EIT the contribution of the EIT to a more innovative Europe (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
9 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1312/2013/EU, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta: EIT:n antama panos innovatiivisen Euroopan edistämiseen (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
10 Article 3 of Regulation (EU) No 1292/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 amending Regulation (EC) No 294/2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
10 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1292/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 muuttamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
174). 
174), 3 artikla.
11 Horizon 2020 was established by Regulation No 1291/2013 of the European Parliament and the Council of 11 December 2013 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
11 Horisontti 2020 -puiteohjelma perustettiin 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013 s.
Introduction 14 How does it work? 
Johdanto 14 Miten se toimii?
09 Under the supervision of the European Commission’s DG Education and Cul‐ ture, the EIT operates as a decentralised EU body. 
09 EIT toimii Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston valvonnassa yhtenä EU:n hajautettuna elimenä.
Its headquarters are located in Budapest. 
Sen päätoimipaikka sijaitsee Budapestissä.
The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. 
EIT ei ole tutkimuskeskus eikä osallistu suoraan yksittäisten hankkeiden rahoittamiseen.
Instead it provides grants to the KICs, structured partnerships of existing businesses, research institutes and universities (the KIC partners). 
Sen sijaan se myöntää avustuksia osaamis-ja innovaatioyhteisöille eli olemassa olevien yritysten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen (osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit) jäsennellyille yhteistyöryhmille.
The KICs are at the core of the EIT’s activities and are the principal means by which the EIT is expected to deliver its objectives (see Figure 2 for an overview of the model of the EIT). 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöt ovat EIT:n toiminnan ydin ja muodostavat pääasiallisen välineen, jolla EIT:n odotetaan saavuttavan tavoitteensa (ks. kaaviossa 2 oleva yleiskatsaus EIT:n mallista).
Overview of the EIT model EIT Budapest KIC Network from: - Business - Research - Education €€€ KIC partner KIC partner KIC partner The KIC partners work together on innovation activities Source: ECA. 
Yleiskatsaus EIT:n mallista EIT Budapest Osaamis-ja innovaatioyhteisö Verkosto, joka koostuu seuraavista: - Yritykset - Tutkimus - Koulutus €€€ Osaamis-ja Osaamis-ja Osaamis-ja innovaatioyhteisön innovaatioyhteisön innovaatioyhteisön kumppani kumppani kumppani Osaamis-ja innovaatioyhteisön kumppanit tekevät yhteistyötä innovointitoimissa Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.
Business plan Performance Report Euro Figure 2 
Liiketoimintasuunnitelma Tulosraportti euroa Kaavio 2
Introduction 15 10 The KICs should ensure that the EIT’s vision and policies are translated into ef‐ fective actions. 
Johdanto 15 10 Osaamis-ja innovaatioyhteisöillä on tarkoitus varmistaa, että EIT:n visio ja politiikka muunnetaan vaikuttaviksi toimiksi.
Five KICs have been selected by the EIT for financial support — see Figure 3. 
EIT on valinnut viisi osaamis-ja innovaatioyhteisöä, joille se antaa rahoitustukea – ks. kaavio 3.
Each KIC is represented by an autonomous organisation, the KIC legal entity, to conclude the contractual agreements with the EIT. 
Kutakin osaamis-ja innovaatioyhteisöä edustaa itsenäinen organisaatio, osaamis-ja innovaatioyhteisön muodostama oikeussubjekti, joka tekee sopimukset EIT:n kanssa.
The five KICs selected and funded by the EIT KIC Mission Numbers of KIC partners EIT Digital To drive European leadership in ICT innovation for economic growth and quality of life 115 209 Launched in 2010 242 209 115 Climate-KIC To create opportunities for innovators to address climate change and shape the world’s economy KIC InnoEnergy To become the leading engine for innovation and entrepreneurship in sustainable energy EIT Health To accelerate entrepreneurship and innovation in healthy living and active ageing, providing Europe’s top talents with new opportunities and resources for the benefit of all citizens Launched in 2015 EIT Raw Materials Source: ECA/EIT. 
EIT:n valitsemat ja rahoittamat viisi osaamis-ja innovaatioyhteisöä Osaamis-ja innovaatioyhteisö Tehtävä 115 209 242 209 115 Käynnistetty 2010 Käynnistetty 2015 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin / EIT. Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien määrä EIT Digital Edistää Euroopan johtoasemaa IT-alan innovoinnissa talouskasvun ja elämänlaadun parantamiseksi Climate-KIC Luoda uusia mahdollisuuksia innovoijille ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja maailmantalouden muokkaamiseksi KIC InnoEnergy Tulla johtavaksi innovoinnin ja yrittäjyyden moottoriksi kestävän energian alalla EIT Health Vauhdittaa yrittäjyyttä ja innovointia terveellisen elämän ja aktiivisen ikääntymisen alalla, antaa Euroopan huippulahjakkuuksille uusia mahdollisuuksia ja resursseja kaikkien kansalaisten hyödyksi EIT Raw Materials Lisätä Euroopan raaka-ainealan kilpailukykyä, kasvua ja houkuttelevuutta mullistavien innovaatioiden ja yrittäjyyden avulla Kaavio 3
Introduction 16 11 The EIT grant agreement specifies the maximum annual financial contribution and defines the portfolio of activities to be undertaken by the KIC for the cal‐ endar year the grant is signed. 
Johdanto 16 11 EIT:n avustussopimuksessa määritellään vuotuinen enimmäisrahoitusosuus sekä toimikokonaisuus, joka osaamis-ja innovaatioyhteisön on toteutettava sinä kalenterivuonna, jona avustussopimus allekirjoitetaan.
The planned portfolio of all KIC activities must be included in a KIC business plan, annexed to the grant agreement. 
Kaikkien osaamis-ja innovaatioyhteisön toimien suunniteltu kokonaisuus on sisällytettävä osaamis-ja innovaatioyhteisön liiketoimintasuunnitelmaan, joka liitetään avustussopimukseen.
These KIC activities can be subdivided into four main action lines: (i) education, (ii) innovation projects, (iii) entrepreneurship, and (iv) management and other KIC operating costs. 
Nämä osaamis-ja innovaatioyhteisöjen toimet voidaan jakaa edelleen neljään päätoimintalinjaan: i) koulutus ii) innovointihankkeet iii) yrittäjyys iv) hallinnointi ja muut osaamis-ja innovaatioyhteisöjen toimintakustannukset.
12 Under the education action line, the EIT funds education and training activities at master’s and doctoral level, focusing on the delivery of entrepreneurship and in‐ novation skills. 
12 Koulutuksen toimintalinjassa EIT rahoittaa maisterin-ja tohtorintutkintotason koulutustoimintaa. Painopiste on yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen välittämisessä.
Under the second action line, innovation‐driven projects are car‐ ried out by a consortium of KIC partners selected through an internal competi‐ tive call organised and managed by the KIC legal entity. 
Toisessa toimintalinjassa osaamis-ja innovaatioyhteisön muodostaman oikeussubjektin järjestämällä ja hallinnoimalla sisäisellä kilpailumenettelyllä valitsemien osaamis-ja innovaatioyhteisön kumppanien muodostama yhteenliittymä toteuttaa innovointiin perustuvia hankkeita.
The aim is to bridge the innovation gap between research and the market by funding projects connected to business development activities12. 
Tavoitteena on kaventaa tutkimuksen ja markkinoiden välistä innovaatiokuilua rahoittamalla yritysten kehittämistoimiin liittyviä hankkeita12.
The entrepreneurship action line aims to foster business creation through incubators and to accelerate business develop‐ ment via financial and technical support for the growth of start‐ups. 
Yrittäjyyden toimintalinjassa pyritään edistämään yritysten perustamista yrityshautomojen avulla ja vauhdittamaan yritysten kehitystä startup-yritysten kasvua varten annettavalla rahoitus-ja teknisellä tuella.
One of its principal objectives is to reduce the ‘time‐to‐market’ for new businesses through demonstration actions, facilitating experience labs and market studies. 
Yhtenä sen päätavoitteista on lyhentää uusien yritysten tuotteiden markkinoille saattamiseen tarvitsemaa aikaa demonstrointitoimilla, joilla helpotetaan kokeilulaboratorioita ja markkinatutkimuksia.
13 The fourth action line covers costs related to the management of the KIC and its co‐location centres. 
13 Neljäs toimintalinja kattaa osaamis-ja innovaatioyhteisön ja sen yhteistoimintakeskittymien hallinnointiin liittyvät kustannukset.
Each KIC has regional co‐location centres across the EU (see Annex I). 
Kullakin osaamis-ja innovaatioyhteisöllä on alueellisia yhteistoimintakeskittymiä eri puolilla Eurooppaa (ks. liite I).
They are physical meeting and collaboration spaces, conceived to deliver innovation locally. 
Ne ovat fyysisiä kokous-ja yhteistyötiloja, joiden on tarkoitus tuottaa innovaatioita paikallisella tasolla.
12 The focus on business applications is the main difference with traditional collaborative research projects such as those proposed through FP7 competitive calls. 
12 Keskittyminen yrityssektorin sovelluksiin on suurin ero muun muassa seitsemännen puiteohjelman tarjouskilpailuissa ehdotettuihin perinteisiin tutkimusyhteistyöhankkeisiin.
Audit scope and approach 17 14 The aim of the Court’s audit was to assess whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
Tarkastuksen laajuus 17 ja tarkastustapa 14 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko EIT tehokas väline innovoinnin edistämiseksi EU:ssa.
In particular, the rationale, design and implementa‐ tion of the EIT were examined to assess whether this new instrument is on the right path to achieve its general objective of boosting EU innovation by integrat‐ ing the knowledge triangle. 
Tarkastuksessa on tutkittu erityisesti EIT:n tarkoitusta, suunnittelua ja täytäntöönpanoa sen arvioimiseksi, onko tämä uusi väline oikealla polulla saavuttaakseen yleistavoitteensa eli lisätäkseen EU:n innovointia osaamiskolmion integroinnin avulla.
15 The audit was carried out between December 2014 and June 2015 and covered KIC and EIT activities from 2010 to 2014. 
15 Tarkastus toimitettiin joulukuun 2014 ja kesäkuun 2015 välisenä aikana, ja se koski osaamis-ja innovaatioyhteisöjen ja EIT:n vuosina 2010–2014 toteuttamia toimia.
The EIT undertook several initiatives in 2015 which are described in paragraphs 96 to 103. 
EIT toteutti vuonna 2015 useita aloitteita, joita kuvataan kohdissa 96–103.
We met representatives of the following: ο DG Education and Culture of the European Commission, ο the EIT’s headquarters, ο the three KIC legal entities, ο seven KIC partners, and ο five co‐location centres13. 
Tapa-simme seuraavien elinten edustajia: ο Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ο EIT:n päätoimipaikka ο kolme osaamis-ja innovaatioyhteisöjen muodostamaa oikeussubjektia ο seitsemän osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppania ο viisi yhteistoimintakeskittymää13.
16 The KIC partners were selected based on the amount of EIT funding they have re‐ ceived. 
16 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit valittiin niiden saaman EIT:n rahoituksen merkittävyyden perusteella.
A second criterion was used to ensure that the sampled KIC partners cov‐ ered all KICs launched in 2010 and all types of organisation representing the three sides of the knowledge triangle (i.e. universities, research institutes and business‐ es). 
Toisella käytetyllä perusteella varmistettiin, että otokseen valittiin osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneita kaikista vuonna 2010 käynnistetyistä osaamis-ja innovaatioyhteisöistä ja että otoksessa olivat edustettuina osaamiskolmion kaikki kolme sivua (eli yliopistot, tutkimuslaitokset ja yritykset).
On a sample basis, KIC activities funded by the EIT were also reviewed. 17 The audit approach was complemented by: ο a web‐based survey to collect the views of the KIC partners14; ο a quantitative analysis of the costs reported of the KICs covering the 2010‐ 2014 period; ο a review of the academic literature on innovation and EIT; and ο an analysis of the initiatives taken by the EIT and the Commission during and since our audit. 
Myös EIT:n rahoittamia osaamis-ja innovaatioyhteisöjen toimia arvioitiin otannan perusteella. 17 Tarkastustapaa täydennettiin ο verkkopohjaisella kyselyllä, jolla kerättiin osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien näkemyksiä14 ο osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kaudelta 2010–2014 ilmoittamien kulujen kvantitatiivisella analyysilla ο tutkimalla innovaatioita ja EIT:tä koskevaa tieteellistä kirjallisuutta ο analysoimalla EIT:n ja komission tarkastuksen aikana tai sen jälkeen toteuttamia aloitteita.
18 Prior to the audit, a panel of key stakeholders was organised to better under‐ stand the main challenges the EIT has to face. 
18 Ennen tarkastusta järjestettiin keskeisten sidosryhmien paneeli, jotta saatiin parempi käsitys EIT:n merkittävimmistä haasteista.
Data and conclusions from the Court’s annual audit of the EIT’s financial accounts have also been used as a source of information. 
Myös tilintarkastustuomioistuimen vuotuisesta EIT:n tilinpäätöksen tarkastuksesta saatuja tietoja ja johtopäätöksiä on käytetty tietolähteenä.
13 Located in Grenoble (KIC InnoEnergy), London (Climate‐KIC and EIT Digital) and Stockholm (EIT Digital and KIC InnoEnergy). 
13 Ne sijaitsevat Grenoblessa (KIC InnoEnergy), Lontoossa (Climate-KIC ja EIT Digital) ja Tukholmassa (EIT Digital ja KIC InnoEnergy).
14 The KICs only provided valid email addresses for 298 KIC partners (out of 546), of which 113 answered the survey fully, representing a response rate of38%. 
14 Osaamis-ja innovaatioyhteisöt toimittivat vain 298 osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanin voimassa olevat sähköpostiosoitteet (546 kumppanista), ja näistä 113 vastasi kyselyyn täydellisesti. Vastausaste oli näin ollen 38 prosenttia.
Observations 18 The EIT is based on a valid rationale 19 The stakeholders and the majority of the KIC partners who responded to the survey are of the opinion that the main barriers to innovation are, by order of importance for the respondents to the survey (see Figure 4): Main barriers to innovation according to respondents Administrative and legal barriers Pressure to obtain immediate financial return Difficult access to finance Limited involvement of business in the development of educational courses offered by higher education Insufficient investments in innovative activities by higher education and by the private sector Source: ECA. 
Huomautukset 18 EIT:n olemassaolo on perusteltua 19 Kyselyyn vastanneiden sidosryhmien ja osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista valtaosan mukaan innovoinnin tärkeimmät esteet ovat kyselyyn vastanneiden asettamassa tärkeysjärjestyksessä seuraavat (ks. kaavio 4): Innovoinnin tärkeimmät esteet vastaajien mukaan Hallinnolliset ja oikeudelliset esteet Paine saada välitöntä taloudellista tuottoa Rahoituksen huono saatavuus Yrityssektorin heikko osallistuminen korkeakoulujen tarjoamien kurssien kehittämiseen Korkeakoulutusalan ja yksityissektorin riittämättömät investoinnit innovointitoimiin Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Percentage of respondents agreeing Other barriers to innovation in the EU were reported to be: too many different public funding mechanisms with their own rules which weaken the overall effi‐ ciency of public support schemes; too much fragmentation of the research effort across the EU leading to costly duplication; a lack of common strategies and/or synergies in the EU programmes with other EU, national and local programmes which support innovation; the existence of different legal systems at the national level, restricting cross‐border innovation; lack of an effective EU internal market, which increases the difficulty of commercialising new products/services in other EU countries. 
20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Samaa mieltä olevien vastaajien osuus Muita vastaajien mainitsemia innovoinnin esteitä EU:ssa olivat seuraavat: on liian monia julkisia rahoitusmekanismeja omine sääntöineen, jotka heikentävät julkisten tukijärjestelmien yleistä tehokkuutta; tutkimustoiminta EU:ssa on liian hajanaista, mikä aiheuttaa kallista päällekkäisyyttä; EU:n ohjelmilla ei ole yhteisiä strategioita ja/tai yhteisvaikutuksia muiden innovaatioita tukevien EU:n, kansallisten ja paikallisten ohjelmien kanssa; kansallisen tason erilaiset oikeusjärjestelmät rajoittavat rajat ylittävää innovointia; ei ole olemassa tehokkaita EU:n sisämarkkinoita, mikä vaikeuttaa uusien tuotteiden/palvelujen kaupallistamista muissa EU:n jäsenvaltioissa.
Observations 19 21 Almost 80 % of the survey respondents agreed that public schemes supporting innovation are not sufficiently geared towards market applications. 
Johdanto 19 21 Lähes 80 prosenttia kyselyyn vastanneista katsoi, että julkisissa innovaatioita tukevissa järjestelmissä ei pyritä riittävästi markkinasovelluksiin.
This view was also confirmed during the interviews. 
Tämä näkemys sai vahvistusta myös haastatteluissa.
According to 66 % of the respondents to the survey, the objectives of the EIT are relevant to addressing the main barriers impeding innovation in the EU — see Annex II for the EIT’s objectives. 
Kyselyyn vastanneista 66 prosenttia katsoi, että EIT:n tavoitteet ovat merkityksellisiä tärkeimpien Euroopan innovointia haittaavien esteiden poistamiseksi (EIT:n tavoitteet, ks. liite II).
All those consulted confirmed the reasons and the need to set up a new EU instrument (the EIT) which differed from the existing ones. 
Kaikki vastaajat tukivat syitä ja tarvetta perustaa uusi aiemmista välineistä poikkeava EU:n väline (EIT).
22 The market failures the EIT aims to address (see Figure 5) are the structural weaknesses that hamper innovation and consequently constitute an obstacle to economic growth and job creation. 
22 Ne markkinoiden toimintapuutteet, jotka EIT:llä on tarkoitus korjata (ks. kaavio 5) ovat rakenteellisia heikkouksia, jotka haittaavat innovointia ja muodostavat siten talouskasvun ja työpaikkojen luomisen esteen.
There is insufficient development of an entre‐ preneurial culture. 
Yrittäjyyskulttuurin kehitys on riittämätöntä.
The lack of commercialisation of the results and the low level of cooperation between the research‐focused universities and market‐oriented companies are often cited as main reasons for the EU falling short in innovation performance. 
Tulosten kaupallistamisen puute ja tutkimukseen keskittyvien yliopistojen ja markkinasuuntautuneiden yritysten välisen yhteistyön vähäisyys mainitaan usein pääsyinä siihen, että EU on jäänyt jälkeen innovoinnissa.
Higher education has not focused sufficiently on fostering innova‐ tors and entrepreneurs. 
Korkea-asteen koulutuksessa ei ole keskitytty riittävästi innovoijien ja yrittäjien tuottamiseen.
There is a need for higher education to embed innova‐ tion and entrepreneurial skills into educational programmes. 
Korkea-asteen koulutuksessa koulutusohjelmiin on upotettava innovointiin ja yrittäjyyteen liittyviä taitoja.