natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We found that information on what funds plan to achieve, or have achieved in terms of results such as greenhouse gas reductions, is only available for parts of the budget and lacks comparability (paragraph 47). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tietoa siitä, mitä tuloksia – esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä -varoilla on tarkoitus saada aikaan tai on saatu aikaan, on saatavilla vain budjetin joistakin osista, joten vertailu on mahdotonta (kohta 47).
Recommendation 6 — Develop indicators monitoring actual spending on climate action and related results The Commission should: (a) in cooperation with the Member States, in the area of shared management, develop a harmonised and proportionate system for monitoring the actual implementation of climate action; (b) in line with its ‘budget for results’ initiative, establish climate-related results indicators in all areas that contribute towards the achievement of the target, in particular to assess greenhouse gas emissions and reductions brought about through EU-funded measures; (c) facilitate the exchange of good practice on climate-related result indicators between Member States. 
Suositus 6 – Kehitetään indikaattorit tosiasiallisten ilmastomenojen ja niihin liittyvien tulosten seuraamiseksi Komission olisi a) yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhteisesti hallinnoitavien alojen osalta laadittava yhdenmukainen ja suhteutettu järjestelmä ilmastotoimien tosiasiallisen toteuttamisen seurantaa varten b) tuloksiin keskittyvää talousarviota koskevan aloitteensa mukaisesti laadittava ilmastoon liittyviä tuloksia koskevat indikaattorit kaikilla aloilla, jotka ovat osallisina tavoitteen saavuttamisessa, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen arvioimiseksi ja vähentämiseksi EU:n rahoittamien toimenpiteiden kautta c) helpotettava ilmastoon liittyviä tuloksia koskeviin indikaattoreihin liittyvien hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä.
Target implementation date: By December 2018. 
Tavoiteajankohta: joulukuuhun 2018 mennessä.
Conclusions and recommendations 57 More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 104 Compared with 2007-2013, climate-related expenditure in 2014-2020 across all ERDF and CF programmes, including the European Territorial Cooperation framework, is planned to increase from 32.4 billion euros to 54.7 billion euros. 
Johtopäätökset ja suositukset 57 Joissakin Euroopan rakenne-ja investointirahastoissa ilmastorahoitusta on suunnattu paremmin ja sille on varattu enemmän määrärahoja, mutta muissa rahastoissa ei juurikaan ole havaittavissa kehitystä 104 Ilmastomenojen on suunniteltu kasvavan vuosina 2014–2020 kaikissa EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmissa, Euroopan alueellinen yhteistyökehys mukaan lukien, 32,4 miljardista eurosta 54,7 miljardiin euroon kauteen 2007–2013 verrattuna.
In addition to the financial increase, we identified a better focus on climate action and good practices in certain areas, such as in the programmes’ management process or in the type of funded investments (paragraphs 69 and 70). 
Rahoituksen lisäämisen lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi tietyillä aloilla parempaa kohdentamista ilmastotoimiin ja hyviä käytäntöjä, esimerkiksi ohjelmien hallinnointiprosessissa tai rahoitettujen investointien tyypeissä (kohdat 69 ja 70).
105 However, in the audited programmes in Germany and Romania, we found that the Commission had not pushed strongly during programming negotiations significantly to increase the amount of climate action taken in the research and development or business development fields. 
105 Saksassa ja Romaniassa tarkastettujen ohjelmien osalta kuitenkin havaittiin, että komissio ei ollut ohjelmista käytyjen neuvottelujen aikana kannustanut riittävästi kasvattamaan ilmastotoimien osuutta tutkimuksen ja kehityksen alalla eikä liiketoiminnan kehittämisen alalla.
This means that not all the potential opportunities for financing climate-related action were fully explored (paragraph 75). 
Tämä tarkoittaa, että kaikkia mahdollisia tilaisuuksia ilmastotoimien rahoitukseen ei ollut täysin hyödynnetty (kohta 75).
106 Similarly, the European Social Fund’s potential contribution to climate action could be increased in light of the increasing demand for green jobs in the economy. 
106 Vastaavasti Euroopan sosiaalirahaston potentiaalista vaikutusta ilmastotoimiin voitaisiin lisätä vihreiden työpaikkojen kysynnän kasvun myötä.
We found that the ESF operational programmes allocated a very low share of 1.4 % of 83 billion euros to climate action. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ESR:n toimenpideaohjelmissa osoitettiin ilmastotoimiin hyvin pieni eli 1,4 prosentin osuus 83 miljardista eurosta.
The Commission did not systematically check whether the programmes would target the demand for green jobs or support the transition to a low-carbon economy (paragraphs 76 to 79). 
Komissio ei tarkistanut systemaattisesti, kohdennetaanko ohjelmat vihreiden työpaikkojen kysyntään vastaamiseksi tai tuetaanko niillä vähähiilistä taloutta (kohdat 76–79).
107 Despite some good practices emerging, there has been no significant shift towards climate action in agricultural, rural development or fisheries policies. 
107 Joistakin uusista hyvistä käytännöistä huolimatta maaseutu-, maaseudun kehittämis- ja kalastuspolitiikan aloilla ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä ilmastotoimien tehostamiseksi.
Conclusions and recommendations 58 108 The introduction of a Green Payment does not guarantee a significant change of the contribution of direct payments to climate. 
Johtopäätökset ja suositukset 58 108 Viherryttämistukien käyttöönotto ei takaa sitä, että ilmastotoimiin kohdennettavien suorien tukien osuudessa tapahtuisi merkittävä muutos.
This new scheme, while having a certain climate action impact, rests in practise largely on already existing agricultural practices (paragraphs 81 and 83). 
Tämä uusi järjestely, jolla on jonkinlainen vaikutus ilmastotoimiin, perustuu käytännössä pitkälti jo olemassa oleviin maatalouskäytäntöihin (kohdat 81 ja 83).
Across the three rural development programmes audited, we saw no real upward or downward shift in investments. 
Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut tarkastettujen kolmen maaseudun kehittämisohjelman investoinneissa todellista muutosta ylös-tai alaspäin.
Regarding the better-targeting of climate action, we found no significant change in the key features of the management process, such as the requirements or eligibility and selection criteria. 
Arvioitaessa sitä, onko ilmastotoimiin kohdentaminen parantunut, todettiin, että hallinnointiprosessin keskeisissä piirteissä, kuten vaatimuksissa tai tukikelpoisuus-ja valintakriteereissä, ei ollut havaittavissa huomattavia muutoksia.
The design of some less material measures had, however, been modified to make them more climate-related. 
Joidenkin vähemmän merkittävien toimenpiteiden suunnittelua oli kuitenkin muutettu, jotta ne liittyisivät paremmin ilmastoon.
We also found several examples of emerging good practice contributing directly to tackling climate change (paragraphs 84 to 87). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös useita esimerkkejä uusista hyvistä käytännöistä, jotka vaikuttavat suoraan ilmastonmuutoksen torjuntaan (kohdat 84–87).
109 There has been only a very limited increased focus on climate action in the maritime and fisheries fund. 
109 Meri-ja kalatalousrahastossa ilmastotoimien painotusta on lisätty vain vähän.
Direct and clear references to climate change objectives, both mitigation and adaption, are still rare. 
Suorat ja selvät viittaukset ilmastonmuutostavoitteisiin, sekä hillitsemiseen että sopeutumiseen, ovat vielä harvinaisia.
As a result, the maritime and fisheries fund has not widened the scope of its contribution to climate action (paragraphs 88 to 90). 
Tämän tuloksena meri-ja kalatalousrahasto ei ole kasvattanut osuuttaan ilmastotoimiin (kohdat 88–90).
Recommendation 7 — Explore all potential opportunities and ensure a real shift towards climate action The Commission should: (a) identify those areas with underutilised potential for climate action, such as the European Social Fund, and develop action plans for increasing the climate action contribution of these areas; (b) The Commission and Member States should increase the mainstreaming of climate action in agriculture, rural development and fisheries, for example, by developing new, or retargeting existing, measures tackling climate change. 
Suositus 7 – Tutkitaan kaikki mahdollisuudet ja varmistetaan todellinen siirtyminen ilmastotoimiin Komission olisi a) määriteltävä alat, joilla on vielä käyttämätöntä potentiaalia ilmastotoimia varten, kuten Euroopan sosiaalirahasto, ja laadittava toimintasuunnitelmia ilmastorahoitusosuuksien lisäämiseksi näillä aloilla b) Komission ja jäsenvaltioiden olisi lisättävä ilmastotoimien valtavirtaistamista maataloudessa, maaseudun kehittämisen alalla ja kalastuksessa esimerkiksi kehittämällä uusia toimenpiteitä ilmastonmuutokseen puuttumiseksi tai kohdentamalla uudelleen alalla jo olemassa olevia toimenpiteitä.
Target implementation date: By December 2017. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: joulukuuhun 2017 mennessä.
Conclusions and recommendations 59 This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 26 October 2016. 
Johtopäätökset ja suositukset 59 Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil Wynn OWENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 26. lokakuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
Annex 60 Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy The proposed matrix based on the audit visits in the Member States, and also adapted from the preparatory study commissioned by the Commission, remedies the lack of differentiation of EU climate coefficient by measure. 
Liite 60 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen käyttämät kertoimet maaseudun kehittämispolitiikan alalla Ehdotettu matriisi perustuu jäsenvaltioihin tehtyihin tarkastuskäynteihin, ja sitä on myös mukautettu komission teettämän alustavan tutkimuksen jälkeen. Matriisissa korjataan se puute, että EU:n ilmastonmuutoskertoimia ei ole eriytetty toimenpidekohtaisesti.
On the basis of the case studies examined in the Member States, a literature review1, an analysis of Commission internal notes and the application of international standards2, we established, as a first step, an updated matrix of climate coefficients which takes into account the measures and their policy objectives represented by the focus areas (see below). 
Jäsenvaltioissa tarkasteltujen tapaustutkimusten, alan kirjallisuuden1, komission sisäisten muistioiden analyysin ja kansainvälisten standardien2 soveltamisen pohjalta tilintarkastustuomioistuin laati ensiksi ilmastonmuutos-kertoimista päivitetyn matriisin, jossa otetaan huomioon toimenpiteet ja niiden toimintapoliittiset tavoitteet kohdealoittain (ks. jäljempänä).
In a second step, we determined the EAFRD amounts by measure and focus area. 
Seuraavaksi määritettiin maaseuturahaston määrät toimenpiteittäin ja kohdealoittain.
The data are available from the Commission to do so. 
Komissiosta on saatavilla tiedot tätä varten.
The only case where an assumption had to be made was with union priority 43. 
Ainoa tapaus, jossa oli turvauduttava oletukseen, koski EU:n painopistettä 43.
Finally, we applied the climate coefficients in the matrix below to the corresponding EAFRD amounts. 
Lopuksi sovellettiin matriisin ilmastonmuutoskertoimia vastaaviin maaseuturahaston määriin.
1 The matrix has been developed in particular on the basis of the preparatory study commissioned by the Commission, ‘Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget’ — Detailed CAP assessment, Table 5.4 (pp. 25-30). 
1 Matriisi on laadittu erityisesti komission teettämän alustavan tutkimuksen perusteella (”Tracking system for climate expenditure in the post2013 EU budget – Detailed CAP assessment”, taulukko 5.4 (s. 25–30).
2 Rio markers of the OECD and tracking principles developed by the Multilateral Development Banks like the World Bank. 
2 OECD:n Rion tunnusmerkit ja kansainvälisten kehityspankkien, mm. Maailmanpankin, laatimat seurantaperiaatteet.
3 Union priority 4 is programmed as a ‘block’ according to the Commission ‘guidelines for strategic programming’, i.e. there is no allocation of EAFRD expenditure to individual focus areas. 
3 EU:n painopiste 4 on suunniteltu kokonaisuudeksi komission esittämien strategista ohjelmasuunnittelua koskevien ohjeiden mukaisesti, eli maaseuturahastosta ei ole osoitettu menoja yksittäisille kohdealoille.
Therefore, we divided the planned EAFRD expenditure under this priority by three and allocated an equal EAFRD amount to each of the three focus areas under union priority 4: focus areas 4A (restoring, preserving and enhancing biodiversity), 4B (improving water management, including fertiliser and pesticide management) and 4C (preventing soil erosion and improving soil management). Annex 
Tilintarkastustuomioistuin jakoi näin ollen suunnitellut tähän painopistealaan kuuluvat maaseuturahaston menot kolmella ja osoitti yhtä suuren määrän kullekin kolmelle painopistealaan 4 kuuluvalle kohdealalle: kohdealalle 4A (biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen, säilyttäminen ja parantaminen), 4B (vesien käytön hallinnan edistäminen, mukaan lukien lannoitteiden ja torjunta-aineiden käytön hallinta) ja 4C (maaperän eroosion estäminen ja maaperän hoidon parantaminen). Liite
Reply of the 62 Commission Executive summary I The Commission is fully committed to fighting climate change. 
Komission 62 vastaukset Tiivistelmä I Komissio on täysin sitoutunut ilmastonmuutoksen torjuntaan.
The EU approach to transitioning to low carbon and climate resilient economy is driven through policy measures, which seek to also shift investment patterns. 
EU:n siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen perustuu politiikkatoimiin, joilla pyritään myös muuttamaan investointimalleja.
Public spending from the EU and Member States’ national budgets complements and seeks to speed up this transition. 
EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista rahoitettavilla julkisilla menoilla täydennetään ja pyritään nopeuttamaan siirtymistä.
With the proposal to mainstream climate across the EU budget1 and to increase climate spending to 20 % of the budget, the Commission aimed to make the EU budget a pioneer in fostering mainstreaming. 
Komissio on ehdottanut, että ilmastonmuutos otetaan huomioon EU:n talousarvion kaikilla aloilla1 ja että ilmastotoimiin liittyvien menojen osuus talousarviosta nostetaan 20 prosenttiin. Ehdotuksen tavoitteena oli, että EU:n talousarviosta tulee uranuurtaja ilmastotoimien valtavirtaistamisessa.
The European Council and the European Parliament supported the mainstreaming approach2, and confirmed that the 20 % is an appropriate level of support. 
Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät valtavirtaistamisperiaatteen2 ja vahvistivat, että 20 prosenttia on asianmukainen tukitaso.
II The European Council explicitly confirmed the Commission’s approach to mainstream climate across the budget as the main objective, supported by the political objective of making at least 20 % of EU spending in the current MFF climate relevant. 
II Eurooppa-neuvosto vahvisti nimenomaisesti päätavoitteeksi komission periaatteen, jonka mukaan ilmastotoimet sisällytetään talousarvion kaikkiin aloihin, ja sitä tukevaksi poliittisesti tavoitteeksi sen, että ilmastoon liittyvien menojen osuus nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä nousee vähintään 20 prosenttiin.
In addition to mainstreaming, the Multiannual Financial Framework (MFF) also set out a dedicated programme for addressing climate action. 
Valtavirtaistamisen lisäksi monivuotisessa rahoituskehyksessä on ehdotettu ilmastotoimia koskevan erityisohjelman perustamista.
IV The Commission welcomes the Court’s recognition of the ambitious work undertaken and the need to continue the efforts to further improve mainstreaming. 
IV Komissio on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuin antaa tunnustusta käynnissä oleville kunnianhimoisille toimille ja toteaa valtavirtaistamista olevan syytä edelleen parantaa.
At the same time, the Commission considers that significant progress has been made both in including climate considerations in programme development and in developing the unique quantified mainstreaming approach, which now provides a transparent baseline. 
Toisaalta yleinen edistys on komission näkemyksen mukaan ollut huomattavaa: ilmastonmuutos on otettu huomioon ohjelmia kehitettäessä ja on luotu ainutlaatuinen, määrällinen valtavirtaistamismalli, joka nyt tarjoaa yksiselitteisen lähtötason.
The Commission notes, however, that the potential individual contribution of each of the funds varies according to its primary missions, and therefore, it is inevitable that the systems used to programme and to monitor the contribution differ from one fund to another. 
Komissio kuitenkin huomauttaa, että kunkin rahaston mahdollinen oma osuus ilmastotavoitteen saavuttamisessa vaihtelee sen ensisijaisen tehtävän mukaan. Siksi on väistämätöntä, että osuuden ohjelmasuunnittelu-ja seurantajärjestelmät vaihtelevat rahastosta toiseen.
Also, the reform of the common agricultural policy (CAP) has led to a significant increase in the financing of climate action as compared to the 2007-2013 period. 
Ilmastotoimien rahoitus on lisääntynyt merkittävästi kaudesta 2007– 2013 myös yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen seurauksena.
The Commission considers that there is a significant shift towards more climate action. 
Komission mielestä ilmastotoimia ollaan selvästi lisäämässä.
V The Commission assessed progress towards the 20 % target in the MFF Mid Term Review (MTR), published on 14 September 2016. 
V Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa, joka julkaistiin 14. syyskuuta 2016.
The latest data, presented in the Staff Working Document (2016) 299 accompanying the Mid-term Review of the Multiannual Financial Framework (COM(2016) 603) show that over the 2014-2020 period, a total of slightly above EUR 200 billion of climate-related spending will be reached. 
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointiin (COM(2016) 603) liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD(2016) 299) esitettyjen tuoreimpien tietojen mukaan kaudella 2014–2020 ilmastotoimia rahoitetaan hieman yli 200 miljardilla eurolla.
See also Commission reply to paragraph 28. 
Katso myös komission vastaus 28 kohtaan.
1 See COM(2011) 500 final, Part I, section 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf 2 See 2013-02-07 European Council Conclusions and the 2013-03-13 European Parliament resolution on the new MFF (P7_TA(2013)0078). 
1 Ks. KOM(2011) 500 lopullinen, osa I, 6.1.4 jakso http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0017.02/ DOC_4&format=PDF 2 Ks.
Reply of the Commission 63 VI The Commission takes note of the Court’s simulations. However, the Commission has established an innovative and detailed tracking methodology built on the OECD’s Rio markers. Nevertheless, the Commission recognises the need to continue efforts to increase climate relevance across EU programmes, including those mentioned by the Court. 
Komission vastaukset 63 VI Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen simulaatiot mutta huomauttaa ottaneensa käyttöön OECD:n vahvistamiin Rion tunnusmerkkeihin perustuvan innovatiivisen ja yksityiskohtaisen seurantamenetelmän. Komissio myöntää kuitenkin, että tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa ja muissakin EU:n ohjelmissa on tarpeen lisätä edelleen ilmastovaikutuksen huomioon ottamista.
The method used by the Commission has been prepared in a transparent and coordinated manner. 
Komission käyttämä menetelmä on suunniteltu avoimesti ja koordinoidusti.
The EU approach to assessing levels of climate finance in agriculture and rural development is sound. 
EU arvioi ilmastorahoituksen osuutta maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä luotettavalla tavalla.
Also, for non-greening direct payments, the climate impact of 8 % of non-greening direct payments is not overestimated if we look at the benefits for the climate of cross compliance and direct payments. 
Muiden suorien tukien kuin viherryttämistukien 8 prosentin ilmastovaikutusta ei myöskään ole arvioitu liian suureksi, kun otetaan huomioon täydentävien ehtojen ja suorien tukien ilmastohyödyt.
VII The Commission recognises that the innovative approach to tracking climate spending and its implementation in the EU budget could be further improved, including in respect of increasing granularity with regard to mitigation and adaptation. 
VII Komissio myöntää, että innovatiivista menetelmää, jolla seurataan ilmastotoimiin suunnattuja menoja ja näiden menojen toteutumista EU:n talousarviossa, on varaa parantaa: muun muassa hillitsemis-ja sopeutumistoimia koskevien tietojen yksityiskohtaisuutta voitaisiin lisätä.
At the same time, in light of the unclear administrative impact and the complexity of avoiding double counting while reflecting the frequent associated co-benefits, the Commission does not currently foresee further disaggregation in its tracking system. 
Komissio ei kuitenkaan tällä hetkellä suunnittele jaottelevansa seurantajärjestelmäänsä tarkemmin, sillä hallinnolliset vaikutukset ovat epäselvät ja kaksinkertaista laskemista on hankalaa välttää vaikka yleisesti esiintyvät lisähyödyt otettaisiinkin huomioon.
VIII The Commission notes that some of the Court’s recommendations have already been or will be addressed (notably Recommendation 1, 6(b) and 6(c)), some are partially acceptable (Recommendations 2(a), 3, 4, 5 and 7(a)), some are not appropriate or feasible (Recommendations 2(c), 6(a) and 7(b)). 
VIII Komissio toteaa, että jotkin tilintarkastustuomioistuimen esittämistä suosituksista on jo pantu tai aiotaan panna täytäntöön (erityisesti suositukset 1, 6 b ja 6 c), jotkin ovat osittain hyväksyttävissä (suositukset 2 a, 3, 4, 5 ja 7 a) ja jotkin ovat aiheettomia tai mahdottomia toteuttaa (suositukset 2 c, 6 a ja 7 b).
Overall, the Commission considers that the mainstreaming approach has increased the climate contribution of the EU budget. 
Kaikkiaan komissio katsoo, että valtavirtaistaminen on lisännyt ilmastotoimien rahoitusta EU:n talousarviosta.
Introduction 01 The Commission is fully committed to fighting climate change. 
Johdanto 01 Komissio on täysin sitoutunut ilmastonmuutoksen torjuntaan.
The EU approach to transitioning to low carbon and climate resilient economy is driven through policy measures, which seek to also shift investment patters, as shown for again by the Commission’s recent package of measures3. 
EU:n siirtyminen vähähiiliseen ja ilmastonmuutoksen kestävään talouteen perustuu toimenpiteisiin, joilla pyritään myös muuttamaan investointimalleja, kuten komission äskettäin hyväksymästä toimenpidepaketista3 jälleen ilmenee.
The public spending from the EU and Member States’ national budgets complements and seeks to speed up this transition. 
EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista rahoitettavilla julkisilla menoilla täydennetään ja pyritään nopeuttamaan siirtymistä.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm 
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_fi.htm
Reply of the Commission 64 05 The adaptation measures seek to reduce the climate-related risks to an acceptable level, based on projections of climate change. 
Komission vastaukset 64 05 Sopeutumistoimilla pyritään vähentämään ilmastoon liittyviä riskejä hyväksyttävälle tasolle ilmastonmuutosennus-teiden perusteella.
07 There are many drivers of the reduction in greenhouse gas (GHG) emission levels; chiefly, reduced energy intensity (less energy consumed per unit of GDP) and deployment of renewables. 
07 Kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen johtuu monista tekijöistä, joista tärkeimmät ovat vähentynyt energiain-tensiteetti (pienempi energiankulutus BKT-yksikköä kohden) ja uusiutuvien energialähteiden käyttö.