natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AUDIT APPROACH Audit evidence was collected through: — Review of documentation on FP6 (preparatory documents, legal framework and Commission guidance, implementation data). — Visits to 36 project coordinators and participants involved in 14 projects in 15 different Member States13. — A series of ‘round table’ discussions with 60 researchers from 44 different organisations participating in FP614. — A survey of 387 RTD organisations (274 programme participants, 104 proposers and nine non-participants). — An analysis of selected management areas playing a key role in the performance of the instruments (including the review of the implementation of eight calls for proposals and an analysis of the conclusions of 399 independent project reviews conducted before 31 December 2007). — The review of secondary evidence on the effectiveness of the instruments. — Consideration of the opinions expressed by some associations active in Community research. 
TARKASTUKSEN LHESTYMISTAPA Todentava aineisto koottiin Đ tutkimalla kuudetta puiteohjelmaa koskevia asiakirjoja (valmis-teluasiakirjat, lainsdntkehys ja komission antama ohjeistus sek tytntnpanoa koskevat tiedot) Đ kymll 36 hankekoordinaattorin ja osallistujan luona; nm olivat mukana 14 hankkeessa 15 jsenvaltiossa13 Đ jrjestmll useita keskustelutilaisuuksia, joissa oli mukana 60 tutkijaa 44:st kuudenteen puiteohjelmaan osallistuneesta organisaatiosta14 Đ tekemll kyselytutkimus 387 TTK-organisaatiossa (joista 274 osallistui ohjelmaan, 104 oli esittnyt ehdotuksen ja yhdeksn ei ollut mukana ohjelmassa) Đ analysoimalla tiettyj, vlineiden tuloksellisuuden kannalta keskeisi hallinnoinnin aloja (mukaan lukien perehtyminen kahdeksan ehdotuspyyntmenettelyn toteutukseen sek ennen 31. joulukuuta 2007 laadittuun 399 riippumattomaan hankearviointiin sisltyvien ptelmien analysoiminen) Đ perehtymll vlineiden vaikuttavuutta koskevaan lisaineis-toon Đ tutustumalla eriden yhteisn tutkimukseen aktiivisesti osallistuvien organisaatioiden nkemyksiin.
13 Austria, Belgium, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Italy, the Netherlands, Poland, Portugal, the Slovak Republic, Spain, Sweden and the United Kingdom. 
13 Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itvalta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakian tasavalta, Suomi, Tanska, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.
14 Round tables were organised with the assistance of the FP6 National Contact Point coordinators in Finland, France, Poland, Spain and the United Kingdom. 
14 Keskustelutilaisuudet jrjestettiin kuudennen puiteohjelman kansallisten yhteyspisteiden koordinaattoreiden avulla Espanjassa, Puolassa, Ranskassa, Suomessa ja Yhdistyneess kuningaskunnassa.
According to the EC Treaty, Community RTD policy has the overall aim to strengthen the scientific and technological bases of Community industry and to encourage it to become more competitive at international level. 
EY:n perustamissopimuksen mukaan yhteisn TTK-politiikan yleisen tavoitteena on lujittaa yhteisn teollisuuden tieteellist ja teknologista perustaa sek suosia yhteisn teollisuuden kansainvlisen kilpailukyvyn kehittmist.
In the framework of a previous audit in the field of research, the Court pointed out the lack of an explicit intervention logic, explaining how the different instruments and programmes were supposed to contribute to Community RTD goals15. 
Aiemman tutkimusalaa koskevan tarkastuksensa yhteydess tilintarkastustuomioistuin toi esiin, ett toimilta puuttui selke toimintalogiikka, josta kvisi ilmi, miten eri vlineiden ja ohjelmien on tarkoitus edist yhteisn TTK-tavoitteita15.
In addition, no SMART objectives16 and performance indicators were defined for the individual research programmes, thus undermining the basis for sound monitoring and evaluation17. 
Myskn SMART-tavoitteita16 tai tulosindikaattoreita ei ollut mritelty yksittisi tutkimusohjelmia varten, mik heikensi arvioinnin ja seurannan perustaa17.
Bearing in mind the lack of an explicit intervention logic18, the Court has examined the contribution of the new instruments to the Community RTD policy in general as regards the following aspects: — The effectiveness of the research collaboration put in place; and — The scientific quality of individual projects as assessed by the experts. 
Tilintarkastustuomioistuin otti huomioon selken toimintalogiikan puut-teen18 tutkiessaan seuraavista nkkulmista, miten uusilla vlineill on yleisesti edistetty yhteisn TTK-politiikkaa: Đ tutkimusyhteistyn vaikuttavuus Đ yksittisten hankkeiden tieteellinen laatu asiantuntijoiden arvioimana.
15 Special Report No 9/2007 concerning ‘Evaluating the EU Research and Technological Development (RTD) framework programmes — Could the Commission’s approach be improved?’ (see paragraphs 22 to 37) (OJ C 26, 30.1.2008). 
15 Erityiskertomus nro 9/2007 Tutkimusta ja teknologista kehittmist koskevien EU:n puiteohjelmien arvioinnista Đ voidaanko komission lhestymistapaa parantaa? (kohdat 22Đ37) (EUVL C 26, 30.1.2008).
Intervention logic is defined by the Commission as ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (European Commission, ‘Evaluating EU activities: A practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106). 
Komission mritelmn mukaan toimintalogiikka muodostaa ksitteellisen yhteyden tietyn tukitoimenpiteen panosten ja tuotosten vlille ja nin ollen ksitteellisen yhteyden mys vaikutuksiin, jotka kohdistuvat yhteiskuntaan tukitoimenpiteen tuloksina ja seurauksina. (Euroopan komissio, Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services, heinkuu 2004, sivut 87 ja 106).
16 SMART stands for specific, measurable, achievable, relevant and timed. 
16 SMART-tavoitteiden tulisi olla erityisi, mitattavissa ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti mrttyj.
The definition of SMART objectives constitutes a general principle of the EU Financial Regulation to ensure sound financial management (see Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
SMART-tavoitteiden mritteleminen on EU:n varainhoitoasetuksessa ilmaistu yleinen periaate, jonka tarkoituksena on varmistaa varainhoidon moitteettomuus (neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 27 artiklan 3 kohta (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
18 For example, the impact of the absence of an explicit intervention logic was already highlighted in 2004 by the panel in charge of the Five-year Assessment 1999–2003, which stated that ‘...panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy. 
17 Erityiskertomus nro 9/2007, kohdat 28 ja 30. 18 Selken toimintalogiikan puutteen toi esille esimerkiksi jo kauden 1999Đ2003 viisivuotisarvioinnista vuonna 2004 vastannut arviointiryhm: arviointiryhm totesi, ett tmnkaltaisten ryhmien odotetaan tyttvn lhinn hanketasolta kerttvn todentavan aineiston ja tutkimuspolitiikan korkeamman tason sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden vlinen aukko.
However, at the moment the link is difficult to make due to the way the FP is planned. 
Ryhmn mukaan tehtv on kuitenkin tll hetkell vaikea puiteohjelmien suunnittelutavan takia.
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1993–2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p. 
Five year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003, Erkki Ormalan johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmn raportti (15. joulukuuta 2004), kuudes luku Evaluating the Framework Programme, s.
The effectiveness of research collaboration was assessed by reference to the actual achievement of project deliverables, the transfer of existing and new scientific knowledge as well as the use of good practices concerning the way in which research is carried out. 
Tutkimusyhteistyn vaikuttavuutta arvioitiin suhteessa hankkeen tosiasiallisiin suoritteisiin, olemassa olevan ja uuden tieteellisen tiedon siirtmiseen sek hyvien kytntjen soveltamiseen tutkimustyss.
The Court concludes that the FP6 instruments covered by the audit had promoted a good level of research collaboration between project participants. Indeed: Has the collaboration between the participants been effective? 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ett tarkastetuilla kuudennen puiteohjelman vlineill oli kyetty edistmn hyvtasoista tutkimusyhteistyt hankkeiden osallistujien vlill: Onko osallistujien vlinen yhteisty ollut vaikuttavaa?
NoEs 101 projects 1 % IPs 298 projects 1% 16 32 % 23 % Yes Partially No 67 % 76 % Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
Huippuosaamisen verkostot Integroidut hankkeet 298 hanketta 1% 23 % Lhde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Đ 31. joulukuuta 2007 menness laadittujen hankearviointien horisontaalinen analyysi. 101 hanketta 1 % 16 32 % On Osittain Ei 67 % 76 % Erityiskertomus nro 8/2009 Đ Onko yhteisn tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankkeille asetetut tavoitteet saavutettu?
Moreover, the survey of participants reveals an overall satisfaction with the two instruments audited (see Figure 4). 
Lisksi osallistujien keskuudessa tehdyst kyselytutkimuksesta ilmeni, ett he ovat yleisesti ottaen tyytyvisi tarkastuksen kohteena olleisiin kahteen vlineeseen (kaavio 4).
NoEs were found to be particularly successful by public research centres and universities, while private partners (including SMEs) considered collaboration less fruitful. 
Julkiset tutkimuskeskukset ja yliopistot pitivt huippuosaamisen verkostoja erityisen onnistu-neina, kun taas yksityist sektoria edustavien kumppaneiden (mys pk-yritysten) nkkulmasta yhteisty ei ollut yht hedelmllist.
17 FIGURE 4 How satisfactory do you consider project in terms of ... 
17 KAAVIO 4 Kuinka tyydyttvn pidt hanketta seuraavilta osin?
Project quality is associated with the concept of scientific and technological excellence and the degree of innovation. 
Hankkeen laatu kytkeytyy tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen ksitteeseen sek innovatiivisuuteen.
It is a normal practice for research projects that their quality be assessed by peers. 
Tutkimushankkeiden laatua arvioi tavallisesti vertaisryhm.
For FP6, independent experts were involved in the initial selection of proposals as well as in the monitoring and evaluation of projects implemented19. 
Kuudennessa puiteohjelmassa jo hanke-ehdotusten valitsemiseen osallistui riippumattomia asiantuntijoita, kuten mys toteutettavien hankkeiden seurantaan ja arvioimiseen19.
Project reviewers’ ex post assessment is based on: — the progress towards the achievement of its objectives; — the adequate use of resources; — the degree to which research collaboration has been effective; — the soundness of project management, and — the use and dissemination of knowledge arising from the project. 
Hankkeiden etenemist seuraavat arvioijat laativat jlkiarviointinsa seuraavin perustein: Đ miss mrin hankkeen tavoitteita on saavutettu Đ resurssien tarkoituksenmukainen kytt Đ miss mrin tutkimusyhteisty on ollut vaikuttavaa Đ hankehallinnoinnin asianmukaisuus Đ hankkeesta saatavan tiedon kytt ja levittminen.
19 ‘Evaluators’ participate in the evaluation process, assessing the merits of each of the proposals received against the criteria defined by the Commission in the corresponding call for proposals. 
19 Ehdotusten arvioijat osallistuvat hanke-ehdotusten arviointiin vertaamalla kunkin ehdotuksen ansioita kriteereihin, jotka komissio on mritellyt ehdotuspyynnss.
They periodically assess progress achieved by a given project during a reference period, on the basis of an assessment form prepared by the Commission. 
Ehdotusten arvioijien laatiman arvion perusteella komissio ptt, mille ehdotuksille on aiheellista mynt rahoitusta.
Based on this assessment, the Commission decides whether the project may continue or if, on the contrary, it should be terminated before the planned completion date. 
Arvion perusteella komissio ptt, jatketaanko hanketta vai pitisik hanke lakkauttaa ennen suunniteltua pttymispiv.
‘Evaluators’ and ‘Reviewers’ are selected from the same database constituted by the Commission at the start of the programme. 
Ehdotusten arvioijat ja hankkeiden etenemist seuraavat arvioijat valitaan samasta, komission ohjelman alussa perustamasta tietokannasta.
18 FIGURE 5 % REVIEWERS’ ASSESSMENT OF PROJECT QUALITY 19 % 0% 42 39 % Good to excellent project Acceptable project Unsatisfactory project No reply 18 % 2% 44 % 36 % NoEs 101 projects IPs 298 projects OVERALL ASSESSMENT OF THE PROJECT’S QUALITY Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
18 KAAVIO 5 % HANKKEIDEN ETENEMIST SEURAAVIEN ARVIOIJIEN KSITYS HANKKEIDEN LAADUSTA HANKKEIDEN LAATUA KOSKEVA YLEISARVIO Huippuosaamisen verkostot Integroidut hankkeet 298 hanketta 19 % 0% 42 39 % HyvĐerinomainen Hyvksyttv Eptyydyttv Ei vastausta 18 % 2% 44 % 36 % 101 hanketta Lhde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Đ 31. joulukuuta 2007 menness laadittujen hankearviointien horisontaalinen analyysi. Erityiskertomus nro 8/2009 Đ Onko yhteisn tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankkeille asetetut tavoitteet saavutettu?
The Court’s analysis of the experts’ review reports shows that more than one third of projects were qualified as ‘good to excellent’ (see Figure 5). 
Analysoidessaan asiantuntijoiden raportteja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ett enemmn kuin yksi kolmasosa hankkeista luokiteltiin ryhmn ŐhyvĐerinomainenŐ (kaavio 5).
Only six out of 399 projects implemented as NoEs and IPs were considered unsatisfactory. 
Huippuosaamisen verkostojen tai integroitujen hankkeiden muodossa toteutetuista 399 hankkeesta vain kuutta pidettiin eptyydyttvin.
However, a large number of projects (174 projects, or 44 % of all projects reviewed) were assessed as not more than ‘acceptable’. 
Suuri mr hankkeita (174 hanketta eli 44 prosenttia kaikista arvioiduista hankkeista) arvioitiin tosin ainoastaan ŐhyvksyttviksiŐ.
Considering that experts had qualified all projects as ‘excellent’ at the time of their selection by the Commission, the review results indicate that project quality is declining in the implementation phase. 
Ottaen huomioon, ett asiantuntijat olivat luokitelleet kaikki hankkeet ŐerinomaisiksiŐ siin vaiheessa, kun niit valittiin komissiossa, arviointitulokset osoittavat laadun heikkenevn toteutusvaiheessa.
ACHIEVEMENT OF THE NEW INSTRUMENTS’ SPECIFIC OBJECTIVES 28. 
UUSILLE VLINEILLE ASETETTUJEN ERITYISTAVOITTEIDEN SAAVUTTAMINEN 28.
As previously indicated (see paragraphs 9 and 10), NoEs were aimed primarily at creating a substantial and lasting integration of the research activities of the network partners. 
Kuten edell todettiin (kohdat 9 ja 10), huippuosaamisen verkostojen tarkoituksena oli ensisijaisesti verkoston jsenten tutkimustoimien huomattava ja pitkaikainen integroiminen.
IPs were designed to generate the knowledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious, clearly defined scientific and technological objectives of a European dimension. 
Integroidut hankkeet suunniteltiin tuottamaan tietoa, jota tarvitaan toimien toteuttamiseksi ensisijaisilla aihealueilla niin, ett voidaan saavuttaa kunnianhimoisia, selkesti mriteltyj ja eurooppalaisen ulottuvuuden sisltvi tieteellisi ja teknologisia tavoitteita.
For both instruments, the emphasis was on integrating a ‘critical mass’ of expertise, activities and resources as a pre-condition for long-term research activities and partnerships as well as for achieving a real impact in scientific, industrial or economic terms. 
Kummassakin vlineess painotettiin sit, ett asiantuntemuksen, toimien ja resurssien kriittisen massan integroiminen on edellytys pitkaikaiselle tutkimustoimin-nalle ja kumppanuudelle sek sille, ett voidaan saada aikaan vaikutuksia, joilla on tosiasiallista merkityst tieteen, yritysten tai talouden nkkulmasta.
The specific target for SMEs has to be considered in view of their crucial role in the European economy. 
Pk-yrityksi koskevaa erityistavoitetta on tarkasteltava ottaen huomioon niiden ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle.
In view of assessing the extent to which NoEs had achieved their specific objective of promoting durable integration of the research activities of the network partners, the Court analysed whether: — The resources put into the network could be considered significant in relation to each participant’s overall budget. — NoEs had significant control on the deployment of the resources made available for the project. — The high-level researchers initially envisaged had actually been involved in the project. — NoEs had progressed towards long-term research activities and partnerships beyond the duration of Community funding. 
Selvittkseen, miss mrin huippuosaamisen verkostoilla saavutettiin niille asetettu erityistavoite eli edistettiin verkoston jsenten tutkimustoimien pitkaikaista integroimista, tilintarkastustuomioistuin analysoi: Đ voidaanko verkostoon kytettyj resursseja pit merkittvin, kun niit verrataan kunkin osallistujan kokonaistalousarvioon Đ oliko huippuosaamisen verkostoilla mahdollisuus vaikuttaa merkittvll tavalla siihen, miten hankkeeseen osoitetut resurssit jaettiin Đ olivatko ne korkean tason tutkijat, joiden alun perin suunniteltiin osallistuvan hankkeeseen, todella olleet mukana Đ olivatko huippuosaamisen verkostot kehittyneet sellaisten pitkaikaisten tutkimustoimien ja kumppanuuksien suuntaan, jotka kestvt kauemmin kuin yhteisn myntm rahoitus.
19 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
19 Erityiskertomus nro 8/2009 Đ Onko yhteisn tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankkeille asetetut tavoitteet saavutettu?
The Court considers that, notwithstanding their success in promoting research collaboration and projects of reasonable quality, NoEs audited have not achieved their specific objective. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ett tarkastetuilla huippuosaamisen verkostoilla ei saavutettu niille asetettua erityistavoitetta, vaikka niill onnistuttiinkin edistmn tutkimusyhteistyt ja laadultaan kohtuullisia hankkeita.
In particular: (a) Most participants allocated a relatively small proportion of their research capacities to the network. (b) NoEs failed to reach control over resources made available and to ensure the adequate coordination of project activities. 
Mainittakoon etenkin seuraavat nkkohdat: a) Useimmat osallistujat kohdensivat verkostoon vain suhteellisen vhisen osan tutkimuskapasiteetistaan. b) Huippuosaamisen verkostot eivt kyenneet kontrolloimaan kyttns asetettuja resursseja eivtk varmistamaan, ett hanketoimia koordinoitiin riittvsti.
The results of the project reviews carried out by the independent experts show that full restructuring of activities and integration between partners took place in less than two thirds of the NoEs assessed (59 out of 101). 
Riippumattomien asiantuntijoiden laatimien hankearviointien tuloksista ky ilmi, ett arvioiduista huippuosaamisen verkostoista alle kahdessa kolmasosassa toiminta uudelleenjrjesteltiin kokonaan ja kumppanit integroituivat tysimrisesti (59 verkostossa 101:st).
More recently, a study carried out on behalf of the Commission21 confirmed that only a minority of NoEs have moved convincingly towards self-sustainable integration with prospects for longer-term survival beyond the ending of EU funding. 
Hiljattain komission toimeksiannosta tehdyss tutkimuksessa21 vahvistettiin, ett vain pieni osa huippuosaamisen verkostoista on vakuuttavasti kehittymss itsen yllpitvn integraation suuntaan niin, ett niill on mahdollisuuksia jatkua pitkll aikavlill viel EU-rahoituksen loputtua.
NoEs often put in place only traditional forms of research collaboration on individual actions, instead of coherent and long-term joint activities and partnerships. 
Huippuosaamisen verkostojen avulla toteutettiin usein vain perinteisi tutkimusyhteistyn muotoja yksittisten hankkeiden yhteydess sen sijaan, ett olisi saatu aikaan johdonmukaisia ja pitkll aikavlill toteutettavia yhteisi toimia ja kumppanuuksia.
Firstly, the goal of setting up a new kind of intra-European network, by integrating institutions previously in competition with each other, requires a new approach to research collaboration. The reluctance of many organisations to engage in a long-term commitment did not favour this aim. 
Ensinnkin pmrksi oli asetettu uudenlaisen verkoston muodostaminen EU:n sisll integroimalla laitoksia, jotka aiemmin olivat kilpailleet keskenn. Tm kuitenkin edellyttisi, ett tutkimusyhteistyhn sovelletaan uudenlaista lhestymistapaa.
20 See Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI. Report of the High-Level Expert Panel chaired by Professor R. Marimon, 21 June 2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/). 
Se, ett monet organisaatiot olivat haluttomia 20 Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI. professori Ramon Marimnin johtaman korkean tason asiantuntijaryhmn raportti, 21. keskuuta 2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/).
21 See Expert Group on the future of Networks of Excellence, Final Report, September 2008, pp. 16 and 47. 
21 Expert Group on the future of Networks of Excellence, loppuraportti, syyskuu 2008, s. 16 ja 47.
20 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 
20 Erityiskertomus nro 8/2009 Đ Onko yhteisn tutkimuspolitiikkaan kuuluville huippuosaamisen verkostoille ja integroiduille hankkeille asetetut tavoitteet saavutettu?
Secondly, there are areas where substantial integration can only be achieved progressively. 
Toiseksi on otettava huomioon, ett joillakin aloilla huomattava integraatio on mahdollista toteuttaa vain asteittain.
In practice, the maximal duration of five years proved not to be realistic. 
Viiden vuoden enimmispituus osoittautui kytnnss eprealistiseksi.
However, in several cases (five of the eight NoEs visited) the project duration had been even reduced during the negotiation stage. 
Useissa tapauksissa hankkeen kestoa oli silti jopa lyhennetty neuvotteluvaiheessa (viidess kahdeksasta tarkastuskynnin kohteena olleesta huippuosaamisen verkostosta).