natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Netherlands and Finland, donors can themselves determine when a foodstuff is no longer saleable and therefore subject to zero VAT. 
Alankomaissa ja Suomessa lahjoittajat voivat itse määrittää, milloin elintarvikkeet eivät ole enää myyntikelpoisia ja niihin sovellettava alv on niin ollen nolla.
In Romania, the relevant clarifying documents were still being drafted at the time of the audit visit. 
Romaniassa relevanttien tarkentavien asiakirjojen laadinta oli kesken vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana.
62 The EU’s value added tax system is described in Council Directive 2006/112/EC, with Article 16 of the directive referring to the donation of goods. 
Näin ollen käytössä ei ole vieläkään mekanismia, jolla kannustettaisiin 62 EU:n arvonlisäverojärjestelmä kuvataan neuvoston direktiivissä 2006/112/EY, jonka 16 artiklassa viitataan tavaroiden lahjoittamiseen.
According to EU fiscal rules, VAT on donated foodstuffs is due in a number of situations, to be determined by Member States. 
EU:n finanssipoliittisten sääntöjen mukaan elintarvikelahjoitukset kuuluvat alv:n alaisuuteen tietyissä jäsenvaltioiden määrittelemissä tapauksissa.
The value on which the VAT is based can be fairly low or even close to zero. 
Alv:n määräytymisperusteena oleva arvo voi olla melko alhainen tai jopa lähellä nollaa.
Therefore, there is still no mechanism to encourage the donation of withdrawn fish nor is there a mechanism to encourage donation of fish that cannot be marketed (e.g. undersized). 
markkinoilta poistetun kalan lahjoittamista. Käytössä ei ole myöskään mekanismia, jolla kannustettaisiin markkinoille kelpaamattoman kalan lahjoittamista (esim. alamittaiset kalat).
Common agricultural policy 75 As explained in paragraph 35, for many years the EU had considerable stockpiles of butter, skimmed milk powder, cereals, etc. 
Yhteinen maatalouspolitiikka 75. Kuten kohdassa 35 selitettiin, EU:lla oli vuosien ajan huomattavat voin, rasvattoman maitojauheen, viljojen jne. varastot.
A dedicated programme (Food Distribution programme for the Most Deprived Persons of the Community — MDP) existed within the CAP for donating some of these intervention stocks to needy people through charities. Box 11 
YMP:n yhteydessä oli olemassa erillinen ohjelma (yhteisön vähävaraisimmille suunnattu EU:n elintarvikejakeluohjelma), jonka avulla osa interventiovarastoissa olevista elintarvikkeista voitiin toimittaa niitä tarvitseville ihmisille hyväntekeväisyysjärjestöjen välityksellä.
Observations 42 76 From the 1990s onwards, the use of the public intervention mechanism steadily declined and so did the stocks. 
76. Julkisen interventiomekanismin käyttö laski 1990-luvun puolivälistä alkaen tasaisesti interventiovarastoissa olevien määrien tavoin.
As of 2014, the MDP has been replaced by another programme, outside the CAP, called the FEAD. 
Yhteisön vähävaraisimmille suunnattu EU:n elintarvikejakeluohjelma on vuodesta 2014 alkaen korvattu toisella, YMP:n ulkopuolisella ohjelmalla eli vähävaraisimmille suunnatulla eurooppalaisen avun rahastolla (FEAD).
Although both the applicable regulations63 provide for the possibility of using products from the intervention stocks through the FEAD, the necessary Commission implementing acts that establish the relevant procedures are missing. 
Molemmissa sovellettavissa asetuksissa63 säädetään mahdollisuudesta interventiovarastoissa olevien tuotteiden käyttöön vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston avulla, mutta toimiin sovellettavia menettelyjä koskevat komission täytäntöönpanoasetukset puuttuvat.
Opportunities to facilitate donation not sufficiently exploited Fund for European Aid to the most Deprived 77 The FEAD has existed since 2014. 
Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto on ollut olemassa vuodesta 2014 alkaen.
Unlike the MDP, the main focus of the FEAD64 is not to make products from intervention stocks available to the most deprived, but to provide material and non-material assistance to the most deprived. 78 The FEAD regulation65 provides for ways of facilitating food donation, but the Commission has not actively promoted this aspect of the FEAD to the Member States and only a few Member States have actually used it: ο Article 23(4) provides for the possibility of freely distributing food from intervention stocks to the most deprived people under the FEAD. 
Rahasto tarjoaa aineellista ja aineetonta apua vähävaraisimmille. 78. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta annetussa asetuksessa65 säädetään muista elintarvikelahjoituksia helpottavista menettelyistä, mutta komissio ei ole aktiivisesti edistänyt tätä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston osa-aluetta jäsenvaltioiden keskuudessa, ja vain muutamat jäsenvaltiot ovat tosiasiallisesti käyttäneet sitä: • Asetuksen 23 artiklan 4 kohdassa säädetään mahdollisuudesta jakaa vähävaraisimmille elintarvikkeita interventiovarastoista ilmaiseksi vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston avulla.
In practice, only one Member State out of 28 (Finland) has included this in its FEAD operational programme (OP). ο Article 26(2)(d) provides for the possibility of financing the cost of collection, transport, storage and distribution of food donations. 
Käytännössä ainoastaan yksi jäsenvaltio 28:sta (Suomi) on sisällyttänyt tämän mahdollisuuden vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston yhteydessä toteuttamaansa toimenpideohjelmaan. • Asetuksen 26 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetään mahdollisuudesta rahoittaa elintarvikelahjoitusten keräämisestä, kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta aiheutuvia kuluja.
According to the Commission, only four Member States have included this in their OPs (Estonia, Italy, Luxembourg and Slovakia) as an action in the programme, but without a specific budget attached. 
Komission mukaan ainoastaan neljä jäsenvaltiota (Viro, Italia, Luxemburg ja Slovakia) on sisällyttänyt tämän toimenpideohjelmaansa, mutta siihen ei ole osoitettu erillistä budjettia.
Observations 43 Common agricultural policy 79 When producers withdraw fruit and vegetables from the market, they can receive EU funding for disposing of it (see paragraph 44). 
Yhteinen maatalouspolitiikka 79. Kun tuottajat poistavat hedelmiä ja vihanneksia markkinoilta, ne voivat saada EU:lta tukea niiden hävittämiseen (ks. kohta 44).
When they donate the products to certain bodies, they receive a higher compensation than when they destroy them. 
Kun tuottajat lahjoittavat tuotteet tietyille elimille, he saavat suuremman korvauksen kuin tuhotessaan tuotteet.
Despite this higher compensation, the data received during the audit show that less than 40 % of the fruit and vegetables withdrawn from the market was actually donated in the period 2007-2015. 
Suuremmasta korvauksesta huolimatta tarkastuksessa saadut tiedot osoittavat, että alle 40 prosenttia markkinoilta poistetuista hedelmistä ja vihanneksista tosiasiallisesti lahjoitettiin kaudella 2007–2015.
Figures vary widely between Member States, and from year to year. 
Luvut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain ja vuosittain.
The audit showed that, in one Member State visited during the audit, there are serious problems with the reliability of the data (see Box 12). 
48 kävi ilmi, että yhdessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa on vakavia ongelmia tietojen luotettavuudessa (ks. laatikko 12).
Data inconsistencies regarding withdrawals, green harvesting and non-harvesting (Italy) Member States are required to report to the European Commission yearly on the quantities, values and destinations of the fruit and vegetables that were withdrawn from the market. 
Laatikko 12 – Epäjohdonmukaisuudet markkinoilta poistamista, raakana korjaamista ja korjaamatta jättämistä koskevissa tiedoissa (Italia) Jäsenvaltioiden on raportoitava Euroopan komissiolle vuosittain markkinoilta poistettujen hedelmien ja vihannesten määristä, arvoista ja käyttötavoista.
According to the data received from the Italian authorities of Regione Lazio for the year 2011, the total quantity of products given for free distribution amounted to 139 ktonnes, which is almost triple the total quantity of products withdrawn (50 ktonnes). 
Italian viranomaisilta Lazion alueelta saatujen, vuotta 2011 koskevien tietojen mukaan ilmaisjakeluun annettiin yhteensä 139 kilotonnia. Määrä on lähes kolminkertainen markkinoilta poistettujen tuotteiden kokonaismäärään (50 kilotonnia) nähden.
This figure cannot simply be a one-off error, since there were nine different product categories where the quantity of products freely distributed exceeded the total quantity of products withdrawn. 
Kyseessä ei voi olla vain kertaluontoinen virhe, sillä havaittavissa oli yhdeksän eri tuoteluokkaa, joiden kohdalla ilmaisjakeluun annettujen tuotteiden määrä oli markkinoilta poistettujen tuotteiden kokonaismäärää suurempi.
Furthermore, the auditors requested three examples of cases where a producer organisation had donated withdrawn products for free distribution. 
Tarkastajat perehtyivät lisäksi kolmeen esimerkkitapaukseen, joissa tuottajajärjestö oli lahjoittanut markkinoilta poistettuja tuotteita ilmaisjakeluun.
The documentation received showed that a certain producer organisation had donated 24 tonnes of water melons to a charity in 2014. 
Saatu aineisto osoitti, että tietyt tuottajajärjestöt olivat lahjoittaneet 24 tonnia vesimeloneja hyväntekeväisyyteen vuonna 2014.
The supporting documentation also indicates that it was the seventh time in 2014 that the producer organisation had given withdrawn products for free distribution. 
Todentavan aineiston perusteella kävi ilmi myös, että vuonna 2014 oli kyseessä seitsemäs kerta, kun tuottajajärjestö oli lahjoittanut markkinoilta poistettuja tuotteita ilmaisjakeluun.
However, according to the 2014 annual report sent to the Commission, that particular producer organisation had not withdrawn any quantities of products during that year. 
Komissiolle toimitetun vuoden 2014 vuosikertomuksen mukaan kyseinen tuottajajärjestö ei kuitenkaan ollut poistanut markkinoilta lainkaan tuotteita asianomaisena vuonna.
The authorities acknowledged that there were errors in the data and were not able to provide an explanation. 
Viranomaiset tunnustivat, että tiedoissa oli virheitä, joita ne eivät kyenneet selittämään. 80.
80 One of the difficulties reported by Member State authorities with regard to the free distribution of withdrawn fruit and vegetables to certain public establish-ments66 is the fact that, according to EU law, free distribution is not permitted to replace quantities normally bought in by such establishments. 
Yksi jäsenvaltion viranomaisten raportoimista, markkinoilta poistettujen hedelmien ja vihannesten ilmaisjakeluun tietyille julkisille laitoksille66 liittyvistä vaikeuksista oli se, että EU-lainsäädännön mukaan ilmaisjakelua ei saa käyttää tällaisten laitosten tavanomaisesti ostamien määrien korvaamiseen.
Whilst this provision is in place to avoid interference in the market, in practice, due to the difficulty of checking whether this provision is being complied with, some authorities are discouraged from donating products to these types of establishment at all. 
Tämän säännöksen tarkoituksena on estää markkinahäiriöitä, mutta säännöksen noudattamista on käytännössä vaikea tarkistaa, minkä vuoksi jotkin viranomaiset eivät kannusta lainkaan tuotteiden lahjoittamista tällaisille laitoksille.
66 Penal institutions, schools, establishments referred to in Article 22, children’s holiday camps, hospitals and old people’s homes designated by the Member States. 
66 Jäsenvaltioiden nimeämät rangaistuslaitokset, koulut, 22 artiklassa tarkoitetut laitokset, lasten lomaleirit, sairaalat ja vanhainkodit.
Food is a precious commodity and its production can be very resource intensive. 
Ruoka on arvokas hyödyke, jonka tuotanto voi olla erittäin resurssi-intensiivistä.
82 Against this backdrop we examined the role the EU can play in combating food waste. 
Tätä taustaa vasten tilintarkastustuomioistuin arvioi, millainen rooli EU:lla voi olla ruokahävikin torjunnassa.
While acknowledging the importance of the market forces when combating food waste, the audit examined the actions taken thus far and the way in which the various EU policy instruments work to reduce food waste. 
Tarkastuksessa arvioitiin tähän mennessä toteutettuja toimia sekä sitä, kuinka ruokahävikkiä pyritään vähentämään EU:n eri toimintapoliittisten välineiden avulla. Huomioon otettiin markkinavoimien keskeinen merkitys ruokahävikin torjunnassa.
It focused on the actions of prevention and donation which are those most preferred in the fight against food waste. 
Tarkastuksessa keskityttiin ennaltaehkäisyyn ja lahjoittamiseen, jotka ovat ruokahävikin torjunnan suositeltavimmat toimintamuodot.
83 The audit examined the question ‘Does the EU contribute to a resource-efficient food supply chain by combating food waste effectively?’ 
Tarkastuksessa haettiin vastausta kysymykseen ”Torjuuko EU ruokahävikkiä tehokkaasti edistämällä resurssitehokasta elintarvikeketjua?".
It found that currently it does not, and the report highlights the ways in which the current initiatives and policies could be used more effectively to address the problem of food waste. 
Kertomuksessa tuodaan esille tapoja, joilla nykyisiä aloitteita ja toimintapolitiikkoja voitaisiin hyödyntää vaikuttavalla tavalla pyrittäessä puuttumaan ruokahävikkiongelmaan.
Many of the potential improvements do not require new initiatives or more public funding but rather involve the better alignment of existing policies, improved coordination within the Commission and between the Commission and Member States, and clearly identifying the reduction of food waste as one of the objectives of the existing policies. 
Potentiaalisista parannuksista monet eivät edellytä uusia aloitteita tai julkisen rahoituksen lisäämistä. Parannukset perustuvat pikemminkin nykyisten toimintapolitiikkojen yhteensovittamiseen ja koordinoinnin kehittämiseen komissiossa sekä komission ja jäsenvaltioiden välillä. Parannusta olisi myös se, että ruokahävikin vähentäminen määritettäisiin selkeästi yhdeksi nykyisten toimintapolitiikkojen tavoitteeksi.
Conclusions and recommendations 45 84 The European Parliament, Council and Commission along with the Member States have all expressed their desire to combat the problem of food waste. 
84. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat kaikki ilmaisseet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa halunsa puuttua ruokahävikin muodostamaan ongelmaan.
The action taken to date to fulfil that desire has been fragmented and intermittent, there is not an agreed EU-wide strategy and the coordination at Commission level is lacking. Despite the increasing importance of food waste on the political agenda the Commission’s ambition has decreased over time (paragraphs 26 to 32). 
Alalla ei ole sovittu koko EU:n kattavasta strategiasta eikä komissio koordinoi toimia. Komission kunnianhimo on ajan mittaan laskenut, vaikka ruokahävikin merkitys poliittisella asialistalla kasvaa koko ajan (kohdat 26–32).
This even though the fight against food waste is an area where there appears to be agreement that the Commission can play a leading role. 
Näin on siitä huolimatta, että ruokahävikin torjunta on ala, jolla näyttäisi 49
Conclusions and recommendations 46 85 We looked at a number of EU policy areas that are likely to influence the behaviour of the different actors in the food supply chain with respect to food waste (agriculture, fisheries, food safety, environment, social affairs and taxation). 
Tilintarkastustuomioistuin perehtyi tiettyihin EU:n toimintalohkoihin, jotka todennäköisesti vaikuttavat elintarvikeketjun eri toimijoiden toimintatapaan ruokahävikin suhteen (maatalous, kalastus, elintarviketurvallisuus, ympäristö, sosiaaliasiat ja verotus).
Action should be targeted all along the food supply chain with potential benefits for all those involved. That said, emphasis should be put on prevention, as the benefits of avoiding waste largely outweigh those of dealing with it later. 
Toimia olisi kohdennettava elintarvikeketjun eri vaiheisiin siten, että mahdollisista hyödyistä pääsisivät osallisiksi kaikki ketjuun osallistuvat toimijat. Ennaltaehkäisyä olisi kuitenkin painotettava, sillä jätteen syntymisen välttäminen on huomattavasti kannattavampaa kuin sen jälkikäsittely.
86 Whilst there are a number of EU policies that have the potential to combat food waste this potential has not been fully exploited and the opportunities offered have yet to be taken. 
86. Ruokahävikkiä on mahdollista torjua useiden EU:n toimintapolitiikkojen avulla, mutta tätä potentiaalia ja tarjolla olevia mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty täysimääräisesti.
Major policy areas such as the common agricultural policy, including rural development, the common fisheries policy and the food safety policy all have a role to play and could be used to better combat food waste (paragraphs 34 to 69). 
Kaikilla keskeisillä toimintalohkoilla, kuten yhteinen maatalouspolitiikka (maaseudun kehittäminen mukaan luettuna), yhteinen kalastuspolitiikka ja elintarviketurvallisuuspolitiikka, on oma roolinsa ja niitä voitaisiin hyödyntää ruokahävikin tehokkaampaan torjuntaan (kohdat 34– 69).
However, over time, policy changes, including CAP reform and changes to the fisheries policy have had a positive impact, for example the move away from intervention-based agriculture policy which created overproduction. 
Toimintapolitiikkojen muutoksilla, kuten YMP:n uudistuksella ja kalastuspolitiikan muutoksilla, on ollut ajan mittaan myönteinen vaikutus, joka näkyy esimerkiksi siirtymisenä 50 Suositus 1 EU:n toteuttamia ruokahävikin torjuntatoimia olisi vahvistettava ja koordinoitava paremmin.
The report highlights a number of good practices but their positive impact on food waste was coincidental rather than as a result of targeted policy action. 
Kertomuksessa tuodaan esille joukko hyviä käytäntöjä, mutta niiden myönteinen vaikutus ruokahävikin torjuntaan on ollut pikemminkin sattumanvaraista kuin tehokkaasti kohdennetun toimintapolitiikan tulosta.
Therefore we recommend: Recommendation 2 In order to coordinate the various policies with the potential to combat food waste the Commission should consider food waste in future impact assessments. 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuin painottaa, että toimet olisi 51 Suositus 2 Komission olisi otettava ruokahävikki huomioon tulevissa vaikutustenarvioinneissaan voidakseen koordinoida eri toimintapolitiikkoja, joiden avulla on mahdollista torjua ruokahävikkiä.
The Commission should better align the different policies and consider ways in which they could be developed to target the problem. 
Komission olisi sovitettava eri toimintapolitiikat paremmin yhteen ja mietittävä, miten niitä voitaisiin kehittää ongelmiin puuttumista silmällä pitäen.
In particular: (a) As regards the CAP the topic of food waste should be included in the forthcoming review of the policy. 
Erityisesti on huomattava seuraavat seikat: a) Ruokahävikkikysymys olisi sisällytettävä YMP:n tulevaan tarkistukseen.
The Commission should also encourage Member States to prioritise the objective of combating food waste when programming future expenditures by, for example, making it one of the objectives for the next rural development programming period. (b) As regards the common fisheries policy, closer monitoring of the landing obligation for fish is needed and the Commission should from now on facilitate the use of available EU funds for investments that combat food waste. (c) When developing its food safety policy the Commission should further facilitate the exchange of good practices on hygiene and traceability. 
Komission olisi myös kannustettava jäsenvaltioita asettamaan ruokahävikin torjuntatavoite etusijalle tulevia menoja koskevan ohjelmasuunnittelun yhteydessä, esimerkiksi asettamalla se yhdeksi tavoitteeksi seuraavalla maaseudun kehittämistä koskevalla ohjelmakaudella. b) Yhteisen kalastuspolitiikan kohdalla olisi valvottava tiiviimmin kalasaaliiden purkamisvelvoitetta ja komission olisi vastedes helpotettava käytettävissä olevien EU-varojen suuntaamista ruokahävikin torjuntaa koskeviin investointeihin. c) Komission olisi elintarviketurvallisuuspolitiikkaansa kehittäessään helpotettava hygieniaa koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa vielä lisää ja valvottava, kuinka jäljitettävyysvaatimuksia pannaan täytäntöön.
As regards food labelling it should assess the need to intervene in order to prevent labelling practices that generate food waste. 
Elintarvikkeiden pakkausmerkintöjen osalta komission olisi arvioitava, onko niihin tarpeen puuttua, jotta voidaan estää ruokahävikkiä aiheuttavat merkintäkäytännöt.
Therefore, while stressing that efforts should be primarily directed towards food waste prevention, we recommend: Recommendation 3 The Commission should promote the option of donating food that is safe for consumption and that would otherwise be wasted. 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Klaus-Heiner LEHNE presidentti 52 Suositus 3 Komission olisi edistettävä mahdollisuutta lahjoittaa sellaisia elintarvikkeita, jotka ovat kuluttajille turvallisia ja jotka muutoin päätyisivät elintarvikejätteeksi.
In particular, and as soon as is practicable, by: (a) clarifying the interpretation of legal provisions that discourage the donation of food, in particular with reference to the waste framework directive and the General Food Law; (b) carrying out an assessment of the impact of extending donation to those policy areas where it is not taking place, particularly in relation to the common fisheries policy; (c) completing the legislative requirement to allow the use of food from agricultural stocks from public intervention; and (d) promoting among Member States the use of existing provisions for donation, with particular reference to fruit and vegetables withdrawn from the market and to the FEAD. 
Etenkin seuraavat toimet olisi toteutettava mahdollisimman pian: a) sellaisten säännösten tulkintaa, jotka mahdollisesti jarruttavat lahjoittamista, olisi selkiytettävä etenkin jätepuitedirektiivin ja yleisen elintarvikelain osalta b) olisi arvioitava, mikä vaikutus olisi sillä, että lahjoituksia voitaisiin antaa myös niille toimintalohkoille, joilla ne eivät vielä ole käytössä; tämä koskee erityisesti yhteistä kalastuspolitiikkaa c) olisi laadittava valmiiksi lakisääteinen vaatimus, joka sallisi julkisiin interventioihin liittyvien maataloustuotevarastojen käytön d) nykyisten lahjoittamista koskevien säännösten käyttöä olisi edistettävä jäsenvaltioissa enemmän, etenkin markkinoilta poistettujen hedelmien ja vihannesten sekä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston osalta.
Annexes 48 The role of market forces in generating food waste Market economies aim to bring prosperity to society as a whole and to stimulate competition as an incentive for innovation. 
1 LIITE I Markkinavoimien merkitys ruokahävikin synnyssä Markkinatalouksien tavoitteena on tuoda vaurautta koko yhteiskuntaan ja tehostaa innovointiin kannustavaa kilpailua.
However, negative externalities1 may occur all along the food chain, generating food waste and costs to specific actors and to society as a whole. 
Elintarvikeketjun kaikissa eri vaiheissa saattaa kuitenkin ilmetä kielteisiä ulkoisia vaikutuksia1, jotka johtavat ruokahävikin syntymiseen ja lisäkuluihin niin yksittäisten toimijoiden kuin koko yhteiskunnankin tasolla.
Therefore, the generation of food waste can to some extent be considered the result of a market failure. 
Ruokahävikin syntymistä voidaan näin ollen jossakin määrin pitää markkinoiden puutteellisen toiminnan seurauksena.
In addition, consumers are not fully informed about the food waste associated with each of the products they consume. 
Lisäksi kuluttajat eivät ole täysin tietoisia kaikkiin kuluttamiinsa tuotteisiin liittyvästä ruokahävikistä.
Unless proper action is taken to reverse these negative externalities, there will be insufficient incentive for the actors along the food chain to reduce food waste and society will keep paying for the associated costs. 
Ellei näiden kielteisten ulkoisien vaikutusten torjumiseksi ryhdytä tarkoituksenmukaisiin toimiin, elintarvikeketjun eri vaiheiden toimijoilla ei ole riittäviä kannustimia ruokahävikin vähentämiseen ja liitännäiskulut ovat jatkossakin yhteiskunnan vastuulla.