natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Internal policies 2.36. Expenditure falling within the Internal policies category of the financial perspective is mostly directly managed by the Commission and is dominated by research and technological development, which represented 58 % of payments in 2003. 
Sisäiset politiikat 2.36 Sisäisiä politiikkoja koskevan rahoitusnäkymien otsakkeen menoja hallinnoi useimmiten komissio suoraan. Suurin osa menoista liittyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, joita koski 58 prosenttia maksuista vuonna 2003.
The approved payments budget showed an average 0,8 % increase on 2002, with a wide variation between the various headings. 
Vahvistetut maksumäärärahat lisääntyivät keskimäärin 0,8 prosenttia varainhoitovuoteen 2002 nähden; tosin eri budjettikohtien välillä oli suuria eroja.
For example research and technological development expenditure was subject to a 2,7 % reduction in appropriations, whilst for Trans-European networks there was a 12 % increase. 
Esimerkiksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen maksumäärärahat vähenivät 2,7 prosenttia, kun taas Euroopan laajuisia verkkoja koskevat määrärahat lisääntyivät 12 prosenttia.
2.37. The payment spending rate was 78 %, representing a fall compared with 2002 (83 %). 
2.37 Maksujen toteutumisaste oli 78 prosenttia, mikä merkitsi laskua vuodesta 2002 (83 prosenttia).
However, this underspending, which contributed 626 million euro to the overall surplus, is in large part explained by the special arrangements for ‘earmarked third party revenues’ (25). 
Varojen jääminen käyttämättä, joka kasvatti kokonaisylijäämää 626 miljoonaa euroa, johtuu suurelta osin käyttötarkoitukseensa sidottuihin kolmansilta saatuihin tuloihin (25) liittyvistä erityistoimista.
When third countries contribute to Community programmes the contributions are recorded in the year of receipt as both commitments and payments appropriations, even though the time needed to implement projects means that demand for payments is spread over several years. 
Kun yhteisön ulkopuoliset maat osallistuvat yhteisön ohjelmiin, niiden osuudet kirjataan vastaanottovuonna sekä maksusitoumus-että maksumäärärahoihin, vaikka hankkeiden täytäntöönpanoon tarvittava aika merkitsee, että maksupyynnöt jakaantuvat usean varainhoitovuoden ajalle.
Unused payment appropriations are carried forward automatically until the funds can be used, which has a corresponding downward effect on the spending rate. 
Käyttämättä olevat maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraaviin varainhoitovuosiin kunnes varat voidaan käyttää, mikä alentaa käyttöastetta vastaavasti.
(25) See paragraphs 2.32 and 2.33 of the Court’s 2002 Annual Report. 
(25) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 2.32 ja 2.33.
C 293/62 EN Official Journal of the European Union 30.11.2004 THE COURT’S OBSERVATIONS 2.38. Outstanding commitments at the end of the 2003 financial year amounted to 12,2 billion euro — an 8,9 % increase on 2002 — which represents over two years of payments at the current spending rate. 
C 293/62 FI Euroopan unionin virallinen lehti TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 2.38 Varainhoitovuoden 2003 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä oli 12,2 miljardia euroa — 8,9 prosentin lisäys vuodesta 2002 — mikä vastaa yli kahden vuoden maksuja tämänhetkisellä toteutumisasteella mitattuna.
This reflects the higher increase in commitments than payments for the year (3,4 % versus 0,8 %) and is partly explained by the fact that 2003 was near the beginning of the 6th framework programme (FP6) for research and technological development (2002 to 2006). 
Tämä kuvastaa sitä, että vuonna 2003 maksusitoumukset (3,4 prosenttia) kasvoivat enemmän kuin maksut (0,8 prosenttia). Osittain syynä oli se, että vuosi 2003 on tutkimusta ja teknologista kehitystä koskevan kuudennen puiteohjelman alussa (2002—2006).
Expenditure on external actions is mostly directly managed by the Commission and comprises a large number of different headings, with no single heading representing more than 16 % of the total. 
Ulkoiset toimet 2.39 Ulkoisiin toimiin liittyviä menoja komissio hallinnoi suurelta osin suoraan, ja niitä koskee suuri määrä budjettikohtia, joista yksikään ei kata yli 16:ta prosenttia kokonaismenoista.
The spending rate for payments was 87 %, similar to that in 2002 (89 %), which indicates that the extra budget was absorbed, but no more. 
Maksumäärärahojen käyttöaste oli 87 prosenttia, mikä on hyvin lähellä vuoden 2002 lukua (89 prosenttia).
2.40. At the end of 2003 the outstanding commitments amounted to 12,9 billion euro, an increase of 1,0 % compared with 2002. 
2.40 Vuoden 2003 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä oli 12,9 miljardia euroa, mikä vastaa 1,0 prosentin nousua vuodesta 2002.
Pre-accession aid 2.41. Pre-accession aid comprises amounts paid to accession and candidate countries to the European Union and is mostly managed in cooperation with the beneficiary states. 
Liittymistä valmisteleva tuki 2.41 Liittymistä valmisteleva tuki muodostuu Euroopan unioniin liittyville valtioille ja ehdokasmaille maksettavasta tuesta, ja sitä hallinnoidaan pääosin yhdessä edunsaajavaltioiden kanssa.
Only 67 % of payment appropriations were spent in 2002. 
Varainhoitovuonna 2002 käytettiin ainoastaan 67 prosenttia maksumäärärahoista.
In the 2003 budget, commitment and payment appropriations increased by 1,7 % and 4,3 % respectively. 
Varainhoitovuoden 2003 talousarviossa maksusitoumusmäärärahojen määrä lisääntyi 1,7 prosenttia ja maksumäärärahojen määrä 4,3 prosenttia.
In 2003 payments totalled 2,2 billion euro, representing a spending rate of 80 %. Underspending, though proportionately less than in 2002, contributed 0,5 billion euro to the overall surplus. 
Maksujen kokonaismäärä vuonna 2003 oli 2,2 miljardia euroa, mikä vastaa 80 prosentin toteutumisastetta. Vaikka käyttämättä jääneiden varojen osuus oli suhteessa pienempi kuin vuonna 2002, ne kasvattivat kokonaisylijäämää 0,5 miljardia euroa.
2.42. For phare expenditure was 1,5 billion euro, representing a spending rate of 94 %, and a substantial increase from the 69 % rate in 2002. 
2.42 Phare-ohjelmaa koskevat menot olivat 1,5 miljardia euroa, mikä merkitsee 94 prosentin toteutumisastetta ja huomattavaa nousua vuoden 2002 toteutumisasteesta, joka oli 69 prosenttia.
30.11.2004 EN Official Journal of the European Union C 293/63 THE COURT’S OBSERVATIONS 2.43. Sapard (26), the smallest of the three pre-accession instruments, received a year-on-year increase in payment appropriations of 20 % (73 million euro out of the overall 112 million euro increase), despite a spending rate of just 34 % in 2002. 
30.11.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 293/63 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 2.43 Sapard-ohjelman (26), joka on pienin kolmesta liittymistä valmistelevasta välineestä, maksumäärärahat lisääntyivät vuodessa 20 prosenttia (73 miljoonaa euroa 112 miljoonan euron kokonais-lisäyksestä), vaikka sen toteutumisaste oli ainoastaan 34 prosenttia vuonna 2002.
Payments made to beneficiary states in 2003 increased to 264 million euro (a rate of 61 %), but not by nearly enough to absorb the increased budget. 
Edunsaajavaltioille vuonna 2003 suoritetut maksut nousivat 264 miljoonaan euroon (61 prosentin toteutumisaste), mutta eivät läheskään riittävästi lisämäärärahojen käytön kannalta.
Implementation depends on requests for payment from the beneficiary states, and these were received later than expected. 
Toteutuminen riippuu edunsaajavaltioiden maksupyynnöistä, ja nämä saatiin odotettua myöhemmin.
By the end of 2003, 323 million euro had been transferred to final beneficiaries. 
Vuoden 2003 loppuun mennessä 323 miljoonaa euroa oli siirretty lopullisille edunsaajille.
This represents a substantial increase over 2002 (34 million euro) but cumulative payments to final beneficiaries of Sapard until the end of 2003 still only represents 15 % of available funds (2 % by the end of 2002). 2.44. 
Tämä merkitsee huomattavaa kasvua vuodesta 2002 (34 miljoonaa euroa), mutta lopullisille edunsaajille vuoden 2003 loppuun mennessä suoritettujen Sapard-ohjelman maksujen yhteismäärä kattoi silti ainoastaan 15 prosenttia käytettävissä olevista varoista (kaksi prosenttia vuoden 2002 loppuun mennessä).
The ISPA (27) spending rate of payment appropriations fell from 79 % in 2002 to 60 % in 2003. 
2.44 ISPA-ohjelman (27) maksumäärärahojen käyttöaste laski 79 prosentista vuonna 2002 vain 60 prosenttiin vuonna 2003.
The low rate of implementation was due to a higher than needed budget and slower than expected project implementation. 
Alhainen käyttöaste johtui siitä, että määrärahoja oli yli tarpeen, ja siitä, että hankkeiden täytäntöönpano oli oletettua hitaampaa.
Delays were encountered in tendering and contracting procedures and in beneficiary state administrations making requests for first advance payments following project approval. 2.45. 
Viiveitä ilmeni tarjouskilpailuja sopimusmenettelyissä sekä edunsaajavaltioiden hallintoelimissä näiden laatiessa hankkeen valitsemisen jälkeen ensimmäisiä ennakkomaksupyyntöjä.
At the end of 2003 outstanding commitments on all pre-accession aid totalled 9,5 billion euro, representing over four years worth of expenditure at the current rate (the highest of any budgetary area). 
2.45 Vuoden 2003 lopussa kaikkien liittymistä valmistelevaa tukea koskevien maksattamatta olevien maksusitoumusten kokonaismäärä oli 9,5 miljardia euroa, mikä vastaa yli neljän vuoden menoja tämänhetkisellä toteutumisasteella mitattuna (enemmän kuin millään muulla talousarvioalalla).
Despite the payments budget being increased to help reduce the level of outstanding commitments, the balance rose by 13,2 % compared with 2002. 
Siitä huolimatta, että maksumäärärahoja lisättiin maksattamatta olevien maksusitoumusten vähentämiseksi, näiden määrä nousi 13,2 prosenttia vuoteen 2002 verrattuna.
THE COMMISSION’S REPLIES 2.43. The Commission’s answer to paragraph 2.39 of the Court’s 2002 annual report sets out the reasons for the under-utilisation of the budgets for Sapard, one of which was that greater priority was given to firm management of appropriations. 
KOMISSION VASTAUKSET 2.43 Komission vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuodelta 2002 laatiman vuosikertomuksen kohtaan 2.39 kerrotaan syyt Sapardin talousarvioiden vajaakäyttöön, joista yksi oli se, että tärkeämpi tavoite oli määrärahojen tiukka hallinnointi.
Overall spending rates in 2002 were low chiefly because Poland, Romania and Hungary, which together account for 70 % of the total Sapard budget, did not receive the Decision conferring management of aid (itself conditional upon the establishment of sound administrative and control systems by the national authorities) until the second half of that year. 
Vuonna 2002 kokonaismenot olivat vähäiset, koska Puola, Romania ja Unkari, joiden osuus Sapard-ohjelman talousarviosta on yhteensä 70 prosenttia, saivat hallinnon hajauttamista koskevan päätöksen (jonka ehtona on se, että kansalliset viranomaiset ovat perustaneet terveet hallintoja valvontajärjestelmät) vasta kyseisen vuoden toisella puoliskolla.
Payments made and payment applications received by the Commission as at 1 July 2004 amounted to EUR 688,7 million (32 % of available funds for the 2000 to 2003 period) of which EUR 429,6 million have been transferred to final beneficiaries. 
Komission suorittamat maksut ja vastaanottamat maksupyynnöt olivat 1. heinäkuuta 2004 yhteensä 688,7 miljoonaa euroa (32 prosenttia vuosien 2000–2003 käytettävissä olevista varoista), joista 429,6 miljoonaa euroa on siirretty lopullisille edunsaajille.
2.44. Tendering procedures were protracted in some cases because of the need to ensure a fair and transparent process. 
2.44 Joissakin tapauksissa tarjouspyyntömenettelyt pitkittyivät, koska haluttiin varmistaa, että menettely on reilu ja avoin.
The Commission encouraged beneficiary state administrations to request their first advance payments quickly, but they were sometimes slow in doing so. 2.45. 
Komissio kehotti edunsaajamaiden hallituksia pyytämään ensimmäisiä ennakkomaksuja nopeasti, mutta niiden toiminta on silti joskus ollut liian hidasta.
The Commission refers to its reply at paragraph 2.48. 
2.45 Komissio viittaa kohtaan 2.48 antamaansa vastaukseen.
Annual commitments are then made (for Sapard in the decisions authorising signature of each annual financing agreement) which give rise to a global commitment of the appropriations in the Community budget. 
Sitoumukset tehdään vuodeksi kerrallaan (Sapard-ohjelman osalta tämä tapahtuu päätöksillä, joilla valtuutetaan kunkin vuotuisen rahoitussopimuksen allekirjoittaminen), ja niiden perusteella tehdään yhteisön talousarviossa vahvistetuista määrärahoista yleiset maksusitoumukset.
Consequently, the level of outstanding commitments (the difference between total available commitments and payments made) is not solely a function of future payments but also a result of administrative steps, predetermined by the relevant regulations. 
Maksattamatta olevien määrien (ero käytettävissä olevien sidottujen määrärahojen kokonaismäärän ja suoritettujen maksujen välillä) määrä ei sen vuoksi riipu vain tulevista maksuista vaan myös asianomaisissa asetuksissa säädetyistä hallinnollisista toimista.
The ratio of outstanding commitments to payments will continue to fall as payment rates improve. 
Maksattamatta olevien määrien osuus laskee edelleen, kun maksumäärät kasvavat.
(26) Instrument supporting sustainable agricultural and rural development in the central and eastern Europe Member States and candidate countries. 
(26) Välineellä tuetaan kestävää maataloutta ja maaseudun kehittämistä Keski-ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa.
(27) Instrument supporting economic and social cohesion in the applicant countries, particularly in the fields of the environment and transport. 
(27) Välineellä lisätään taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa erityisesti ympäristön ja liikenteen alalla.
C 293/64 EN Official Journal of the European Union 30.11.2004 Administration THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES 2.46. Administrative expenditure mostly comprises staff and building costs. 
C 293/64 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.11.2004 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Hallinto 2.46 Hallintomenot koostuvat pääasiassa henkilöstö-ja kiinteistömenoista.
Two thirds of the budget is used by the Commission, with the other institutions and agencies making up the balance. 
Komissio käyttää kaksi kolmasosaa alan määrärahoista, ja jäljelle jäävän osuuden käyttävät muut toimielimet ja virastot.
For 2003 the budget increased by 3,5 % (28) to meet the effects of inflation and prepare for enlargement, with the Commission receiving a 2,1 % increase, the other institutions a 4,5 % increase and pensions a 6,3 % increase. 
Vuonna 2003 määrärahat lisääntyivät 3,5 prosenttia (28) inflaation ottamiseksi huomioon ja unionin laajentumisen valmistelua varten. Komission määrärahat nousivat 2,1 prosenttia, muitten toimielinten määrärahat 4,5 prosenttia ja eläkkeisiin tarkoitetut varat 6,3 prosenttia.
The increase for the Commission was moderated by the front-loading of expenditure on enlargement in the 2002 budget (29); without this measure the budget would have exceeded the financial perspective ceiling. 
Komission määrärahojen kasvun vaikutusta lievensi unionin laajentumista koskevien menojen aikaistaminen vuoden 2002 talousarvion yhteydessä (29). Ilman tätä menettelyä määrärahat olisivat ylittäneet rahoitusnäkymissä asetetun enimmäismäärän.
The implementation rate was 87 %, a small decrease on 2002 (89 %). 
Toteutumisaste oli 87 prosenttia, mikä merkitsi pientä laskua vuodesta 2002 (89 prosenttia).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 2.47. On the basis of implementation of the 2003 budget, management by the Commission can be judged a partial success: estimates were improved, underspending was reduced and action was taken to reduce appropriations before the year end. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 2.47 Varainhoitovuoden 2003 talousarvion toteutumisesta voidaan todeta, että komission toteuttaman hallinnoinnin avulla saavutettiin asetetut tavoitteet osittain: ennakkoarvioita parannettiin, varoja jäi käyttämättä aiempaa vähemmän ja toimenpiteitä toteutettiin määrärahojen vähentämiseksi ennen vuoden loppua.
However, the surplus of the year of 5,5 billion euro (and the underlying under-spending) remains large, and shows the potential for further improvement. 2.47. At authorising officer level, priority is given to safeguarding the availability of payment appropriations to be able to meet, at due date, all payment obligations. 
Varainhoitovuoden 5,5 miljardin euron ylijäämä on edelleen suuri (ja taustalla vaikuttava varojen käyttöaste liian alhainen), mikä osoittaa, että jatkotoimia on vielä toteutettava. KOMISSION VASTAUKSET 2.47 Menojen hyväksyjän kannalta tärkeintä on käytettävissä olevien maksumäärärahojen turvaaminen, jotta kaikki maksusitoumukset pystytään täyttämään oikeaan aikaan.
The need to safeguard the availability of appropriations is also partly due to the time-consuming procedures for transfers and supplementary budgets, which require the approval of the budgetary authority. 
Tarve turvata määrärahojen käytettävyys johtuu myös osaltaan siitä, että siirtomenettelyt ja lisätalousarviomenettelyt ovat aikaavieviä ja vaativat budjettivallan käyttäjän hyväksynnän.
For the Structural Funds, by far the biggest source of aggregate under-implementation and/or over-budgeting in the last years, the payment budget has been based on Member States’ forecasts, with a substantial downward adjustment due to the Commission’s own estimates, as well as a need for an overall budgetary rigour, capping the annual growth of the payment budget. 
Viime vuosina kokonaismäärärahojen vajaakäyttö ja/tai ylibudjetointi on liittynyt suurimmalta osalta rakennerahastoihin, joiden maksuja koskeva talousarvio on aiemmin perustunut jäsenvaltioiden ennusteisiin. Komission omien arvioiden perusteella talousarviota on tarkistettu merkittävästi alaspäin.
The past substantial forecasting uncertainties for the Structural Funds have been, to a large extent, related to the closure of the 1994 to 1999 programmes with unexpected large under-utilisation of the programme allocations by Member States. 
Se, että rakennerahastoista tehdyt ennusteet olivat aiemmin huomattavan epävarmoja, liittyi suurelta osin vuosien 1994–1999 ohjelmien päättymiseen. Jäsenvaltiot käyttivät odottamattoman pienen osan näiden ohjelmien määrärahoista.
One possibility is to shorten the time span — and thereby the uncertainties — between the payment forecast, budget decisions and implementation. 
Yksi mahdollisuus on lyhentää maksuennusteen, talousarviopäätösten ja talousarvion toteuttamisen välistä aikaa ja näin vähentää epävarmuutta.
This can be done by revising forecasts during the budgetary procedure, before the budget is finally approved, however, only within the limits of the Financial Regulation. 
Tähän voidaan päästä tarkistamalla ennusteita talousarviomenettelyn aikana ennen talousarvion lopullista hyväksymistä, mutta kuitenkin varainhoitoasetuksessa vahvistettujen rajoitusten mukaisesti.
A second possibility is to make an active use of the ‘early warning system’, i.e., the annual budget implementation plan and The annual payment budget is principally established through a ‘bottom-up’ procedure. For each commitment, the corresponding payment profile is determined, as a rule assuming a normal rate of implementation. 
Järjestelmä koostuu vuotuisesta talousarvion toteuttamittssuunnitelmasta ja sen Vuotuinen maksuja koskeva talousarvio laaditaan pääasiallisesti alhaalta ylöspäin: jokaiselle sitoumukselle määritellään oma maksuprofii-linsa, joka perustuu pääsääntöisesti tavalliseen toteutustahtiin.
Accordingly, unforeseen delays and downward adjustments of programmes lead to an under-implementation (i.e., an over-budgeting) of appropriations. 
Näin ollen ennakoimattomat viiveet ja ohjelmiin tehdyt supistukset johtavat määrärahojen vajaakäyttöön (toisin sanoen ylibudjetointiin).
(28) The same for both commitments and payments as the administrative expenditure is non-differentialed. 
(28) Tämä koskee sekä maksusitoumuksia että maksuja, koska hallintomenot ovat jaksottamattomia.
(29) A similar frontloading exercise occurred in respect of the 2002 financial year involving the 2001 budget. 
(29) Samanlainen menojen aikaistamismenettely toteutettiin varainhoitovuonna 2002 vuoden 2001 talousarvion osalta.
A third possibility is to enhance payment forecasts and their monitoring, one example being the efforts to improve the Member States’ forecasts for the Structural Funds. 
Kolmas mahdollisuus on parantaa maksuennusteita ja niiden seurantaa, josta yhtenä esimerkkinä on pyrkimys parantaa jäsenvaltioiden rakennerahastoennusteita.
The time lag between commitments and payments of ‘differentiated’ expenditure, which is responsible for the ‘RAL’, is inherent in the budgeting of this expenditure. For the Structural Funds, which account for the bulk of the ‘RAL’, the risk of an overhang that is difficult to manage in terms of settling payments at the end of the current programme period has been reduced, compared to the past, by the ‘n+2’ rule, which in effect involves closing annual commitments continuously during implementation some three years after they were entered in the budget. 
2.48 Maksattamatta olevien määrien syynä on maksusitoumusten ja maksujen välinen viive, joka syntyy väistämättä, kun budjetoidaan ns. jaksotettuja menoja. Suurin osa maksattamatta olevista kokonaismääristä liittyy rakennerahastoihin. Vaara ylijäävästä osuudesta, jota on vaikea hallita, kun maksut suoritetaan kyseisen ohjelmakauden lopussa, on aiempaan verrattuna pienentynyt n+2-säännön soveltamisen ansiosta.
A ‘RAL’ for the 2000 to 2006 period of 2,3 times current annual payments (see paragraph 2.34) is in line with the Commission’s forecast. 
Vuosina 2000–2006 maksattamatta oleva määrä, joka on 2,3 kertaa suurempi kuin nyt maksettavat vuotuiset maksut (katso kohta 2.34), on komission ennusteen mukainen.
The Commission refers to its ‘RAL’ communication of September 2002 (see paragraph 2.16) and to the joint declaration on the liquidation of old and ‘potentially abnormal’ commitments (see paragraph 2.21). 2.49. 
Komissio viittaa syyskuussa 2002 julkaisemaansa maksattamatta olevia määriä koskevaan tiedonantoon (katso kohta 2.16) sekä yhteiseen ilmoitukseen vanhojen ja ”mahdollisesti poikkeavien” sitoumusten maksattamisesta (katso kohta 2.21).
Past absorption problems are only one criterion in forecasting payments. For example, past delays in implementation may actually imply a need for future increases of appropriations. 2.50. 
2.49 Aikaisemmat ongelmat varojen käytössä ovat vain yksi peruste, jonka pohjalta maksuja ennustetaan. Esimerkiksi aiemmat viiveet talousarvion toteutumisessa voivat itse asiassa olla merkki siitä, että määrärahoja on tulevaisuudessa tarpeen lisätä.
In addition, the Commission has, in certain areas, provided more comprehensive reports. 
Lisäksi komissio on laatinut laajempia selvityksiä tietyiltä aloilta.
For the Structural Funds, the Commission prepares annually the document ‘Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds’, covering, inter alia, the cumulative state of implementation. 
Rakennerahastojen talousarvion toteutumisesta komissio laatii vuosittain analyysin, josta käy ilmi muun muassa ohjelmien täytäntöönpanon eteneminen alusta lähtien.
As in 2003 for the recommendation of inserting a section on own resources, the Commission is ready to follow this recommendation. 
Komissio on valmis noudattamaan tätä suositusta, kuten se teki myös vuonna 2003 omia varoja koskevan pääluokan lisäämistä koskevan suosituksen suhteen.