natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Not all the Member States had addressed the challenges related to their legacy internet infrastructure (their telephone infrastructure), with potential implications for adequate speed in the medium and long term. 
Kaikki jäsenvaltiot eivät olleet käsitelleet perinteiseen internetinfrastruktuuriinsa (puhelininfrastruktuuriinsa) 7 liittyviä haasteita, mikä voi mahdollisesti vaikuttaa riittävän nopeuden saavuttamiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Various factors limited Member States’ progress towards meeting their broadband targets. Financing in rural and sub-urban areas was not properly addressed in three of the Member States we examined, and a major EIB project supported through the European Fund for Strategic Investments did not focus on those areas where public sector support is most needed. 
Jäsenvaltioiden edistymistä laajakaistatavoitteiden saavuttamisessa rajoittivat useat eri tekijät. Maaseutu-ja esikaupunkialueilla esiintyviä rahoitusongelmia ei ollut käsitelty asianmukaisesti tutkituista jäsenvaltioista kolmessa, eikä Euroopan strategisten investointien rahastosta tuettu EIP:n suurhanke keskittynyt alueille, joilla julkisen sektorin tukea olisi tarvittu kipeimmin.
We found that the legal and competitive environments posed problems in two Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että oikeudellisessa ympäristössä ja kilpailuympäristössä oli ongelmia kahdessa jäsenvaltiossa.
In addition, we found a lack of coordination across programme periods in one Member State. 7 
Lisäksi yhdessä jäsenvaltiossa havaittiin ohjelmakausien välisen koordinoinnin olleen puutteellista.
We make recommendations in three areas, on strategic planning, the regulatory environment and fostering competition through financing. 
Tilintarkastustuomioistuin antaa suosituksia, jotka koskevat kolmea alaa: strategista suunnittelua, sääntely-ympäristöä ja kilpailun edistämistä rahoituksen avulla.
These recommendations include the following: • Member States should develop new plans for the period after 2020. • The Commission should clarify the application of the State aid guidelines , as some Member States are interpreting them in a way which may limit their investment in broadband. 
Näitä suosituksia ovat esimerkiksi seuraavat: • Jäsenvaltioiden olisi laadittava uudet suunnitelmat vuoden 2020 jälkeistä kautta varten. • Komission olisi selvennettävä valtiontukea koskevien suuntaviivojen soveltamista, sillä jotkin jäsenvaltiot tulkitsevat niitä tavalla, joka saattaa rajoittaa jäsenvaltioiden investoimista laajakaistaan.
It should also support Member States’ efforts to foster more competition in broadband service provision by incentivising the set up of appropriate networks and aggregating smaller projects into those of a critical size where appropriate. • The EIB should focus its support through the EFSI and the Connecting Europe Broadband Fund on small and medium size projects in areas where public sector support is most needed, in line with the aim of supporting riskier projects. 8 
Komission olisi myös tuettava jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään lisäämään kilpailua laajakaistapalvelujen tarjonnassa tukemalla asianmukaisten verkkojen perustamista ja yhdistämällä tarvittaessa pieniä hankkeita kriittisen koon vaatimukset täyttäviin hankkeisiin. • EIP:n olisi keskitettävä ESIRin ja Verkkojen Eurooppa ‐välineen laajakaistainvestointirahaston välityksellä myöntämänsä tuki riskialttiimpien hankkeiden tukemista koskevan tavoitteensa mukaisesti pienille ja keskikokoisille hankkeille alueilla, joilla julkisen tuen tarve on suurin. 8
INTRODUCTION Broadband and its importance 1. 
JOHDANTO Laajakaista ja sen merkitys 1.
Digital data via the internet is playing an increasingly large role in the lives of citizens, government and business. 
Internetin kautta käytettävällä digitaalisella tiedolla on yhä suurempi merkitys kansalaisten elämässä sekä hallinnon ja yritysten toiminnassa.
For Europe to remain competitive in the global economy, good levels of internet speed and access, as provided by broadband, are essential. 
Jotta EU säilyttäisi kilpailukykynsä maailmantaloudessa, laajakaistan tarjoamat hyvät internetyhteyksien nopeudet ja käyttömahdollisuudet ovat välttämättömiä.
For example: • an increase of 10 % in broadband connections in a country could result in 1 % increase in GDP per capita per year1; • a 10 % increase in broadband connections could raise labour productivity by 1.5 % over the next five years2; and • investments in broadband will also help deliver quality education, promote social inclusion and benefit rural and remote regions. 
Esimerkiksi: • Maan laajakaistayhteyksien kasvu kymmenellä prosentilla saattaa johtaa siihen, että henkeä kohti laskettu vuotuinen bruttokansantuote kasvaa yhdellä prosentilla1. • Laajakaistayhteyksien kasvu kymmenellä prosentilla saattaa kasvattaa työvoiman tuottavuutta 1,5 prosenttia seuraavien viiden vuoden aikana2. • Laajakaistaan tehtävillä investoinneilla voidaan myös auttaa tarjoamaan laadukasta koulutusta, edistää sosiaalista osallisuutta ja tuottaa hyötyä maaseutualueille ja syrjäisille alueille.
Some stakeholders3 consider that broadband is so important that it should be seen as an essential utility, alongside other utilities such as road, water, electricity and gas. 
Joidenkin sidosryhmien3 näkemyksen mukaan laajakaista on niin tärkeä, että se olisi katsottava teiden, veden, sähkön ja kaasun kaltaiseksi välttämättömäksi peruspalveluksi.
The term ‘broadband’, in the context of internet access, does not have a specific technical meaning but is used to refer to any infrastructure for high-speed internet access that is always on and faster than traditional dial-up access. 
Termillä ”laajakaista” ei ole internetyhteyden yhteydessä tiettyä teknistä merkitystä, vaan termillä tarkoitetaan millä tahansa infrastruktuurilla toteutettua nopeaa internetyhteyttä, joka on aina auki ja nopeampi kuin perinteinen soittoyhteys.
The Commission has defined three categories of download speeds: • ‘Basic broadband’ for speeds between 144 Kbps and 30 Mbps; • ‘Fast broadband’ for speeds between 30 and 100 Mbps; and L. Holt, M. Jamison, “Broadband and contributions to economic growth: lessons from the US experience”, Telecommunications Policy v. 33 p. 
Komissio on määritellyt kolme luokkaa latausnopeuden perusteella: • ”peruslaajakaistayhteys”, jossa nopeus on 144 kbit/s–30 Mbit/s L. Holt, M. Jamison, ”Broadband and contributions to economic growth: Lessons from the US experience”, Telecommunications Policy, Volume 33, s.
575-581; Global Industry Leaders' Forum, Broadband enabled innovation, ITU, 2011. 
575–581; Global Industry Leaders’ Forum, Broadband Enabled Innovation, ITU, 2011. Ks.
See the revised version of the Digital Agenda for Europe (2012). 
Euroopan digitaalistrategian tarkistettu versio (2012).
For example, Intelligent Community Forum Canada and BDO Canada. 
Esimerkiksi Intelligent Community Forum Canada ja BDO Canada.
• ‘Ultra-fast broadband’ for speeds higher than 100 Mbps. 3. A broadband access network is generally made of three parts: the backbone network, middle mile and the last mile connections to the end users (see Figure 1)4. 
Laajakaistaverkko koostuu yleensä kolmesta osasta: runkoverkosta, alueverkoista 3. (runkoliityntäverkoista) ja tilaajaliittymistä (tilaajayhteyksistä eli viimeisen osuuden yhteyksistä) (ks. kaavio 1)4.
Figure 1 - Segments of a broadband network 10 Internet Source: ECA. Backbone (Core network) Middle Mile Fibre link Wireless or fibre link Fibre Satellite link link Last Mile Fibre Distributionnode Coaxial Copper Wireless Wireless transceiver link Satellite link 4. 
Kaavio 1 – Laajakaistaverkon osat 10 Internet Runkoverkko Alueverkko Kuitu-linkki Langaton linkki tai kuitulinkki Kuitu linkki Tilaajaliittymä Kuitu Jakelusolmu Koaks. Kupari Langaton Langaton lähetin-linkki vastaanotin linkki Satelliittilinkki Satelliitti-Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 4.
In assessing internet speed, there is an important distinction between download and upload speeds. 
Internetyhteyden nopeutta arvioitaessa on tärkeää erottaa lataus-ja lähetysnopeus toisistaan.
Download speed refers to the rate data is received from a remote system, such as when browsing the internet or streaming videos; upload speed refers to the rate data is sent to a remote system, such as when video-conferencing. 
Latausnopeudella tarkoitetaan nopeutta, jolla tietoja otetaan vastaan etäjärjestelmästä esimerkiksi verkkosivujen selailun tai videoiden suoratoiston yhteydessä. Lähetysnopeudella puolestaan tarkoitetaan nopeutta, jolla tietoja lähetetään etäjärjestelmään esimerkiksi videoneuvottelun yhteydessä.
Other technical characteristics are becoming increasingly relevant for the provision of certain services (such as videoconference, cloud computing, connected driving and e-health). 
Muiden teknisten ominaisuuksien merkitys tiettyjen palveluiden tarjoamisen kannalta kasvaa koko ajan (esim. videokonferenssit, pilvipalvelut, verkkoyhteydellä tuettu ajaminen ja sähköiset terveydenhuoltopalvelut).
The type of infrastructure used defines the upper limit of the connection speed. 
Yhteysnopeuden yläraja määräytyy käytettävän infrastruktuurityypin mukaan.
There are five types of infrastructure that can deliver broadband services: optical fibre lines, coaxial cable, copper phone lines, terrestrial wireless (antenna sites/towers) and satellite (see Table 1). 
Laajakaistapalveluiden jakelussa voidaan käyttää viittä erityyppistä infrastruktuuria: valokuitukaapeleita, koaksiaalikaapeleita, kuparisia 4 Euroopan komissio, ”Nopea laajakaista – investointiopas”, 2015. puhelinlinjoja, antennimastoja tai -paikkoja maanpäällistä langatonta tiedonsiirtoa varten sekä satelliitteja (ks. taulukko 1).
Due to rapid technological development, other technologies are also becoming capable of delivering fast broadband services (see Box 1). 
Teknologian nopean kehittymisen ansiosta myös muista teknologioista on tulossa käyttökelpoisia nopeiden laajakaistapalvelujen jakelussa (ks. laatikko 1).
1 Source: ECA analysis based on Acreo Swedish ICT. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi Acreo Swedish ICT:n tietojen perusteella.
11 Wired or wireless Infrastructure Indicative download speed Indicative upload speed Wired Fibre up to 2.5 Gbps up to 1.2 Gbps Coaxial cable 300 Mbps up to 2 Gbps up to 50 Mbps Copper phone 5 Mbps up to 100 Mbps up to 10 Mbps Wireless Terrestrial wireless 60 Mbps up to 10 Mbps Satellite up to 20 Mbps up to 8 Mbps Box 1 – Technological developments - Hybrid internet solutions combine the copper phone network and the 4G mobile network to increase speed to customers, using a specific gateway (a type of modem). 
Laatikko 1 – Teknologian kehitys – Hybridi-internetratkaisuissa yhdistetään kuparinen puhelinverkko ja 4G-matkaviestinverkko, jotta voidaan tarjota asiakkaille nopeampi yhteys käyttämällä erityistä yhdyskäytävää (eräänlaista modeemia).
This solution is already in use in Belgium and the Netherlands with speeds of 30 Mbps in previously under-served areas. - The satellite industry is currently delivering the next-generation satellite broadband. 
Tätä ratkaisua käytetään jo Belgiassa ja Alankomaissa siirtonopeudella 30 Mbit/s alueilla, joilla palvelut olivat aiemmin puutteelliset. – Satelliittiteollisuus toimittaa parhaillaan seuraavan sukupolven satelliittilaajakaistayhteyksiä.
Two recent innovations are the high-throughput satellites and the non-geostationary orbit satellites. 
Kaksi uusinta innovaatiota ovat suuren suorituskyvyn satelliitit (high-throughput satellites, HTS) ja ei-geostationaarisen kiertoradan satelliitit (non-geostationary orbit satellites, NGSO).
By using these types of satellites, connections over 30 Mbps may be offered in the future to a larger number of rural or remote customers. - 5G, 5th generation mobile networks are the next wireless telecommunications standards. 
Tällaisia satelliitteja käyttämällä entistä useammille maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden asiakkaille voidaan tulevaisuudessa tarjota yhteyksiä, joissa nopeus on yli 30 Mbit/s. – 5G eli viidennen sukupolven matkaviestinverkot edustavat seuraavia langattomia televiestintästandardeja.
5G planning aims at higher capacity than current 4G, allowing a higher density of mobile broadband users, and supporting device-to-device, more reliable, and massive machine communications. 
5G-suunnittelussa pyritään nykyistä 4G-teknologiaa suurempaan kapasiteettiin, jolloin mobiililaajakaistan käyttäjätiheys voi olla suurempi ja voidaan tukea laitteiden välistä, entistä luotettavampaa ja massiivisia koneyhteyksiä (massive machine-type communication,
5G has three elements: (1) enhanced mobile broadband, (2) massive Internet of Things, (3) mission critical services (such as self-driving cars). 
5G-järjestelmässä on kolme osaa: 1) kehittynyt mobiililaajakaista (enhanced mobile broadband, eMBB), 2) massiivinen esineiden internet (massive Internet of Things, MIoT), ja 3) toiminnan kannalta kriittiset palvelut (mission critical services, kuten autonomiset autot).
5G requires a middle mile infrastructure based on fibre making 5G a complement to, but not a replacement for, high speed broadband networks close to the end user. 
5G-verkko edellyttää kuituverkkoon perustuvaa alueverkkoinfrastruktuuria, jonka myötä 5G-verkosta tulee loppukäyttäjien lähellä toimivia, laajakaistayhteyksiä täydentävä (ei korvaava) verkko.
Each of these technologies has its own characteristics, as well as costs and benefits, with existing copper phone being the cheapest technology for a lower speed, and fibre delivering the highest speed at a higher cost. 
Kullakin näistä teknologioista on omat ominaisuutensa sekä kustannuksensa ja hyötynsä. Jo olemassa olevat kupariset puhelinlinjat ovat halvin teknologia hitaammille yhteyksille, kun taas kuituyhteydet ovat nopeimpia ja kalleimpia.
Future applications related to the Internet of Things (see 
Esineiden internetiin (ks. laatikko 2) liittyvät tulevat sovellukset edellyttävät verkoilta suurempia nopeuksia, mittakaavaa ja luotettavuutta5.
In general, the roll out of technology which provides higher speeds is more expensive than technology delivering lower speeds although maintenance costs are lower. In addition, operators’ management costs are also likely to be reduced progressively as legacy networks are decommissioned. 
Nopeammat yhteydet tarjoavan teknologian ylläpitokustannukset ovat kuitenkin pienemmät. Lisäksi operaattoreiden hallinnointikustannuksetkin todennäköisesti vähenevät vaiheittain, kun aikaisempia verkkoja poistetaan käytöstä.
12 Box 2 – The Internet of Things The Internet of Things is a network of physical devices with the ability to transfer data without the need for human-to-human or human-to-computer interaction. 
12 Laatikko 2 – Esineiden internet Esineiden internet on laitteiden tietoverkko, jossa tieto siirtyy ilman ihmisten välistä tai ihmisen ja tietokoneen välistä vuorovaikutusta.
Examples are: Smart homes (e.g. controlling thermostat, lights, music), Smart cities (e.g. controlling street lights, traffic lights, parking), self-driving cars, Smart farming (combining data on soil moisture or pesticide usage with advanced imaging). 
Esimerkkejä: älytalot (esimerkiksi termostaatin, valaistuksen ja musiikin ohjaus), älykkäät kaupungit (esimerkiksi katu-ja liikennevalojen sekä pysäköinnin ohjaus), autonomiset autot ja älykäs maatalous (esimerkiksi maan kosteutta tai kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevien tietojen yhdistäminen kehittyneeseen kuvantamiseen).
EU policies for broadband 6. 
EU:n laajakaistapolitiikka 6.
Launched in 2010, Europe 2020 is the EU’s long-term strategy for smart, sustainable and inclusive growth6. 
Vuonna 2010 julkaistu Eurooppa 2020 -strategia on älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva EU:n pitkän aikavälin strategia6.
The Digital Agenda, updated in 20128, sets out three objectives for broadband: - by 2013, to bring basic broadband to all Europeans; - by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps); and ‘The State of Broadband’, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, September 2017. 
Se sisältää seitsemän lippulaivahanketta. ”The State of Broadband”, Broadband Commission for Sustainable Development, ITU & Unesco, syyskuu 2017.
COM(2010) 2020 “EU 2020, A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. 
KOM(2010) 2020 lopullinen, ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”.
5 6 7 8 
5 6
The first two targets focus on supplying certain speeds, while the third relates to the demand by users. 
Kahdella ensimmäisellä tavoitteella pyritään varmistamaan tietty nopeus, kun taas kolmas tavoite liittyy kysyntään käyttäjien keskuudessa.
These targets have become a reference for public policy throughout the EU, and have given direction to public and private investment. 
Näihin tavoitteisiin on alettu viitata julkisessa politiikassa kaikkialla EU:ssa, ja ne ovat ohjanneet julkisia ja yksityisiä investointeja.
The comparable target for the USA is in Box 3. 
Vastaavat Yhdysvaltojen tavoitteet esitetään laatikossa 3.
13 Box 3 – Broadband targets in the USA In the USA, the National Broadband Plan “Connecting America" was adopted in March 2010 and recommended that the country adopt and track six goals for 2020, the first of which was "At least 100 million U.S. homes should have affordable access to actual download speeds of at least 100 megabits per second and actual upload speeds of at least 50 megabits per second". 
13 Laatikko 3 – Yhdysvaltojen laajakaistatavoitteet Yhdysvalloissa hyväksyttiin maaliskuussa 2010 kansallinen laajakaistasuunnitelma ”Connecting America”. Siinä suositellaan, että maassa hyväksyttäisiin kuusi vuoteen 2020 ulottuvaa tavoitetta, joiden saavuttamisen edistymistä seurattaisiin. Niistä ensimmäisen mukaan vähintään 100 miljoonalla yhdysvaltalaisella kotitaloudella olisi oltava käytettävissään kohtuuhintainen yhteys, jossa todellinen latausnopeus on vähintään 100 Mbit/s ja todellinen lähetysnopeus vähintään 50 Mbit/s.
Thus the objectives did not include 100 % of the population and the targets specified actual upload and download speeds. 
Tavoitteet eivät siis kattaneet koko väestöä, ja tavoitearvoissa määriteltiin todellinen lataus-ja lähetysnopeus.
In 2010, the Commission also set out a common framework for action at EU and Member State levels to meet these targets. 
Komissio esitti vuonna 2010 myös yhteisen kehyksen EU:n ja jäsenvaltioiden toimille, jotta EU:n tavoitearvot voitaisiin saavuttaa.
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds. 
Jäsenvaltioilta edellytettiin muun muassa seuraavaa: i) kehitetään ja otetaan käyttöön vuoteen 2012 mennessä kansalliset laajakaistasuunnitelmat, ii) toteutetaan toimenpiteitä – myös lainsäädäntötoimenpiteitä – joilla helpotetaan laajakaistaverkkoihin tehtäviä investointeja, ja iii) käytetään täysimääräisesti rakennerahastojen ja maaseudun kehittämisrahastojen varoja.
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587. 
Komissio määritteli syyskuussa 2016 antamassaan tiedonannossa (’gigabittiyhteiskunta 2025’)9 kolme vuoteen 2025 ulottuvaa strategista tavoitetta, jotka täydentävät vuoteen 2020 ulottuvia digitaalistrategian tavoitteita: - Vähintään nopeudella 1 Gbit/s10 toimivat yhteydet kaikille tärkeille sosioekonomisille vaikuttajille (esimerkiksi koulut, liikenteen solmukohdat ja pääasialliset julkisten palvelujen tarjoajat). - Keskeytymätön 5G-palvelu kaikilla kaupunkialueilla ja kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä. - Kaikilla EU:n kotitalouksilla, niin maaseudulla kuin kaupungissa, on käytettävissään internetyhteys, jossa latausnopeus on vähintään 100 Mbit/s ja joka on nostettavissa gigabittinopeuteen.
EU financial support to broadband infrastructures 9. 
EU:n rahoitustuki laajakaistainfrastruktuurille 9.
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11. 
Euroopan komissio arvioi vuonna 2013, että vuoden 2020 laajakaistatavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan jopa 250 miljardia euroa11.
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13. 
15 uudelleenkäytön ja laajakaistayhteyksien kustannusten vähentämisestä annetun direktiivin12 vaikuttavan täytäntöönpanon avulla näitä kustannuksia voitaisiin kuitenkin alentaa13.
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures. 
Televiestintäala on merkittävin laajakaistainfrastruktuureihin investoiva yksityinen sijoittaja.
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors. 
Jotkin markkinasegmentit, kuten maaseutualueet, eivät ole yksityisten sijoittajien kannalta houkuttelevia.
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas. 
Jotta näille alueille voidaan tarjota hyväksyttävät laajakaistayhteydet, tarvitaan julkisen sektorin eli kansallista, alueellista tai kunnallista rahoitusta.
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure. 
EU on muita julkisia rahoituslähteitä (kansalliset alueelliset tai paikalliset rahoituslähteet) täydentävä lisärahoituslähde alueilla, joilla on markkinoiden toimintapuutteita.
In some Member States it can constitute the main source of public funding. 
Joissakin jäsenvaltioissa se saattaa muodostaa pääasiallisen julkisen rahoituslähteen.
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioiden käytettävissä on laajakaistan tukemiseksi EU:n rahoitusta lähes 15 miljardia euroa, josta 5,6 miljardia euroa on EIP:n myöntämiä lainoja. Rahoitus on kasvanut merkittävästi eli yli kolme miljardia euroa kauteen 2007–2013 verrattuna.
This represents around 6 % of the total investment needed. 
EU:n rahoitus on noin kuusi prosenttia tarvittavien investointien kokonaismäärästä.
There are five main sources of funding (see Table 2). 
Tärkeimpiä rahoituslähteitä on viisi (ks. taulukko 2).
207. Directive 2014/61/EU of the European Parliament and the Council of 15 May 2014 on measures to reduce the cost of deploying high-speed electronic communications networks (OJ L 155, 23.5.2014, p. 
12 13 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/61/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, toimenpiteistä nopeiden sähköisten viestintäverkkojen käyttöönoton kustannusten vähentämiseksi (EUVL L 155, 23.5.2014, s.
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, “Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017. 
Fibre to the Home Council Europe, News Flash, ”Costs for fibre based Gigabit Society significant but achievable”, FTTH Conference, Marseille, 16.2.2017.
Table 2 - Summary of funding sources for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020 EFSI amounts are as of end of June 2017. 
Taulukko 2 – Yhteenveto ohjelmakausien 2007–2013 ja 2014–2020 rahoituslähteistä ESIRistä rahoitetut määrät ovat kesäkuun 2017 lopulta.
12. The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD). 
Komissio hallinnoi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa rakennerahastoja (EAKR ja maaseuturahasto).
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB. 
Komissio myöntää myös takuun EIP:n rahoittamille hankkeille.