natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EN C 373/82 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 3: the Commission consider measures leading to a reduction in the outstanding commitments, faster closure of the 2007-2013 programmes, a reduction of cash held by fiduciaries and the compilation of payment plans and forecasts in those areas where the outstanding commitments exceed a multiple of the respective annual appropriations (see paragraphs 2.20 and 2.21); — Recommendation 4: the Commission establish a long-term cash-flow forecast to better match payment needs and funds available (see paragraph 2.22); — Recommendation 5: the Commission reinforce efforts to reduce excessive cash balances in financial instruments (see paragraphs 2.23 to 2.26). of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES The Commission accepts this recommendation. 
FI FI C 373/82 Euroopan unionin virallinen lehti 10.11.2015 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET — Suositus 3: Komissio harkitsee toimenpiteitä, joiden ansiosta maksattamattomien sitoumusten määrä vähenisi, vuosien 2007–2013 ohjelmat päätettäisiin nopeammin, ulkopuolisten tahojen hallussa olevat käteisvarat vähenisivät ja laadittaisiin maksusuunnitelmia ja ennusteita niillä aloilla, joilla maksattamattomien sitoumusten määrä on moninkertainen vastaavien vuotuisten määrärahojen määrään nähden (ks. kohdat 2.20 ja 2.21). — Suositus 4: Komissio vahvistaa pitkän aikavälin kassavirtaennusteen, joka vastaisi paremmin maksutarpeita ja saatavilla olevia varoja (ks. kohta 2.22). — Suositus 5: Komissio ponnistelee enemmän vähentääkseen liiallisia käteisvaroja rahoitusvälineissä (ks. kohdat 2.23– 2.26).
The Commission considers that the most important measure for the reduction of outstanding commitments for the 2007-2013 period is the approval of the requested credits in the 2016 draft budget in order to phase out the abnormal backlog of unpaid claims in 2016. 
Komissio katsoo, että tärkein toimi, jolla vuosien 2007–2013 maksattamatta olevien sitoumusten määrää voidaan vähentää, on se, että vuoden 2016 talousarvioesityksessä esitetyt määrärahat hyväksytään, jotta maksamatta olevien laskujen epätavallinen suma voidaan purkaa vaiheittain vuonna 2016.
The Commission accepts this recommendation and is taking the recommended action by analysing how a long range cash flow forecast can best be prepared and disclosed. 
Komissio hyväksyy suosituksen ja on ryhtynyt suositeltuihin toimiin analysoimalla, miten pitkän aikavälin kassavirtaennuste voidaan laatia ja tuoda esiin.
The Commission accepts this recommendation and is taking the recommended action. 
Komissio hyväksyy suosituksen ja on ryhtynyt pyydettyihin toimiin.
At closure, credits available in financial instruments and not used at least for a first round of investments/ guaranties will be lost for the concerned Member State. 
Päättämisen yhteydessä asianomainen jäsenvaltio menettää rahoitusvälineissä käytettävissä olevat määrärahat, joita ei ole käytetty vähintään investointien tai vakuuksien ensimmäiseen kierrokseen.
For the 2014-2020 period, clearer and more flexible rules have been established providing for a better targeting of the instruments (ex ante assessment) and payment in tranches. 
Kaudelle 2014–2020 on annettu aiempaa selkeämmät ja joustavammat säännöt, jotka mahdollistavat välineiden entistä paremman kohdentamisen (ennakkoarviointi) ja erissä maksamisen.
Moreover, a number of initiatives are set up to further facilitate the implementation of the instruments, such as off-the-shelf instruments and the technical assistance platform ‘FI-compass’, providing general advice, training and mutual exchange of experience for managing authorities. 
Lisäksi on laadittu useita aloitteita, joilla helpotetaan välineiden, kuten valmis-ratkaisujen ja innovatiivisten rahoitusvälineiden käytön neuvoa-antavan foorumin (Fi-Compass), käyttöönottoa, annetaan yleistä neuvontaa ja koulutusta sekä vaihdetaan kokemuksia hallintoviranomaisten välillä.
(See reply to paragraph 2.23 and recommendation 2.) 
(Katso vastaus kohtaan 2.23 ja suositukseen 2)
EN C 373/84 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS INTRODUCTION 3.1. The theme of this chapter is performance (see Box 3.1). This year we have chosen to focus on the European Union’s (EU) long term strategy, Europe 2020. 
FI C 373/84 Euroopan unionin virallinen lehti 10.11.2015 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET JOHDANTO 3.1 Tämän luvun aiheena on toiminnan tuloksellisuus (ks. laatikko 3.1). Tänä vuonna käsitellään Euroopan unionin (EU) pitkän aikavälin strategiaa eli Eurooppa 2020 -strategiaa.
Of the chapter’s four parts, the first thus considers the Commission’s monitoring and reporting on Europe 2020, and the second part examines how the Europe 2020 strategy feeds through into partnership agreements and funding programmes agreed between the Commission and Member States. 
Luvun neljästä osasta ensimmäisessä tarkastellaan Eurooppa 2020 -strategiaa koskevaa komission seurantaa ja raportointia ja toisessa osassa sitä, miten Eurooppa 2020 -strategia heijastuu komission ja jäsenvaltioiden tekemiin kumppanuussopimuksiin ja sopimiin rahoitusohjelmiin.
The final two parts deal with subjects we have also examined in previous years. 
Luvun kahdessa viimeisessä osassa käsitellään aiheita, joita on tarkasteltu myös edellisinä vuosina.
The third part presents our observations on the annual activity reports (AARs) prepared by the Commission’s directors-general. 
Kolmannessa osassa esitetään tilintarkastustuomioistuimen huomautukset komission pääjohtajien laatimista vuotuisista toimintakertomuksista.
The MFF 2014-2020 budget is one of the EU levers contributing to the achievement of Europe 2020 objectives. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.1 Vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen talousarvio on yksi EU:n vaikutuskeinoista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.
However, national governments play a primary role in delivering the objectives of the EU strategy. 
Kansallisilla hallituksilla on kuitenkin ensisijainen rooli tämän EU:n strategian tavoitteiden toteuttamisessa.
The EU budget on its own represents only approximately 2 % of overall public spending in the EU and 1 % of EU Gross National Income. 
EU:n talousarvio itsessään on vain noin kaksi prosenttia julkisista kokonaismenoista EU:ssa ja yksi prosentti EU:n bruttokansantulosta.
Therefore the cumulative national budgets and actions are the key factor to deliver the objectives of the EU strategy. 
Tästä syystä kumulatiiviset kansalliset talousarviot ja toimet ovat keskeinen tekijä EU:n strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.
The Commission is committed to report on the contribution of the EU budget to the achievement of Europe 2020 objectives. 
Komissio on sitoutunut raportoimaan EU:n talousarvion vaikutuksesta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.
However, this is a challenging task, in particular isolating the effect of the EU budget from that of national budgets and external factors. 
Tämä, ja erityisesti EU:n talousarvion vaikutuksen erottaminen kansallisten talousarvioiden ja ulkoisten tekijöiden vaikutuksesta, on kuitenkin haastava tehtävä.
This requires a combination of information and evidence coming from monitoring, modelling and evaluation. 
Se edellyttää seurannasta, mallintamisesta ja arvioinnista saatavien tietojen ja näytön yhdistämistä.
In addition, the objectives of the funding programmes and implementing modalities of the new MFF were shaped by the co-legislator. 
Lisäksi lainsäätäjä muotoili rahoitusohjelmien tavoitteet ja uuden monivuotisen rahoituskehyksen täytäntöönpanokeinot.
These programmes are implemented largely by the Member States through shared management. highlights some of 1 the main themes 2014 special reports ( ) on performance. arising from our Box 3.1 — Performance in the EU Performance in the EU is assessed on the basis of the sound financial management principles (economy, efficiency and effectiveness) (2), and covers: (a) inputs — financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme; (b) outputs — the deliverables of the programme; (c) results — the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; (d) impacts — long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action. 
Jäsenvaltiot vastaavat suurelta osin näiden ohjelmien täytäntöönpanosta yhteisen hallinnoinnin avulla. Laatikko 3.1 – EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuutta arvioidaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden (taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus)(2) näkökulmasta. Tuloksellisuus kattaa seuraavat osatekijät: a) panokset – taloudelliset, inhimilliset, aineelliset, organisatoriset tai sääntelyyn liittyvät resurssit, joita tarvitaan ohjelman täytäntöönpanoon b) tuotokset – ohjelman suoritteet c) tulokset – ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin d) vaikutukset – asianomaisessa yhteisössä tapahtuneet pitkän aikavälin muutokset, jotka on ainakin osittain saatu aikaan EU:n toiminnalla.
(1) Our special reports cover the EU budget and the European Development Funds (http://eca.europa.eu). 
(1) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset kattavat EU:n talousarvion ja Euroopan kehitysrahastot (http://eca.europa.eu).
(2) Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities, Article 27; repealed by Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council (OJ L 298, 26.10.2012, p. 
(2) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, 27 artikla, sellaisena kuin se on korvattuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s.
1), Article 30 (entry into force on 1 January 2013). 
1), 30 artikla.
Instead, we will publish a separate special report focusing on the issue of how the recommendations in special reports are followed up. 
Sen sijaan tilintarkastustuomioistuin julkaisee erillisen erityiskertomuksen, jossa tarkastellaan, miten erityiskertomuksissa annetut suositukset toteutuvat.
Europe 2020 is the EU’s ten-year jobs and growth strategy. It was launched in 2010 to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth, and is the successor to the Lisbon strategy, which ran from 2000 to 2010. 
ENSIMMÄINEN OSA – EUROOPPA 2020 -STRATE-GIA SEKÄ KOMISSION TOTEUTTAMA SEURANTA JA RAPORTOINTI 3.3 Eurooppa 2020 on EU:n kymmenvuotinen kasvu-ja työllisyysstrategia. Se käynnistettiin vuonna 2010 luomaan otolliset olosuhteet älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle.
Europe 2020 includes five ‘headline targets’, to be met by the EU as a whole by the end of the strategy period. 
Eurooppa 2020 -strategiassa on viisi yleistavoitetta, jotka on saavutettava koko EU:n tasolla strategiakauden loppuun mennessä.
3.4. Responsibility for delivering the Europe 2020 strategy is shared between the EU and its 28 Member States. 
3.4 Vastuu Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisesta on jaettu EU:n ja sen 28 jäsenvaltion kesken.
Thus the five headline targets have an associated national target in each Member State, reflecting the different circumstances of each. 3.5. 
Jokaiseen viiteen yleistavoitteeseen liittyy kussakin jäsenvaltiossa kansallinen tavoite, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet.
While Europe 2020 is central to many of the activities of the EU, its aims are not exactly the same as those of the EU. 
3.5 Vaikka strategia on keskeinen suurelle osalle EU:n toiminnasta, strategian tavoitteet eivät ole aivan samat kuin EU:n tavoitteet.
The EU has a number of objectives additional to those set out in Europe 2020, such as those relating to its activities outside its geographical borders. 
EU:lla on Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettujen tavoitteiden lisäksi myös muita tavoitteita, esimerkiksi EU:n rajojen ulkopuolella harjoitettavaan toimintaan liittyviä tavoitteita.
In 2014, a substantial part of the EU budget was associated with Europe 2020. 
Vuonna 2014 huomattava osa EU:n talousarviosta liittyi Eurooppa 2020 -strategiaan.
However, since it is a strategy for the Member States individually as well as the EU, much of the responsibility for achieving Europe 2020’s objectives lies with, and needs to be financed outside the EU budget by, the Member States. of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES C 373/85 3.5. 
Strategia on sekä yksittäisten jäsenvaltioiden että koko EU:n strategia, joten suuri osa strategian tavoitteiden saavuttamista koskevasta vastuusta on kuitenkin jäsenvaltioilla, joiden on rahoitettava toimia EU:n talousarvion ulkopuolella.
In accordance with the Commission assessment, for 2014, around 58% of the EU budget was allocated to Europe 2020. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.5 Komission arvion mukaan vuonna 2014 noin 58 prosenttia EU:n talousarviosta kohdennettiin Eurooppa 2020 -strategiaan.
A new approach has also been designed to ensure an effective use of the European structural and investment funds, notably through a strong alignment with the priorities of the Europe 2020 strategy, the recourse to conditionality, the promotion of concentration and prioritisation of resources and the introduction of performance incentives. 
On myös laadittu uusi lähestymistapa, jolla varmistetaan Euroopan rakenne-ja investointirahastojen tehokas käyttö erityisesti mukauttamalla ne vahvasti Eurooppa 2020 -strategian prioriteetteihin, soveltamalla ehtoja, edistämällä resurssien keskittämistä ja priorisointia ja ottamalla käyttöön tuloskannustimia.
The Union’s objectives are defined in the treaties and have to be pursued and respected (e.g. the common agricultural policy). 
Unionin tavoitteet, joihin on pyrittävä ja joita on noudatettava, määritellään perussopimuksissa (esimerkiksi yhteinen maatalouspoli-tiikka).
Within this framework, the EU budget is allocated to the various activities and aligned as much as possible with the changing headline EU priorities (i.e. Lisbon strategy, Europe 2020 strategy). 
Tässä kehyksessä EU:n talousarvio kohdennetaan eri toimiin ja mukautetaan mahdollisimman tarkoin EU:n muuttuviin yleispriori-teetteihin (esimerkiksi Lissabonin strategia, Eurooppa 2020 -strategia).
With the new MFF, Heads of State and Government have decided that all EU policies, instruments and legal acts, as well as financial instruments, should be mobilised to pursue the strategy’s objectives. 
Uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat päättäneet, että kaikki EU:n toimintalinjat, välineet ja säädökset samoin kuin rahoitusvälineet olisi otettava käyttöön strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.
This has led it to propose a budget with a strong pan-European logic, designed to drive the Europe 2020 growth strategy. 
Tämän pohjalta komissio on ehdottanut voimakkaasti yleiseurooppalaista talousarviota, jolla pyritään vauhdittamaan Eurooppa 2020 -kasvustrategiaa.
(3) The 2013 annual report, paragraphs 10.53 to 10.55. 
(3) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohdat 10.53–10.55.
EN C 373/86 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.6. This part of the chapter considers the relationship of the strategy to the EU’s budgetary cycle, the links between the strategy and the lower-level objectives, and the Commission’s monitoring and reporting of the EU budget’s contribution to Europe 2020. 
FI C 373/86 Euroopan unionin virallinen lehti 10.11.2015 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.6 Luvun tässä osassa tarkastellaan strategian suhdetta EU:n talousarviosykliin, strategian ja alemman tason tavoitteiden välisiä yhteyksiä sekä sitä, miten komissio seuraa EU:n talousarvion vaikutusta Eurooppa 2020 -strategiaan ja raportoi siitä.
Thus we did not examine the Member States’ contributions towards Europe 2020, nor the Commission’s other responsibilities, such as its legislative role, its role in policymaking or in the European Semester (4). 
Tarkastus ei siis käsittänyt jäsenvaltioiden toimien vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen eikä komission muita tehtäviä, kuten sen lainsäädännöllistä tehtävää, päätöksentekoa tai eurooppalaiseen ohjausjaksoon(4) liittyviä tehtäviä.
Consequently this chapter does not examine the policy achievements to date of Europe 2020. 
Näin ollen luvussa ei käsitellä Eurooppa 2020 -strategian tähänastisia saavutuksia.
The period covered by the Europe 2020 strategy is not aligned with the EU’s budgetary cycle 3.7. 
Eurooppa 2020 -strategian kattama ajanjakso ei vastaa EU:n talousarviosykliä 3.7 EU:n talousarviosykliä kutsutaan monivuotiseksi rahoituskehykseksi (MRK) (5).
For the Europe 2020 strategy, the relevant MFF periods are 2007-2013, and 2014-2020. 
Eurooppa 2020 -strategian kannalta merkityksellisiä ovat vuosien 2007–2013 ja vuosien 2014–2020 rahoituskehykset.
The MFF leads to a number of changes in the legislative framework governing the use of EU funds, including monitoring and reporting requirements. 
Monivuotisesta rahoituskehyksestä aiheutuu joitakin muutoksia EU:n varojen käyttöä koskevaan lainsäädäntökehykseen, myös seuranta-ja raportointivaatimuksiin.
3.8. The MFF periods have never been in line with the EU’s strategy periods (2000-2010 and 2010-2020). 
3.8 Monivuotisten rahoituskehysten kattamat ajanjaksot eivät ole koskaan vastanneet EU:n strategioiden kattamia ajanjaksoja (vuodet 2000–2010 ja vuodet 2010–2020).
This made it more difficult for the Commission to monitor and report on the contribution of the EU budget to the EU’s overall strategy for the 2007-2013 MFF period. 3.9. 
Tämän vuoksi komission on ollut vaikeampi seurata EU:n talousarvion vaikutusta EU:n kokonaisstrategiaan monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 ajalta ja raportoida siitä.
Thus in its reply to our 2013 annual report, the Commission explained that ‘the Europe 2020 strategy had not been adopted when the 2007-2013 MFF was adopted and the monitoring, evaluation and reporting arrangements put in place. 
3.9 Vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2013 antamassaan vastauksessa komissio toteaakin: ”Eurooppa 2020 -strategiaa ei ollut hyväksytty, kun kauden 2007–2013 monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin ja seuranta-, arviointi-ja raportointijärjestelyt perustettiin.
3.8. The 2014-2020 MFF has been designed with a view to concentrate on delivering on the Europe 2020 strategy. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.8 Vuosien 2014–2020 rahoituskehys on suunniteltu siten, että siinä keskitytään Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseen.
The 2007-2013 MFF period may not have fully coincided with the period covered by the Europe 2020 strategy. 
Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen kattama ajanjakso ei ehkä vastannut täysin Eurooppa 2020 -strategian kattamaa ajanjaksoa.
This, however, does not imply a lack of alignment with the overall strategy. 
Tämä ei kuitenkaan tarkoita vastaamattomuutta koko strategian kanssa.
Moreover, the 2014-2020 MFF period falls entirely within and has the same end date as the current Europe 2020 strategy period. 
Lisäksi vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen ajanjakso sisältyy kokonaan Eurooppa 2020 -strategian kattamaan ajanjaksoon, ja niiden päättymisajankohta on sama.
The monitoring and reporting framework underlying the MFF was brought into line with Europe 2020 with the 2014-2020 MFF. 
Monivuotisen rahoituskehyksen seuranta-ja raportointikehys yhtenäistettiin Eurooppa 2020 -strategian kanssa vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen yhteydessä.
This new MFF, as recommended by evaluations of the Lisbon strategy, aligned the headings of the EU budget to reflect the growth priorities of the Europe 2020 strategy. 3.11. 
Uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä EU:n talousarvion budjettikohdat muutettiin vastaamaan Eurooppa 2020 -strategian kasvuprioriteetteja, kuten Lissabonin strategiaa koskevissa arvioinneissa suositeltiin.
Payments made under the 2007-2013 MFF will continue beyond 2015. 
3.11 Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen mukaiset maksut jatkuvat vuoden 2015 jälkeen.
As a consequence, the first half of the 10-year Europe 2020 strategy period is taking place under an MFF designed for a different strategy. 
Eurooppa 2020 -strategian kymmenvuotisen strategiakauden ensimmäisellä puoliskolla voimassa oleva rahoituskehys on siis laadittu eri strategiaa varten.
Summary reporting on the implementation of the European Structural and Investment Funds (7) (the ESI funds) — the main 2014-2020 funds used to deliver the Europe 2020 strategy — will start in 2016 (8); and strategic reports informing the debate on the contribution of the ESI funds to Europe 2020 are expected in 2017 and 2019 (9). 
Yhteenvetokertomuksia Euroopan rakenne-ja investointirahastojen (ERI-rahastot)(7) täytäntöönpanosta aletaan laatia vuodesta 2016 alkaen (8).
3.12. Against this background, the next two sections of this part of the chapter consider two key building blocks for effective monitoring and reporting on Europe 2020: translating high-level political aspirations into operational objectives for the EU budget, and whether the Commission was able to address the inherent difficulties in monitoring and reporting. 
3.12 Luvun tämän osan kahdessa seuraavassa osiossa tarkastellaan tätä taustaa vasten Eurooppa 2020 -strategiaa koskevan vaikuttavan seurannan ja raportoinnin kahta keskeistä perustekijää: ylätason poliittisten päämäärien muuntamista mielekkäämmiksi toiminnallisiksi tavoitteiksi EU:n talousarviota varten ja sitä, onko komissio pystynyt ratkaisemaan seurannalle ja raportoinnille luonteenomaiset ongelmat.
(7) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund (CF), the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
(7) ERI-rahastot käsittävät Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR), koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) sekä Euroopan meri-ja kalatalousrahaston (EMKR).
(8) Except for the Youth Employment Initiative reporting for which started in April 2015. 
(8) Lukuun ottamatta nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa raportointia, joka käynnistyi huhtikuussa 2015.
(9) Regulation (EU) No 1303/2013, of the European Parliament and of the Council (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
320), Article 53. 
320), 53 artikla.
EN C 373/88 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS Europe 2020 priorities, headline targets and flagship initiatives as well as thematic objectives do not serve as operational objectives 3.13. Europe 2020 is a high-level political strategy. 
FI C 373/88 Euroopan unionin virallinen lehti 10.11.2015 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Eurooppa 2020 -strategian prioriteetteja, yleistavoitteita, lippulaivahankkeita ja temaattisia tavoitteita ei hyödynnetä toiminnallisina tavoitteina 3.13 Eurooppa 2020 on ylätason poliittinen strategia.
As we have noted previously, high-level general objectives may not be sufficiently focused to be useful at lower operational levels (10). 
Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin huomauttanut, ylätason yleiset tavoitteet eivät ehkä aina ole riittävän täsmällisiä toiminnan tasolla hyödynnettäviksi (10).
Operational objectives — with indicators, targets and milestones as necessary — need to be established for management purposes. 
Toiminnalliset tavoitteet – joihin sisältyy tarvittaessa myös indikaattoreita, tavoitearvoja ja välitavoitteita – täytyy määrittää hallinnoinnin tarpeisiin.
These operational objectives need to be linked to the Europe 2020 strategy. 
Toiminnalliset tavoitteet on kytkettävä Eurooppa 2020 -strategiaan.
Three priorities, five headline targets, seven flagship initiatives 3.14. A number of targets, initiatives and objectives are associated with Europe 2020, as illustrated in Box 3.2. 
Kolme prioriteettia, viisi yleistavoitetta ja seitsemän lippulaivahanketta 3.14 Eurooppa 2020 -strategiaan liittyy tiettyjä yleistavoitteita, lippulaivahankkeita ja temaattisia tavoitteita, joita kuvaillaan laatikossa 3.2.