natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We recommend that the Commission proposes to the legislator that Member States include in their partnership agreements and programmes the quantified results that the funding is expected to achieve. 
Tilin‐ tarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ehdottaa lainsäätäjälle, että jäsenvaltiot sisällyttävät kump‐ panuussopimuksiinsa ja ohjelmiinsa määrälliset tavoitteet, jotka rahoituksen avulla on määrä saavuttaa.
It will be difficult for the Commission to monitor and report consistently on thematic objectives for all five ESI funds and, hence, on the contribution of these funds to Europe 2020. 
Komission on vaikeaa seurata kaikkien viiden ERI‐rahaston temaattisten tavoitteiden saavuttamista ja rahastojen osuutta Eurooppa 2020 ‐strategian toteutumiseen sekä raportoida niistä johdonmukaisesti.
High level Europe 2020 targets are not systematically translated into operational targets in partnership agreements and programmes. 
Eurooppa 2020 ‐stra‐ tegian ylätason tavoitteita ei järjestelmällisesti muunneta kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa toiminnallisiksi tavoitearvoiksi.
In the case of two ESI funds (EARFD and EMFF), legislation does not require that they are structured around thematic objectives. 
Lainsäädännössä ei vaadita, että kahden ERI‐rahaston (maaseuturahasto ja Euroopan meri‐ ja kala‐ talousrahasto) on rakennuttava temaattisten tavoitteiden ympärille.
Furthermore, the intro‐ duction of common indicators for each fund is an important step but there are limitations in design which will have a knock‐on effect on the quality of reporting by the Commission. 
Lisäksi yhteisten indikaattoreiden käyttöönotto kaikkien rahastojen osalta on tärkeä askel, mutta niiden suunnittelussa on ilmennyt rajoitteita, joilla on kerrannais‐ vaikutus komission raportoinnin laatuun.
We recommend that all partnership agreements and programmes include common result indicators, where possible shared by the different funds, and designed to monitor progress at the local, Member State and EU level. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että kaikkiin kumppanuusso‐ pimuksiin ja ohjelmiin sisällytetään yhteiset tulosindikaattorit, jotka ovat mahdollisuuksien mukaan samat eri rahastoilla. Ne olisi suunniteltava niin, että niiden avulla voidaan seurata edistymistä paikallisella, jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla.
The Commission should make proposals to the legislator to address these issues. 
Komission olisi tältä osin esitettävä tarvittavat ehdotukset lainsäätäjälle.
Poor performance in terms of results achieved does not prevent Member States benefitting from the performance reserve. 
Heikot tulokset eivät estä jäsenvaltioita hyötymästä suoritusvarauksesta.
The performance reserve should be the main incentive for the Member States to continue to focus on performance once the programmes have started. 
Suoritusvarauksen on määrä olla jäsenval‐ tioille tarkoitettu keskeinen kannustin, joka tukee tuloksellisuuden painottamista myös ohjelmien käynnistymisen jälkeen.
A small proportion of EU funding at programme level can be held back and only made available if certain targets are met. 
Pieni osuus EU:n ohjelmille myöntämästä rahoituksesta voidaan pidättää ja antaa käyttöön vain, jos tietyt tavoitearvot saavutetaan.
However, there are flaws in the arrangements which weaken the performance framework in terms of use of indicators, incentives and focus on results. 
Järjestelyssä on kuitenkin puutteita, jotka heikentävät tuloskehystä indikaattorien ja kan‐ nusteiden käytön ja tulospainotteisuuden osalta.
We recommend that the Commission proposes to the legislator that the performance framework is based, as far as possible, on common result indicators. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ehdottaa lainsäätäjälle, että tuloskehys perustuisi mahdollisimman suuressa määrin yhteisiin tulosindikaattoreihin.
Overall results 23 Objectives need to be further adapted to a performance culture There have been improvements in the annual reporting on performance by individual Commission directorates-general (DGs). 
Kokonaistulokset 23 Tavoitteiden on sovelluttava paremmin tulospainotteisuuteen Komission pääosastojen vuotuinen tuloksellisuusraportointi on parantunut.
This is notable in the central guidance provided for the preparation of programme statements, management plans and annual activity reports. 
Erityisesti ovat parantuneet kes‐ kustason ohjeet, joita annetaan ohjelmaselvitysten, hallintosuunnitelmien ja vuotuisten toimintakertomusten laatimiseen.
However, reporting is not fully adapted to the transition from the old to the new MFF. 
Raportointi ei kuitenkaan täysimääräisesti sovellu siirtymiseen vanhasta uuteen monivuotiseen rahoituskehykseen.
It is often not possible to identify which objectives and targets were kept or updated from the old MFF and which were discontinued. 
Usein ei käy ilmi, mitkä tavoitteet ja tavoitearvot on säilytetty tai päivitetty vanhasta rahoituskehyksestä ja mitä niistä ei ole enää säilytetty.
Weak focus on results and best value for money The 24 special reports we published in 2014 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness). 
Vähäinen tulospainotteisuus ja paras vastine varoille Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 julkaisemissa 24 erityiskertomuksessa käsitellään monentyyppisiä tulok‐ sellisuustarkastusten kohteena olleita aihealueita. Kertomuksissa arvioidaan, onko EU:n tukitoimenpiteitä hallinnoi‐ tu moitteettoman varainhoidon periaatteiden (taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus) mukaisesti.
We have assessed these reports to highlight whether, in the examined areas, there was a focus on results and whether projects likely to deliver value for money were selected. The following are some examples. 
Tilintarkastus‐ tuomioistuin on arvioinut näissä kertomuksissa, painotettiinko tarkastetuilla aloilla tuloksia ja tulivatko valituiksi ne hankkeet, joissa todennäköisesti saadaan paras mahdollinen vastine varoille.
Examples: Weak focus on results In our audit of EuropAid, we concluded that the monitoring and evaluation systems in place did not provide adequate information on results achieved (Special Report No 18/2014). 
Seuraavassa on joitakin esimerkkejä: Esimerkkejä: Tulosten painoarvo vähäinen Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuksessaan, että EuropeAidin käyttämät seuranta‐ ja arviointijärjes‐ telmät eivät tarjonneet asianmukaista tietoa saavutetuista tuloksista (erityiskertomus nro 18/2014).
Similarly, in our report on the External Borders Fund, we found that the responsible authorities did not monitor the achievement of results or did so insufficiently (Special Report No 15/2014). 
Tilintar‐ kastustuomioistuin totesi ulkorajarahastoa koskevassa erityiskertomuksessa vastaavasti, että vastuuviran‐ omaiset eivät seuranneet tulosten saavuttamista tai seuranta ei ollut riittävää (erityiskertomus nro 15/2014).
Example: The projects likely to deliver the best value for money have not always been selected Poor project selection was found in our audit of EU-funded airport infrastructure. 
Esimerkki: Hankkeita, joilla todennäköisesti olisi suurin vaikutus, ei aina valittu EU:n rahoittamia lentoasemainfrastruktuureja koskevassa tarkastuksessa havaittiin esimerkkejä heikosta hankevalinnasta.
The need for such investments could only be demonstrated for around half of the projects examined. 
Investointien tarve voitiin osoittaa tarkastetuista hankkeista vain noin puolessa.
Also, around a third of the airports were not profitable and ran the risk that they would be closed without continuous public support (Special Report 21/2014). 
Noin kolmasosa lentoasemista ei ollut kannattavia.
Want to know more? Full information on our assessment on performance can be found in Chapter 3, ‘Getting results from the EU budget’, of the 2014 annual report on the EU budget. 
Tiedot tuloksellisuutta koskevasta tilintarkastustuomioistuimen arviosta esitetään kokonaisuudessaan EU:n varainhoitovuoden 2014 talousarviota koskevan vuosikertomuksen kolmannessa luvussa ”EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus”.
All special reports can be found on our website: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx 
Kaikki erityiskertomukset julkaistaan internet‐sivuillamme (http://www.eca.europa.eu/fi/Pages/AuditReportsOpinions.aspx).
A closer look at revenue 24 and spending areas Note on the naming of Member States in examples: Due to our sampling approach we do not audit transactions in every Member State, beneficiary state and/or region each year. 
Tulot ja menoalat lähemmin 24 tarkasteltuna Jäsenvaltioiden mainitseminen esimerkeissä: Tilintarkastustuomioistuin ei otantamenetelmästään johtuen tarkasta tapahtumia jokaisen jäsenvaltion, edunsaajavaltion ja/tai edunsaaja‐alueen osalta joka vuosi.
The examples of errors given in this document are provided in order to illustrate the most frequent error types. 
Virheistä annetut esimerkit havainnollistavat useimmin esiintyviä virhetyyppejä.
They do not form a basis for drawing conclusions on the individual Member States, beneficiary states and/or regions concerned. 
Niiden pohjalta ei voi tehdä johtopäätöksiä asianomaisista jäsenvaltiois‐ ta, edunsaajavaltioista ja/tai edunsaaja‐alueista.
A closer look at revenue and spending areas 25 Revenue €143.9 billion What we audited The audit covered the EU’s revenue, through which it finances its budget. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 25 Tulot 143,9 miljardia euroa Tarkastuskohde Tarkastus kattoi EU:n tulot, joiden avulla se rahoittaa talousarvionsa.
In 2014, revenue contributions calculated on the basis of Member States’ GNI and the VAT collected by them, provided 66 % and 12 % of the total respectively. 
Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet lasketaan jäsenvaltioiden bruttokansantulon (BKTL) ja jäsenvaltioiden keräämän arvonlisäveron (alv) perusteella.
Traditional own resources, mainly customs duties collected on imports and the sugar production charge collected by Member State administrations on behalf of the EU, provided 12 % of the revenue, with the remaining 10 % being from other sources. What we found Affected by material error? 
Perinteiset omat varat koostuvat lähinnä tuontitulleista ja sokerin tuotantomaksuista, jotka jäsenvalti‐ oiden viranomaiset kantavat EU:n puolesta. Niiden osuus tuloista oli 12 prosenttia. Loput 10 prosenttia ovat peräisin muista tulonlähteistä.
Estimated level of error: No 0.0 % (2013: 0.0 %) Our audit of EU revenue GNI and VAT-based EU revenue is calculated on the basis of macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Arvioitu virhetaso: Ei 0,0 prosenttia (2013: 0,0 prosenttia) EU:n tulojen tarkastus BKTL:oon ja alv:oon perustuvat EU:n tulot lasketaan jäsenvaltioiden toimittamien makrotaloudellisten tilasto‐ tietojen ja arvioiden perusteella.
Our audit of the regularity of the underlying transactions covers the Commission’s systems for the processing of the data it receives but not the initial generation by the authorities in the Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilien perustana olevien toimien sääntö‐ jenmukaisuuden osalta järjestelmät, joilla komissio on käsitellyt saamansa tiedot. Tarkastus ei koske sitä, miten jäsenvaltioiden viranomaiset ovat tiedot alun perin tuottaneet.
As a consequence, our audit conclusion addresses the impact of any errors by the Commission on overall revenue. 
Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen johto‐ päätös koskee komission mahdollisten virheiden vaikutusta tulojen kokonaismäärään.
For customs duties and sugar levies, we examine the Commission’s treatment of the statements submitted by the Member States and the controls in selected Member States, the receipts of the amounts by the Commission and their recording in the accounts. 
Tullimaksujen ja sokerin tuotantomaksujen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii, miten komissio käsittelee jä‐ senvaltioiden toimittamat selvitykset ja miten kontrolleja tehdään valituissa jäsenvaltioissa sekä miten komissio ottaa varat vastaan ja kirjaa ne tileihin.
We draw attention to the updates to GNI data in 2014 that led to adjustments to Member States’ contributions of an unprecedented size, in particular those addressing reservations and those revising Member States’ methods and sources. 
Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kiinnittämään huomiota vuonna 2014 tehtyihin BKTL‐tietojen päivityksiin, joiden seurauksena jäsenvaltioiden maksuosuuksien mukautukset nousivat ennennäkemättömän suuriksi. Päivityk‐ set koskevat etenkin varaumia ja jäsenvaltioiden menetelmien ja lähteiden tarkistamista.
A reservation is a means by which a doubtful element in GNI data submitted by a Member State is kept open for possible correction. The verification cycles of the Commission for GNI cover a long period. 
Varaumien avulla voidaan jättää auki jäsenvaltioiden toimittamiin BKTL‐tietoihin sisältyviä epäselviä osatekijöitä mahdollista oikaisua varten. BKTL‐tietoja koskevat komission tarkastussyklit ovat pitkiä.
The resulting corrections can have a significant impact on some Member States’ contributions. 
Tehdyillä oikaisuilla voi olla merkittävä vaikutus joidenkin jäsenvaltioiden maksuosuuteen.
A closer look at revenue and spending areas 26 In parallel, we identified the need for the Commission to reduce the impact of major revisions made by Member States on methods and sources they use for the compilation of their GNI. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 26 Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että komission olisi tarpeen vähentää niiden suurten tarkistusten vaiku‐ tusta, joita jäsenvaltiot tekevät BKTL‐varojen keräämisessä käyttämiinsä menetelmiin ja lähteisiin.
For example, Cyprus and the Netherlands both experienced significant increases in their contributions due to such revisions. 
Esimerkiksi Kyp‐ roksen ja Alankomaiden maksuosuus nousi merkittävästi tällaisten tarkistusten vuoksi.
The proposals put forward by the Commission in 2013 to manage this risk are still outstanding with no further action having been taken by the Commission to introduce a common EU revision policy. 
Komissio esitti vuonna 2013 ehdotuksia tämän riskin hallitsemiseksi, mutta ehdotukset ovat yhä toteuttamatta, eikä komissio ole ryhtynyt niiden pohjalta toimiin tarkistuksiin sovellettavan EU:n yhteisen menettelytavan käyttöönottoa ajatellen.
Regarding customs duties, the Member States’ customs authorities perform checks to verify whether tariff and import regulations are respected by importers. 
Tullimaksujen osalta jäsenvaltioiden tulliviranomaiset tarkistavat, ovatko maahantuojat noudattaneet tullitariffi‐ ja tuontimääräyksiä.
We found, as in previous years, that the quality of these checks varied across the Member States we audited. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi aiempien vuosien tapaan, että tarkistusten laatu vaihteli tarkastuksen kohteina olleissa jäsenvaltioissa huomattavasti.
We also observed that the updated version of the Customs Audit Guide, issued by the Commission in 2014, does not cover some of the shortcomings we identified in our visits to Member States, such as issues related to how to deal with imports cleared in other Member States. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission vuonna 2014 julkaisemassa Tullin yritystarkastusoppaassa ei käsitellä eräitä puutteita, joita tilintarkastustuo‐ mioistuin havaitsi käynneillään jäsenvaltioissa. Puutteet liittyvät esimerkiksi siihen, kuinka on meneteltävä toisessa jäsenvaltiossa tulliselvitetyn tuonnin yhteydessä.
What we recommend We recommend that the Commission: ο takes measures to reduce the number of years covered by reservations at the end of the next verification cycle for GNI-based contributions; ο puts in place arrangements to reduce the impact of revisions of methods and sources presented by Member States for the compilation of their GNI; ο improves the guidance given to Member States’ customs authorities for the checks they make; and ο ensures that Member States have the appropriate systems in place for preparing and managing their statements of customs duties and sugar levies. Want to know more? 
Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο toteuttaa toimenpiteet, joilla varmistetaan, että varaumien kattamien vuosien määrä on pienempi BKTL:oon perustuvien tulojen seuraavan tarkastussyklin lopussa ο ottaa käyttöön järjestelyt, joilla vähennetään niiden tarkistusten vaikutusta, joita jäsenvaltiot esittävät BKTL‐varojen keräämisessä käyttämiensä menetelmien ja lähteiden osalta ο parantaa jäsenvaltioiden tulliviranomaisille annettuja ohjeita tarkastuksista ο varmistaa, että jäsenvaltioilla on käytössä asianmukaiset järjestelmät tulliveloista ja sokerimaksuista annetta‐ vien selvitysten laatimista ja hallinnointia varten.
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of the 2014 annual report on the EU budget. 
Tiedot EU:n tuloja koskevasta tarkastuksesta esitetään kokonaisuudessaan EU:n varainhoitovuoden 2014 talous‐ arviota koskevan vuosikertomuksen neljännessä luvussa.
A closer look at revenue and spending areas 27 Competitiveness for growth and jobs €13.0 billion What we audited The objectives of this spending include improving research and innovation, enhancing education systems and promoting employment, ensuring a digital single market, promoting renewable energy and energy efficiency, modernising the transport sector and improving the business environment, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 27 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 13,0 miljardia euroa Tarkastuskohde Alan menojen avulla pyritään esimerkiksi parantamaan tutkimusta ja innovointia, edistämään koulutusjärjestelmiä ja työllisyyttä, varmistamaan digitaaliset sisämarkkinat, edistämään uusiutuvan energian käyttöä ja energiatehok‐ kuutta, nykyaikaistamaan liikennealaa sekä parantamaan liiketoimintaympäristöä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk‐yritykset) osalta.
Research and innovation accounts for about 60 % of spending. 
Tutkimuksen ja innovoinnin osuus menoista on noin 60 prosenttia.
Expenditure is made through the seventh framework programme for research and development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the new framework programme covering the 2014-2020 period. 
Menot toteutetaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevan tutkimuksen ja teknisen kehittämisen seitsemännen puiteohjelman (tutkimuksen seitsemäs puite‐ ohjelma) sekä ohjelmakautta 2014–2020 koskevan uuden Horisontti 2020 ‐puiteohjelman (Horisontti 2020) kautta.
Other major spending instruments support education, training, youth and sport (the Lifelong Learning Programme — LLP and Erasmus+); the development of transport infrastructure (the Trans-European Networks Transport Programme — TEN-T and Connecting Europe Facility — CEF); projects in the energy sector (the European Energy Programme for Recovery — EEPR); and the Galileo satellite navigation programme. 
Eräillä muilla keskeisillä varainkäytön välineillä tuetaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa ja urheilua (elinikäisen oppimisen ohjelma ja Erasmus+), liikenneinfrastruktuurien kehittämistä (Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva ohjelma TEN‐T ja Verkkojen Eurooppa ‐väline), energia‐alan hankkeita (Euroopan ener‐ gia‐alan elvytysohjelma) sekä Galileo‐ohjelmaa, joka koskee Euroopan satelliittinavigointijärjestelmää.
Almost 90 % of spending is in the form of grants to private and public beneficiaries, with the Commission reimbursing costs declared by the beneficiaries in project cost statements. 
Lähes 90 prosenttia menoista muodostuu avustuksista, joita myönnetään yksityisille tai julkisille edunsaajille. Ko‐ missio korvaa edunsaajien hankkeiden kuluilmoituksissa ilmoittamat kulut.
What we found 1 Equivalent estimated levels of error for 2013 to reflect the new MFF headings. In the area of research and innovation, we found the same type and range of errors that we have detected throughout the course of our audit of FP7: incorrectly calculated personnel costs; other ineligible direct costs such as unsubstantiated costs for travel or equipment; as well as ineligible indirect costs based on erroneous overhead rates or including costs categories not linked to the project. 
Tutkimuksen ja innovoinnin alalla havaitut virheet olivat samantyyppisiä ja samaa kokoluokkaa kuin virheet, joita tilintarkastustuomioistuin on havainnut koko tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa koskevan tarkastuksen ajan: henkilöstökulut oli laskettu virheellisesti ja huomioon oli otettu muita tukeen oikeuttamattomia välittömiä kuluja, kuten tosittein perustelemattomia matka‐ tai laitekuluja; lisäksi oli ilmoitettu tukeen oikeuttamattomia välillisiä kuluja, jotka pohjautuvat virheellisesti laskettuihin yleiskustannuksiin tai joihin sisältyy kustannuslajeja, jotka eivät liity hankkeeseen.
A closer look at revenue and spending areas 28 Example: Significant errors in research and innovation costs declared for reimbursement under FP7 by an SME We found that €764 000 of costs declared by an SME working with 16 partners on a renewable energy project financed through FP7 were almost entirely ineligible. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 28 Esimerkki: Huomattavia virheitä tutkimus-ja innovointikuluissa, jotka eräs pk-yritys ilmoitti korvausta varten seitsemännen puiteohjelman yhteydessä Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että erään pk‐yrityksen ilmoittamat 764 000 euron kulut olivat lähes kokonaan tukeen oikeuttamattomia.
The SME owner had charged an hourly rate well above that set in the Commission’s guidelines. 
Pk‐yrityk‐ sen omistaja oli laskuttanut huomattavasti komission ohjeissa määritettyä suuremman tuntihinnan.
The declared indirect costs also included ineligible items, which were based on estimates and could not be reconciled with the beneficiary’s accounting records. 
Ilmoitettuihin välillisiin kuluihin sisältyi myös tukeen oikeuttamattomia kulueriä, jotka perustuivat arvioihin ja joita ei voitu täs‐ mäyttää edunsaajan kirjanpidon kanssa.
However, some elements in the new framework programme actually bring an increased risk of error. 
Eräät uuden puite‐ ohjelman osatekijät kuitenkin tosiasiassa lisäävät virheriskiä.
For example, with the aim of supporting better research and innovation and generating growth and jobs, Horizon 2020 is designed to increase the participation of SMEs and new entrants, but these types of participants are especially prone to error. 
Horisontti 2020 ‐puiteohjelman tarkoituksena on tukea tutkimuksen ja innovoinnin parantamista sekä luoda kasvua ja työllisyyttä. Ohjelma on suunniteltu muun muassa lisäämään hankkeisiin osallistuvien pk‐yritysten ja uusien osallistujien määrää.
Horizon 2020 also introduces specific eligibility criteria in certain cases (for example, where researchers receive additional remuneration or where participants make use of a large research infrastructure). 
Horisontti 2020 ‐ohjelman yhteydessä on lisäksi otettu tietyissä tapauksissa käyttöön erityisiä tukikelpoisuuskriteereitä (esimerkiksi kun tutkijat saavat lisäkorvauksia tai osallistujat hyödyntävät suurta tutkimusinfrastruktuuria).
We also detected errors in reimbursed costs in the other major spending instruments. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä kulujen korvaamisessa myös muiden keskeisten varainkäytön välineiden kohdalla.
These include unsubstantiated and ineligible costs, as well as cases of non-compliance with the rules on public procurement. 
Esimerkkeinä voidaan mainita tosittein perustelemattomat ja tukeen oikeuttamattomat kulut sekä tapauk‐ set, joissa on jätetty noudattamatta julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.
Examples: Errors in costs reimbursed in other programmes TEN‐T In one project, the beneficiary directly awarded a contract for IT consultancy services without following the required open international procedure. 
Esimerkkejä: Virheitä muiden ohjelmien yhteydessä korvatuissa kuluissa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva ohjelma (TEN-T) Eräässä hankkeessa edunsaaja teki tietoteknisiä konsultointipalveluja koskevan sopimuksen suoraan nou‐ dattamatta vaadittua avointa kansainvälistä menettelyä.