natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall, the Commission forecasts that transport will continue to grow, that EU maritime transport will increase from 3,8 billion tonnes in 2006 to some 5,3 billion tonnes in 20184 and that road transport will continue to have the highest growth rate of all transport modes. 
Komission ennusteiden mukaan liikennemäärät tulevat kaiken kaikkiaan yhä kasvamaan: EU:n merirahtiliikenteen määrä nousee vuosien 2006 ja 2018 välillä 3,8 miljardista tonnista noin 5,3 miljardiin tonniin4, ja maantiekuljetukset tulevat yhä kasvamaan eniten kaikista kuljetusmuodoista.
FIGURE 1 OVERVIEW OF THE USE OF TRANSPORT MODES FOR INTRA-EU 1 Source: Eurostat data on number of passengers in maritime transport. See http://epp.eurostat.ec.europa. eu/portal/page/portal/ transport/data/database 2 Source: ‘Energy, transport and environment indicators’, Eurostat, February 2011. 
1 Lähde: Eurostatin tiedot vesiliikennealan matkustajamääristä, ks. http://epp.eurostat.ec.europa. eu/portal/page/portal/ transport/data/database 2 Lähde: Energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevat indikaattorit (Energy, transport and environment indicators), Eurostat, helmikuu 2011.
3 Source: ‘European Business: Facts and Figures’, Eurostat, October 2009. 
3 Lähde: Euroopan yritystoimintaa koskevat tiedot (European Business, Facts and Figures), Eurostat, lokakuu 2009.
4 Paragraph 6 of ‘Strategic goals and recommendations for the EU’s maritime transport policy until 2018’ (COM(2009) 8 final of 21 January 2009) . 
4 EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset, KOM(2009) 8 lopullinen, 21. tammikuuta 2009, kohta 6.
Road 45,6 % Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
Maantiet 45,6 % Erityiskertomus nro 4/2012 – Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi?
EUROPEAN POLICIES AND SEAPORTS 4. 
EU:N TOIMINTAPOLITIIKAT JA MERISATAMAT 4.
The 1992 Commission White Paper5 identified multimodal terminals and interoperability as keys to increasing the sustainability of mobility in Europe and stressed the importance of investment in port infrastructure. 
Komission vuonna 1992 julkaiseman valkoisen kirjan5 mukaan monitoimi-terminaalit ja yhteentoimivuus ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä edistämään liikennealan kestävyyttä Euroopassa; asiakirjassa korostettiin myös satamainfrastruktuuri-investointien merkitystä.
In this context, it stated that there were ports in the Community which were lagging behind in terms of investment in new infrastructure and connecting links to inland networks. 
Valkoisessa kirjassa todettiin, että yhteisön alueella oli satamia, joissa investoinnit uusiin infrastruktuureihin ja yhteydet sisämaan liikenneverkostoihin olivat jäljessä.
The Commission’s 2001 White Paper6 stressed the importance of shifting the balance between the various modes of transport and ports are crucial for this as they are the first ‘modal node’, connecting and transferring goods and passengers between maritime and land-based modes of transport. 
Komission vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassa6 korostettiin, että eri kuljetusmuotojen välistä tasapainoa on tärkeä muuttaa, ja satamat ovat muutoksen kannalta olennaisia, sillä ne muodostavat ensimmäisen ”liikenteen solmukohdan”, joka yhdistää meri-ja maantiekuljetusten avulla tapahtuvan tavara-ja henkilöliikenteen.
The European Council in 2001 considered that priority should be given to investments in rail, sea and inland waterways to encourage intermodal transport7. 
Eurooppa-neuvosto katsoi vuonna 2001, että rautatie-, meri-ja sisävesikuljetuksiin tehtävät investoinnit olisi asetettava etusijalle intermodaalikuljetusten edistämistä silmällä pitäen7.
In the framework of the cohesion policy, the ERDF regulation provides for the possibility of investments in infrastructure ‘contributing to the establishment and development of trans-European networks in the area of transport’8. 
Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetussa asetuksessa säädetään mahdollisuudesta koheesiopolitiikan alan infrastruktuuri-investointeihin, jotka ”myötävaikuttavat Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen liikenteen alalla”8.
In addition, the Cohesion Fund regulation allows assistance for ‘transport infrastructure projects of common interest’9. 
Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa säädetään lisäksi tuesta ”yhteistä etua koskeville liikenteen infrastruktuurin hankkeille”9.
Between 2000 and 2006, 2,8 billion euro from the Structural and Cohesion Funds was allocated to seaport infrastructures10. 
Rakennerahastoista ja koheesiorahastosta suunnattiin vuosina 2000–2006 yhteensä 2,8 miljardia euroa merisatamien infrastruktuureihin10.
Four countries were allocated 85,5 % of the total amount to be spent (see Figure 2 and Annex I for the details). 
Myönnetystä kokonaismäärästä 85,5 prosenttia suuntautui neljälle maalle (ks. kaavio 2 ja liite I).
A further 3,4 billion euro has been allocated for seaport investments during the 2007–13 financing period11. 
Rahoituskaudella 2007–2013 merisatamainvestointeihin on suunnattu lisäksi vielä 3,4 miljardia euroa11.
5 Point V.1 of ‘The future development of the common transport policy’ (COM(1992) 494 final of 2 December 1992). 
5 Valkoinen kirja (KOM(1992) 494 lopullinen, 2. joulukuuta 1992), kohta V.1: ”The future development of the common transport policy”.
6 ‘European transport policy for 2010: time to decide’ (COM(2001) 370 final of 12 September 2001). 
6 Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, KOM(2001) 370 lopullinen, 12. syyskuuta 2001.
7 ‘A European Union Strategy for Sustainable Development’ (COM(2001) 264 final of 15 May 2001), Presidency Conclusions (Gothenburg Council, 15 and 16 June 2001), No SN 200/1/01 REV 1. 
7 Kestävää kehitystä koskeva Euroopan unionin strategia; puheenjohtajan päätelmät (Göteborgin Eurooppa-neuvosto, 15. ja 16. kesäkuuta 2001), SN 200/1/01 REV 1.
8 Article 2(1)(b) of Regulation (EC) No 1783/1999 of the European Parliament and of the Council of 12 June 1999 on the European Regional Development Fund (OJ L 213, 13.8.1999, p. 
8 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta, 2 artiklan 1 kohdan b alakohta (EYVL L 213, 13.8.1999, s.
9 Article 3(1) and the annex to Annex II of Council Regulation (EC) No 1164/94 of 16 May 1994 establishing a Cohesion Fund (OJ L 130, 25.5.1994, p. 
9 Neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, koheesiorahastosta, 3 artiklan 1 kohta ja liitteen II liite (EYVL L 130, 25.5.1994, s.
10 Moreover, for the 2000–13 period, 275 million euro of EU money has been spent so far in seaport infrastructures through the directly managed trans-European network for transport (TEN-T) programme. 
10 Lisäksi merisatamainfrastruktuureihin on käytetty kaudella 2000–2013 tähän mennessä 275 miljoonaa euroa EU:n varoja suoraan hallinnoidun Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ohjelman kautta.
11 The proportion of Structural and Cohesion Funds allocated under the ‘Ports and Inland waterways’ heading was in the region of 5 % for both the 2000–06 and the 2007–13 programming periods. 
11 Satamia ja sisävesiväyliä koskevan otsakkeen kautta suunnatun rakennerahastojen ja koheesiorahaston tuen osuus oli noin viisi prosenttia sekä ohjelmakaudella 2000– 2006 että ohjelmakaudella 2007–2013.
9 FIGURE 2 BREAKDOWN BY COUNTRY OF STRUCTURAL AND COHESION FUNDING FOR SEAPORT INFRASTRUCTURES FOR THE 2000–06 PERIOD 8,7% 12% 14,5% 12,7 % 52,1 % Spain Greece Italy France Other Member States (Portugal, United Kingdom, Germany, Baltic States, Netherlands and Malta) Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
9 KAAVIO 2 MERISATAMAINFRASTRUKTUUREJA KOSKEVAN RAKENNERAHASTOJEN RAHOITUKSEN JAKAUTUMINEN MAITTAIN KAUDELLA 2000–2006 8,7% 12% 14,5% 12,7 % 52,1 % Espanja Kreikka Italia Ranska Muut jäsenvaltiot (Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Baltian maat, Alankomaat ja Malta) Erityiskertomus nro 4/2012 – Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi?
THE MANAGEMENT OF STRUCTURAL AND COHESION FUNDS INVESTMENTS IN SEAPORTS 7. 
MERISATAMIIN KOHDISTUVIEN RAKENNERAHASTOJEN JA KOHEESIORAHASTON INVESTOINTIEN HALLINNOINTI 7.
Structural and Cohesion Funds expenditure is managed under the shared management mode whereby management responsibilities for the 2000– 06 period were as follows: (a) the Commission negotiated and approved the operational programmes proposed by the managing authorities designated by Member States or Cohesion Fund projects and allocated the financial resources accordingly; (b) the Commission’s approval was required for ERDF major projects and Cohesion Fund projects at individual project level; (c) the Member State managing authorities were responsible for programme management and implementation; (d) the Commission was involved in programme monitoring and supervision, alongside the managing authorities at the regional level. 
Rakennerahastojen ja koheesiorahaston menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tapahtuvan hallinnoinnin avulla; vastuualueet jakaantuivat seuraavasti ohjelmakaudella 2000–2006: a) komissio neuvotteli ja hyväksyi jäsenvaltioiden nimeämien hallintoviranomaisten esittämät toimenpideohjelmat tai koheesiorahaston hankkeet ja kohdensi taloudelliset resurssit sovitun mukaisesti b) komission hyväksyntää edellytettiin suurten EAKR:n hankkeiden ja yksittäisten koheesiorahaston hankkeiden kohdalla c) jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset vastasivat hankkeiden hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta d) komissio osallistui alueellisella tasolla toimivien hallintoviranomaisten ohella ohjelman seurantaan ja valvontaan.
The Commission reimbursed the approved expenditure and bore overall responsibility for the proper use of funds. 
Komissio maksoi korvausta hyväksyttyjen menojen perusteella ja kantoi kokonaisvastuun varojen asianmukaisesta käytöstä.
Within the Commission, the responsibility for these transport investments was shared between the Directorate-General for Regional Policy (Regional Policy DG) and the Directorate-General for Mobility and Transport (Mobility and Transport DG). 
Komissiossa vastuu liikennealan investoinneista jaettiin aluepolitiikan pääosaston sekä liikenteen ja liikkumisen pääosaston kesken.
Whilst the Regional Policy DG is responsible for managing the ERDF and the Cohesion Fund, the Mobility and Transport DG is responsible for the EU transport policy proposals and their concrete implementation and follow-up. 
Aluepolitiikan pääosasto hallinnoi EAKR:oa ja koheesiorahastoa, ja liikenteen ja liikkumisen pääosasto vastaa puolestaan EU:n liikennepolitiikkaa koskevista ehdotuksista ja niiden konkreettisesta toteutuksesta sekä seurannasta.
10 Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 11 AUDIT SCOPE AND APPROACH 9. 
10 Erityiskertomus nro 4/2012 – Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi?
The Court audited Structural and Cohesion Fund investments in transport infrastructure in seaports12 to find out whether the projects co-financed during the 2000–06 period13 were effective. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti rakennerahastojen ja koheesiorahaston investoinnit merisatamien liikenneinfrastruktuureihin12. Tarkoituksena oli selvittää, olivatko kaudella 2000–200613 osarahoitetut hankkeet vaikuttavia.
It examined: Ū the objectives and outputs of 27 projects assisted by the ERDF and the Cohesion Fund under the ‘Transport infrastructures’ heading; Ū the way in which Member States had managed this expenditure and the Commission had supervised the process. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki ɦ EAKR:sta ja koheesiorahastosta ”liikenneinfrastruktuurit”-otsakkeen alla tuettujen 27 hankkeen tavoitteita ja tuotoksia ɦ menojen hallinnointia jäsenvaltioissa ja menettelyjen valvontaa komissiossa.
The audit was carried out in nine regions in the four Member States that were allocated the most funds. 
Tarkastus toimitettiin yhdeksällä alueella niissä neljässä jäsenvaltiossa, jotka saivat eniten tukea.
The number of regions audited per country followed its share of allocated funds, resulting in four regions in Spain (Andalucia, Asturias, Canaria and Galicia), two in Greece (the islands of the northern and the southern Aegean), two in Italy (Sicily and Puglia) and one in France (Upper Normandy) being selected. 
Kustakin maasta tarkastettujen alueiden määrä riippui asianomaiselle maalle myönnetystä rahoitusosuudesta: Espanjassa tarkastettiin neljä aluetta (Andalusia, Asturia, Kanaria ja Galicia), Kreikassa kaksi (Pohjois-Egean saaret ja Etelä-Egean saaret), Italiassa kaksi (Sisilia ja Puglia) ja Ranskassa yksi alue (Ylä-Normandia).
For each region, three projects were selected at random for an on-the-spot audit from amongst the transport infrastructure investments in seaports reported to the Commission. 
Kultakin alueelta valittiin satunnaisotannalla kolme hanketta paikan päällä toimitettavaan tarkastukseen; hankkeet valittiin komissiolle ilmoitettujen merisatamia koskevien liikenneinfrastruktuuri-investointien joukosta.
The sample of 27 contained four major projects and three Cohesion Fund projects for which a decision of the Commission is required. 
Poimittuun 27 hankkeen otokseen kuului neljä suurta hanketta ja kolme koheesiorahaston hanketta, joihin tarvitaan komission päätös.
As regards the nature of the projects, 13 were related to cargo and container infrastructure, nine to the improvement of passenger ports including four marinas, four to the financing of superstructures14 and one was an urban redevelopment project. 
Hankkeista 13 liittyi rahti-ja kontti-infrastruktuureihin, yhdeksän matkustajasatamien parantamiseen (määrään sisältyi neljä vierasvenesatamaa), neljä satamien varustuksen14 rahoittamiseen ja yksi kaupunkiympäristön kunnostamiseen.
The total cost of the audited projects was 1,7 billion euro and the EU co-funding amounted to 726 million euro. 
Tarkastettujen hankkeiden kokonaiskustannukset olivat 1,7 miljardia euroa ja EU:n osarahoitus 726 miljoonaa euroa.
A full list of the audited projects with a short description of their content and details of cost is provided in Annex II. 
Liitteessä II luetellaan kaikki tarkastetut hankkeet ja esitetään lyhyt kuvaus niiden sisällöstä sekä eritellään hankkeiden kustannukset.
The audit procedures employed included a documentary review, audit interviews, an analysis of project management systems and on-the-spot verification of project outputs, their utilisation and results. 
Tarkastusmenettelyihin kuului asiakirjatarkastus, haastatteluja, hankehal-linnointijärjestelmien analysointi ja hanketuotosten, hankkeiden hyödyntämisen ja tulosten tarkastus paikan päällä.
Meetings were also held with the European Commission, the managing authorities in each region, the central ministries of the four countries concerned, port authorities and other beneficiaries involved in the implementation of the financed projects. 
Kokouksia järjestettiin myös Euroopan komissiossa, kunkin alueen hallintoviranomaisten luona, neljän tarkastuskohteena olleen maan keskushallinnossa ja satamaviranomaisten sekä rahoitettujen hankkeiden täytäntöönpanoon osallistuneiden muiden edunsaajien luona.
The on-the-spot missions were carried out from June to November 2010. 
Tarkastuskäynnit paikan päälle tehtiin kesäkuun ja marraskuun 2010 välisenä aikana.
12 In this field, the European Court of Auditors has already reported on the financing of transport infrastructures (see Special Report No 1/93 (OJ C 69, 11.3.1993, p. 
12 Euroopan tilintarkastustuomioistuin on raportoinut jo aiemmin liikenneinfrastruktuurien rahoittamisesta (ks. erityiskertomus nro 1/93, EYVL C 69, 11.3.1993, s. 1).
Moreover, in the field of regional aid, amongst others, Special Report No 1/95 (0J C 59, 8.3.1995, p. 
Alueellisesta tuesta on julkaistu esimerkiksi erityiskertomus nro 1/95 (ks. EYVL C 59, 8.3.1995, s.
1) assessed the cohesion financial instruments; Special Report No 7/2003 (OJ C 174, 23.7.2003, p. 
1), jossa arvioitiin koheesiopolitiikan alan rahoitusvälineitä; erityiskertomuksessa nro 7/2003 (EUVL C 174, 23.7.2003, s.
1) examined the implementation of assistance programming for the period 2000–06 and Special Report No 1/2007 (OJ C 124, 5.6.2007, p. 
1) tarkasteltiin tuen ohjelmoinnin täytäntöönpanoa kaudella 2000–2006; erityiskertomuksessa nro 1/2007 (EUVL C 124, 5.6.2007, s.
1) assessed the implementation of the mid-term processes on the Structural Funds 2000–06. 
1) arvioitiin rakennerahastojen välivaiheen menettelyjen täytäntöönpanoa ohjelmakaudella 2000–2006.
13 This period was chosen by the Court to be able to assess the results of completed seaport infrastructures. 
13 Tilintarkastustuomioistuin valitsi tämän ajanjakson kyetäkseen arvioimaan valmiiksi saatujen merisatamainfrastruktuurien tuloksia.
14 Superstructures are fixed assets (e.g. sheds, warehouses, office buildings) built on seaport infrastructures as well as fixed and mobile equipment (e.g. cranes) used in the port area. 
14 Satamien varustukseen kuuluu satamainfrastruktuureihin sijoitettuja käyttöomaisuushyödykkeitä (esimerkiksi suojia taikka varasto-tai toimistorakennuksia) sekä satama-alueella käytettävää kiinteää ja liikkuvaa kalustoa (esimerkiksi nostureita).
The objectives of seaport infrastructure projects can vary. 
Merisatamien infrastruktuurihankkeiden tavoitteet voivat vaihdella.
The 1999 Structural Funds regulation spelled out the general principle that the operations of the funds were to be ‘consistent with other Community policies and operations, in particular in the areas of ... transport’15. 
Vuonna 1999 annetussa rakennerahastoja koskevassa asetuksessa esitettiin yleinen periaate, jonka mukaan rahastojen toimet ”sekä muut yhteisön politiikat ja toimet ovat keskenään yhdenmukaisia [...] liikenteen [...] alalla [...]”15.
The Court’s audit assessed whether the objectives of the selected transport infrastructure projects were consistent with stated transport policy objectives and the objectives of the operational programmes under which they had been funded so as to ensure that EU spending had taken place for the purposes for which it had been approved. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksessaan, vastasivatko tarkastukseen valittujen liikenneinfrastruktuurihankkeiden tavoitteet vahvistettuja liikennepolitiikan tavoitteita sekä niille toimenpideohjelmille asetettuja tavoitteita, joiden perusteella hankkeita oli rahoitettu.
The Court found (see Figure 3 and Box 1) that out of the 27 transport projects audited: (a) eighteen projects were clearly directed at transport objectives; (b) seven projects did not have objectives that supported transport policy but had objectives in other areas supported by the Structural and Cohesion Funds (such as tourism or urban renewal); (c) two projects had objectives that were not in line with either transport policy or the description in the operational programme under which they had been funded. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi (ks. kaavio 3 ja laatikko 1), että tarkastetuista 27 liikennealan hankkeesta a) 18 kohdentui selkeästi liikennealan tavoitteisiin b) seitsemällä ei ollut liikennepolitiikkaa tukevia tavoitteita, mutta tavoitteet liittyivät muihin rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukialoihin (esimerkiksi matkailuun tai kaupunkiympäristön kunnostamiseen) c) kahdella hankkeella oli tavoitteita, jotka eivät vastanneet liikennepolitiikan tavoitteita taikka hankkeiden rahoituksen taustalla olleen toimenpideohjelman kuvausta.
15 Article 2(5) and Article 12 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (OJ L 161, 26.6.1999, p. 
15 Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, 2 artiklan 5 kohta ja 12 artikla (EYVL L 161, 26.6.1999, s.
Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 7% 26% 14,5% 67 % Transport-related project objectives (18 out of 27 projects) Other EU policy-related project objectives (7 out of 27) Project objectives contrary to OP objectives (2 out of 27) 13 FIGURE 3 ASSESSMENT OF PROJECT OBJECTIVES VERSUS OPERATIONAL PROGRAMME (OP) OBJECTIVES 12,7 % BOX 1 EXAMPLES OF OBJECTIVES FOUND (a) Transport policy objectives were found for projects related to strengthening the capacity of the port to handle cargo and passengers, such as building of quays, moles, dykes and terminals, deepening access channels, dredging and excavation works. 
Erityiskertomus nro 4/2012 – Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi? 13 KAAVIO 3 HANKETAVOITTEIDEN JA TOIMENPIDEOHJELMAN TAVOITTEIDEN VERTAILU 7% 26% 14,5% Liikennealaan liittyvät hanketavoitteet (18 hanketta 27:stä) Muihin EU:n toimintapolitiikkoihin liittyvät hanketavoitteet (7 hanketta 27:stä) Toimenpideohjelman vastaiset hanketavoitteet (2 hanketta 27:stä) 67 % 12,7 % LAATIKKO 1 ESIMERKKEJÄ TARKASTUKSESSA HAVAITUISTA TAVOITTEISTA a) Liikennepolitiikkaan liittyviä tavoitteita havaittiin hankkeilla, joiden tarkoituksena oli lujittaa satamien valmiuksia rahtitavaran ja matkustajaliikenteen käsittelyyn.
The audit also assessed whether the construction of the infrastructures had been finished on time and whether they were being used. The Court found that out of the 27 projects: (a) 11 had been finished on time, 12 had experienced an average construction delay of 26 months and the remaining four, totalling 70,8 % of the amounts audited, had not been completed. 
Tarkastuksessa arvioitiin myös, oliko infrastruktuurien rakennustyöt saatu valmiiksi ajoissa, ja olivatko infrastruktuurit käytössä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat seikat: a) Tarkastetuista 27 hankkeesta yksitoista oli saatu valmiiksi ajoissa. Kahdentoista hankkeen yhteydessä rakentaminen oli viivästynyt keskimäärin 26 kuukautta.
The construction works were ongoing at the time of the audit due to delays and technical problems in Gijon (Asturias, Spain), Punta de Langosteira (Galicia, Spain) and Brindisi (Puglia, Italy) and the need for additional dredging and excavation works in Karlovasi (islands of the northern Aegean, Greece). 
Rakennustyöt olivat käynnissä tarkastuksen toimittamisajankohtana viivästysten ja teknisten ongelmien takia Gijonissa (Asturia, Espanja), Punta de Langosteirassa (Galicia, Espanja) ja Brindisissa (Puglia, Italia), ja lisäruop-paus- ja kaivuutyöt olivat tarpeen Karlovasissa (Pohjois-Egean saaret, Kreikka).
Gijon, a project which received 248 million euro of co-financing, was reported to the Court as having been finished in January 2011. 
Gijonin hankkeelle maksetun EU:n osarahoituksen määrä oli 248 miljoonaa euroa; tilintarkastustuomioistuimelle ilmoitettiin, että hanke oli saatu valmiiksi tammikuussa 2011.
The Punta de Langosteira project, which received 258 million euro from the Cohesion Fund, had not been completed by mid-2011; (b) the majority of the infrastructures were in use (see Figure 4): of the 23 finished projects, 19 were in use by mid-2010. 
Punta de Langosteiran hanketta, jota osarahoitettiin koheesiorahastosta 258 miljoonalla eurolla, ei ollut saatu päätökseen vuoden 2011 puoliväliin mennessä. b) Suurin osa hankkeiden avulla rakennetuista infrastruktuureista oli käytössä (ks. kaavio 4): päätökseen saatetuista 23 infrastruktuurista 19 oli käytössä vuoden 2010 puoliväliin mennessä.
Three were not being used (the projects of Augusta, Italy, and Campamento and Arinaga, Spain) and one was only partly used (Bari, Italy). 
Kolme infrastruktuuria ei ollut käytössä (Augustan hanke Italiassa ja Campamenton sekä Arinagan hankkeet Espanjassa), ja yksi oli käytössä vain osittain (Bari, Italia).