natgillin/translations-raw huggingface dataset:
More generally, the sustainability of projects is often in doubt due to limited administrative and financial capacity of the TCc authorities and their delayed adoption of relevant ‘laws’. 
Yleisesti ottaen hankkeiden kestävyys on usein kyseenalainen, sillä Kyproksen turkkilaisyhteisön viranomaisten hallinnolliset ja rahoitusvalmiudet ovat rajalliset ja lisäksi kyseiset viranomaiset ovat hyväksyneet asianomaisia ’lakeja’ myöhässä.
V. On the basis of the above observations the Court makes a set of recommendations to the Commission covering different possible scenarios based both on developments in the reunification process and the level of future EU assistance: III. — Despite the difficult political context and a compressed timetable, the Commission managed to establish a programme which reflected the regulation’s objectives. 
V. Edellä esitettyjen huomautusten perusteella tilintarkastustuomioistuin antaa komissiolle joukon suosituksia, joissa otetaan huomioon tilanteen erilaiset kehittymis-vaihtoehdot sen mukaan, miten yhdistymisprosessi etenee ja mikä on EU-tuen taso tulevaisuudessa: III. – Vaikeasta poliittisesta tilanteesta ja aikataulupaineista huolimatta komissio onnistui laatimaan ohjelman, joka ilmensi asetuksessa esitettyjä tavoitteita.
It was also able to quickly set up a programme management office and introduce suitable implementation mechanisms. 
Komissio kykeni myös perustamaan nopeasti ohjelman hallinnointitoimiston ja ottamaan käyttöön sopivat täytäntöönpanomekanismit.
If there is no settlement in the short term and it is decided that further significant funding should be provided to the TCc, the Commission should take a number of steps to strengthen its management of the assistance programme (see paragraph 64). 
Jos ratkaisuun ei päästä lyhyellä aikavälillä ja Kyproksen turkkilaisyhteisölle päätetään myöntää huomattava määrä rahoitusta lisää, komission olisi erilaisin toimin vahvistettava tukiohjelman hallinnointia (ks. kohta 64).
If it is decided not to support a further large-scale assistance programme, an action plan should be prepared to scale down or phase out the Commission Task Force’s operations (see paragraph 65). 
Jos päätetään olla tukematta uutta laajaa tukiohjelmaa, olisi laadittava toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on komission työryhmän toiminnan vaiheittainen supistaminen tai lopettaminen (ks. kohta 65).
1 The phrase ’northern part of Cyprus’ is a geographical term used to designate the areas of the Republic of Cyprus in which the Government of the Republic does not exercise effective control. — If clear progress is made in the reunification process, the Commission should make early preparations for a programme to enable the whole country to benefit from EU funding following reunification (see paragraph 66). Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community 
1 Ilmaisu ’Kyproksen pohjoisosa’ on maantieteellinen termi, jolla viitataan niihin Kyproksen tasavallan alueisiin, jotka eivät ole tasavallan hallituksen. – Jos yhdistymisprosessi etenee selvästi, komission olisi käynnistettävä hyvissä ajoin sellaisen ohjelman valmistelut, joka mahdollistaa, että koko maa voi hyötyä EU-rahoituksesta yhdistymisen jälkeen (ks. kohta 66). Erityiskertomus nro 6/2012 – Euroopan unionin tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle
Cyprus became independent in 1960. 
Kypros itsenäistyi vuonna 1960.
The Treaty of Guarantee signed the same year by Greece, Turkey, the United Kingdom and the representatives of the Greek Cypriot and Turkish Cypriot communities intended to guarantee the basic provisions of the constitution and the territorial integrity and sovereignty of Cyprus. 
Samana vuonna Kreikka, Turkki, Yhdistynyt kuningaskunta sekä Kyproksen kreikkalaisen yhteisön ja Kyproksen turkkilaisen yhteisön edustajat allekirjoittivat takuusopimuksen, jonka tavoitteena oli taata perustuslain perusmääräykset ja Kyproksen alueellinen koskemattomuus ja suvereniteetti.
However, disagreements over the revision of the constitution soon surfaced and led to a political breakdown in 1963 and an upsurge in intercommunal violence. 
Perustuslain tarkistamisesta syntyi kuitenkin pian erimielisyyksiä, jotka johtivat vuonna 1963 poliittiseen hajoamiseen ja yhteisöjen väliseen väkivaltaan.
After United Nations (UN) Security Council Resolution 186 in March 1964, the UN Peacekeeping Force in Cyprus (UNFICYP) was established and is still in place with a current strength of approximately 1 000 troops. 
Maaliskuussa 1964 annetun Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 186 jälkeen Kyprokselle perustettiin YK:n rauhanturvajoukot (UNIFICYP), jotka ovat edelleen saarella.
The existing de facto division of Cyprus dates back to Turkey’s military intervention in the northern part of the island in July 1974. 
Kyproksen nykyinen tosiasiallinen kahtiajako alkoi, kun Turkki suoritti sotilaallisen väliintulon saaren pohjoisosassa heinäkuussa 1974.
This followed years of intercommunal struggles and a short-lived military coup by sections of the Cypriot National Guard led by Greek officers. 
Sitä seurasivat vuosien ajan jatkuneet yhteisöjen väliset kahakat ja lyhytkestoinen sotilasvallankumous, jonka toteuttajana oli kreikkalaisten upseerien johtama Kyproksen kansalliskaarti.
In the aftermath of the Turkish military intervention the UN Security Council expanded UNFICYP’s mandate, which now includes supervision of the de facto ceasefire and maintenance of a buffer zone along the ’green line‘ which marks out the northern and southern parts of the island. 
Turkin sotilaallisen väliintulon jälkeen YK:n turvallisuusneuvosto laajensi UNFICYPin tehtävää, joka käsittää nykyisin tosiasiallisen tulitauon valvomisen ja puskurivyöhykkeen ylläpidon (puskurivyöhyke sivuaa ’vihreää linjaa’, joka erottaa toisistaan saaren pohjois-ja eteläosan).
As a result of the 1974 events, the vast majority of Greek Cypriots and Turkish Cypriots live separately on the respective sides of the buffer zone. 
Vuoden 1974 tapahtumien seurauksena enemmistö kyproksenkreikkalaisista ja kyproksenturkkilaisista elää erossa toisistaan omalla puolellaan puskurivyöhy-kettä.
The resulting property issue has been one of the most difficult problems to solve as part of the ongoing efforts to reach a settlement (see paragraph 32). 4. 
Tilanteesta aiheutuva omistuskysymys on lukeutunut vaikeimpiin niistä ongelmista, joihin haetaan ratkaisua osana sovintoonpyrkimispro-sessia (ks. kohta 32).
The self-proclaimed ’Turkish Republic of Northern Cyprus‘ was declared on 15 November 1983 but is recognised only by Turkey. 
4. ’Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta’ julistautui yksipuolisesti valtioksi 15. marraskuuta 1983, mutta ainoastaan Turkki on tunnustanut sen.
UN Security Council Resolution 541 (18 November 1983) states that the attempt to create the ’Turkish Republic of Northern Cyprus’ was invalid. 
YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 541 (18. marraskuuta 1983) todetaan, että yritys perustaa ’Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta’ oli pätemätön.
The UN recognises the sovereignty of the Republic of Cyprus according to the terms of its independence in 1960. 
YK tunnustaa Kyproksen tasavallan suverenitee-tin, sillä alue itsenäistyi vuonna 1960.
At its meeting in Helsinki in December 1999, the European Council decided that a political settlement would not be a precondition for the accession of Cyprus to the European Union (EU), although it underlined that a settlement would facilitate the accession process. 
Helsingissä joulukuussa 1999 pitämässään kokouksessa Eurooppa-neuvosto päätti, että poliittisen ratkaisun saavuttaminen ei olisi ehtona Kyproksen liittymiselle Euroopan unioniin. Eurooppa-neuvosto kuitenkin korosti, että ratkaisun löytäminen helpottaisi liittymisprosessia.
In December 2002, the European Council decided in Copenhagen that Cyprus would be admitted as a new EU Member State, while reiterating its preference for the accession of a unified Cyprus. Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community 
Joulukuussa 2002 Eurooppa-neuvosto päätti Kööpenhaminassa, että Kypros hyväksyttäisiin uudeksi EU:n jäsenvaltioksi; Eurooppa-neuvosto kuitenkin muistutti pitävänsä suotavana, että Euroopan unioniin liittyisi yhdistynyt Kypros. Erityiskertomus nro 6/2012 – Euroopan unionin tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle
However, in an April 2004 referendum the Annan Settlement Plan was rejected by 76 % of the Greek Cypriots voting, while 65 % of Turkish Cypriots voting approved it. 
Huhtikuussa 2004 järjestetyssä kansanäänestyksessä 76 prosenttia kyproksenkreikkalaisista kuitenkin hylkäsi Annanin ratkaisusuunnitelman, kun taas 65 prosenttia kyproksenturkkilaisista äänesti sen puolesta.
The Republic of Cyprus therefore joined the EU on 1 May 2004 with the island still de facto divided. 
Kyproksen tasavalta liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004, mutta saari oli näin ollen edelleen tosiasiallisesti jakautunut.
While the whole island legally is part of the EU, the acquis communautaire is suspended in the northern part, an area over which the Republic of Cyprus does not exercise effective control. 
Oikeudellisessa mielessä koko saari kuuluu EU:hun, mutta yhteisön säännöstöä (acquis communautaire) ei sovelleta pohjoisosassa, joka ei ole Kyproksen tasavallan tosiasiallisessa hallinnassa.
This constitutes a unique political, legal and diplomatic context. 
Kyseessä on siten ainutlaatuinen poliittinen, oikeudellinen ja diplomaattinen konteksti.
A new round of UN-sponsored talks was launched in September 2008 and is still ongoing. 
Syyskuussa 2008 käynnistettiin uusi YK:n puitteissa järjestettävä neuvot-telukierros, joka jatkuu edelleen.
The United Nations Secretary-General and the leaders of the Greek Cypriot and Turkish Cypriot communities agreed to meet for a fifth time in January 2012. 
Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri sekä kyproksenkreikkalaisen yhteisön ja kyproksenturkkilaisen yhteisön johtajat ovat sopineet tapaavansa viidennen kerran tammikuussa 2012.
EU FINANCIAL ASSISTANCE 8. 
EU:N RAHOITUSTUKI 8.
Following the 2004 referendum the Council (General Affairs and External Relations), a week before the accession of the Republic of Cyprus to the EU, requested the Commission to submit a proposal for an aid programme. 
Vuoden 2004 kansanäänestyksen jälkeen neuvosto (yleiset asiat ja ulkosuhteet) pyysi komissiota esittämään tukiohjelmaa koskevan ehdotuksen; tämä tapahtui viikkoa ennen Kyproksen tasavallan liittymistä Euroopan unioniin.
In its conclusions the Council stated: ‘The Turkish Cypriot community has expressed their clear desire for a future within the European Union. 
Neuvosto totesi päätelmissään seuraavaa: ”Kyproksen turkkilainen yhteisö on ilmaissut selkeästi haluavansa tulevaisuuden Euroopan unionissa.
The Council is determined to put an end to the isolation of the Turkish Cypriot community and to facilitate the reunification of Cyprus by encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community. 
Neuvosto aikoo päättäväisesti lopettaa Kyproksen turkkilaisen yhteisön eristyneen aseman ja helpottaa Kyproksen yhdistymistä tukemalla Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellista kehitystä.
The Council invited the Commission to bring forward comprehensive proposals to this end, with particular emphasis on the economic integration of the island and on improving contact between the two communities and with the EU.’2 9. 
Neuvosto kehotti komissiota tekemään tätä koskevia kokonaisvaltaisia ehdotuksia, joissa painotetaan erityisesti saaren taloudellista yhdentymistä ja yhteydenpidon parantamista molempien yhteisöjen välillä ja Euroopan unionin kanssa2”. 9.
On 7 July 2004, the Commission proposed a package of two regulations: one for a financial support instrument to encourage the economic development of the Turkish Cypriot community and a ’direct trade‘ regulation. 
Komissio ehdotti 7. heinäkuuta 2004 kahden asetuksen pakettia: toinen koski rahoitustukivälinettä, jolla kannustettaisiin Kyproksen turkkilaisyhteisön taloudellista kehitystä, ja toinen oli ’suoraa kaupankäyntiä’ koskeva asetus.
It proved, however, difficult for the Council to agree on the adoption of this package and the two regulations had to be decoupled3. 
Neuvostolle osoittautui kuitenkin vaikeaksi sopia kyseisen paketin hyväksymisestä, ja asetukset oli erotettava toisistaan3.
2 Council Conclusions on Cyprus, DG E I 8907/04. 
2 Neuvoston Kyproksesta tekemät päätelmät, DG E I 8907/04.
Brussels: Council of the European Union, 27.4.2004. 
Bryssel: Euroopan unionin neuvosto, 27.4.2004.
3 No progress has been made for the adoption of the ’direct trade‘ regulation. 
3 ’Suoraa kaupankäyntiä’ koskevan asetuksen hyväksymisessä ei ole tapahtunut edistystä.
The movement of persons, goods and services from the northern to the southern part of Cyprus is regulated by the ’Green Line Regulation‘ which entered into force on 1.5.2004, Council Regulation (EC) No 866/2004 of 29 April 2004 on a regime under Article 2 of Protocol No 10 of the Act of Accession (OJ L 161, 30.4.2004, p. 
Henkilöiden, tavaroiden ja palveluiden liikkumista Kyproksen pohjoisosasta eteläosaan säännellään ’vihreää linjaa koskevalla asetuksella’, joka tuli voimaan 1.5.2004 (neuvoston asetus (EY) N:o 866/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, vuoden 2003 liittymisasiakirjan pöytäkirjassa nro 10 olevan 2 artiklan mukaisesta järjestelystä (EUVL L 161, 30.4.2004, s.
7 Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community 
7 Erityiskertomus nro 6/2012 – Euroopan unionin tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle
The Council regulation for the instrument of financial support was eventually adopted on 27 February 20064 with an initial allocation of 258,8 million euro. 
Rahoitustukivälinettä koskeva neuvoston asetus hyväksyttiin 27. helmikuuta 20064, ja ensimmäinen tukimäärä oli 258,8 miljoonaa euroa.
This was in fact the amount which had been earmarked for the Turkish Cypriot community for the implementation of EU policies in Cyprus if a political settlement was reached before accession. 
Kyseessä oli itse asiassa rahamäärä, joka oli korvamerkitty Kyproksen turkkilaisyhteisölle Kyproksella toteutettavien EU-politiikkojen täytäntöönpanoon, jos poliittiseen ratkaisuun olisi päästy ennen unioniin liittymistä.
The funding allocation to the instrument’s objectives is set out in the Table. 
Taulukossa esitetään määrärahojen jakautuminen välineen tavoitteiden kesken.
A detailed list of the projects funded under each objective is given in Annex I. As at 30 September 2011 some 69 % of the total contracted amount for the instrument had been paid by the Commission. 
Liitteessä I esitetään yksityiskohtainen luettelo kunkin tavoitteen puitteissa rahoitetuista hankkeista. Komissio oli 30. syyskuuta 2011 mennessä maksanut välineeseen sidotusta kokonaismäärästä noin 69 prosenttia.
4 Council Regulation (EC) No 389/2006 of 27 February 2006 establishing an instrument of financial support for encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community and amending Council Regulation (EC) No 2667/2000 of 5 December 2000 on the European Agency for Reconstruction (OJ L 65, 7.3.2006, p. 
TAULUKKO 4 Neuvoston asetus (EY) N:o 389/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi ja Euroopan jälleenrakennusvirastosta 5 päivänä joulukuuta 2000 annetun asetuksen (EY) N:o 2667/2000 muuttamisesta (EUVL L 65, 7.3.2006, s.
5). 8 TABLE FINANCIAL ALLOCATIONS BY OBJECTIVE (AS AT 30 SEPTEMBER 2011) (million euro) Planned % of total planned Contracted Paid % paid of total contracted Objective 1 Developing and restructuring of infrastructure 129,25 44,2 % 135,02 76,49 56,6 % Objective 2 Promoting social and economic development 84,65 29,0 % 64,87 49,41 76,2 % Objective 3 Fostering reconciliation, confidence-building measures and support to civil society 23,50 8,0 % 19,90 17,61 88,5 % Objective 4 Bringing the Turkish Cypriot community closer to the EU 12,50 4,3 % 8,62 7,49 87,0 % Objective 51 Preparing the Turkish Cypriot community to introduce and implement the acquis communautaire and unallocated TA and Programme Reserve facility 21,35 7,3 % 15,69 14,15 90,2 % Subtotal — Operational part 271,25 92,8 % 244,10 165,15 67,7 % Management (Staff and Missions), Logistics 21,05 7,2 % 15,30 13,64 89,1 % Total 292,30 1 ’Objective 5‘ here includes Unallocated Technical Assistance and a Programme Reserve Facility to which 1,74 million euro has been allocated. 
5). 8 MÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN TAVOITTEITTAIN (TILANNE 30. SYYSKUUTA 2011) (Miljoonaa euroa) Suunniteltu Osuus suunnitellusta kokonaismäärästä (%) Sopimuksen mukainen määrä Maksettu määrä Maksettu sopimuksen mukaisesta kokonaismäärästä (%) Tavoite 1: Infrastruktuurin kehittäminen ja uudelleenorganisointi 129,25 44,2 % 135,02 76,49 56,6 % Tavoite 2: Yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen 84,65 64,87 49,41 76,2 % Tavoite 3: Sovittelu, luottamusta lisäävät toimenpiteet ja tuki kansalaisyhteiskunnalle 23,50 29,0 % 8,0 % 19,90 17,61 88,5 % Tavoite 4: Kyproksen turkkilaisen yhteisön lähentäminen Euroopan unioniin 12,50 4,3 % 8,62 7,49 87,0 % Tavoite 51: Toimet, joilla valmistellaan yhteisön säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa Kyproksen turkkilaisessa yhteisössä Kohdentamaton tekninen apu ja ohjelman vararahasto 21,35 7,3 % 15,69 14,15 90,2 % Toimenpiteitä koskeva osio yhteensä 271,25 92,8 % 244,10 165,15 67,7% Hallinto (Henkilöstö ja työmatkat), Logistiikka 21,05 7,2 % 15,30 13,64 89,1 % Yhteensä 292,30 1 ’Tavoite 5’ sisältää tässä kohdentamattoman varauksen, josta rahoitetaan tekniseen apuun ja ohjelmaan liittyviä toimia; siihen on osoitettu 1,74 miljoonaa euroa.
100,0 % 259,40 178,79 68,9 % Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community 
100,0 % 259,40 178,79 68,9 % Erityiskertomus nro 6/2012 – Euroopan unionin tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle
9 AUDIT SCOPE AND APPROACH 11. 
9 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 11.
The audit addressed the overall question: ‘Is the Commission managing the EU instrument of financial support to the Turkish Cypriot community effectively?’ 
Tilintarkastustuomioistuin esitti tarkastuksessa seuraavan pääkysymyksen: ”Hallinnoiko komissio vaikuttavasti EU:n rahoitusvälinettä, jolla tuetaan Kyproksen turkkilaisyhteisöä?”
This question focused on whether: (a) the Commission had been able to draw up an assistance programme which reflected the instrument’s objectives and had put appropriate arrangements in place for implementing it; (b) the individual projects financed in the framework of the programme are achieving their intended results and whether they are likely to be sustainable. 
Kysymys keskittyi seuraaviin seikkoihin: a) oliko komissio pystynyt laatimaan tukiohjelman, joka ilmensi rahoitusvälineen tavoitteita, ja oliko se ottanut ohjelmaa varten käyttöön asianmukaiset täytäntöönpanomekanismit b) ollaanko ohjelman puitteissa rahoitetuilla yksittäisillä hankkeilla saavuttamassa odotetut tulokset ja onko todennäköistä, että tulokset ovat kestäviä.
The audit did not seek to assess whether the programme is contributing to the instrument’s political objective of reunification. 
Tarkastuksessa ei pyritty arvioimaan, edistetäänkö ohjelman avulla rahoitusvälineen poliittista tavoitetta eli Kyproksen yhdistymistä.
The audit gathered evidence for its assessment through documentary review, interviews and three on-the-spot audit visits to Cyprus in 2011. 
Tarkastuksessa kerättiin todentavaa aineistoa arvioitavaksi perehtymällä asiakirja-aineistoon, tekemällä haastatteluja ja käymällä vuonna 2011 kolme kertaa paikan päällä Kyproksella.
In particular, the audit examined a sample of 34 contracts selected from nine of the main projects out of 24 projects funded through the programme and covering all five of the instrument’s policy objectives. 
Tarkastuksen yhteydessä tarkastettiin 34 sopimuksen otos, joka oli poimittu yhdeksän pääasiallisen hankkeen joukosta (ohjelman kautta rahoitettiin kaikkiaan 24 hanketta).
The contracts audited totalled 97,5 million euro or one third of the total budget allocations to the instrument (292,3 million euro). 
Tarkastettujen sopimusten yhteisarvo oli 97,5 miljoonaa euroa eli yksi kolmasosa välineen kokonaismäärärahoista (292,3 miljoonaa euroa).
The complete list of contracts covered by the audit is given in Annex II. Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community 
Liitteessä II esitetään luettelo kaikista tarkastuskohteena olleista sopimuksista. Erityiskertomus nro 6/2012 – Euroopan unionin tuki Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle
10 OBSERVATIONS THE COMMISSION FACED SIGNIFICANT CONSTRAINTS IN THE SETTING UP AND IMPLEMENTATION OF THE PROGRAMME 13. 
10 HUOMAUTUKSET KOMISSIOLLA OLI HUOMATTAVIA VAIKEUKSIA OHJELMAN LAATIMISESSA JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA 13.
The audit assessed whether the Commission had effectively managed the setting up of the programme. 
Tarkastuksessa arvioitiin, oliko komissio hoitanut ohjelman laatimisen vaikuttavasti.
To do this it examined whether it had established clear, logical and timely priorities and actions focused on the main objectives of the instrument and based on the needs of the TCc. 
Sitä varten tarkastettiin, oliko komissio kehittänyt selvät, loogiset ja oikea-aikaiset painopistealueet ja toimet, joissa keskityttiin välineen päätavoitteisiin ja jotka perustuivat Kyproksen turkkilaisyhteisön tarpeisiin.
It also examined whether the Commission, in setting up the specific implementation structures and procedures for this programme, had taken account of previous Commission experience, had evaluated different possible options, and had ensured it had adequate expertise to implement the programme. 
Lisäksi tarkastettiin, oliko komissio ohjelman täytäntöönpanorakenteita ja -menettelyjä laatiessaan ottanut huomioon aikaisemman kokemuksensa ja arvioinut erilaisia mahdollisia vaihtoehtoja sekä varmistanut, että sillä oli ohjelman täytäntöönpanoon tarvittava asiantuntemus.
The overall objective of the assistance financed by the instrument according to Article 1 of the Council regulation is to facilitate the reunification of Cyprus. 
Neuvoston asetuksen 1 artiklan mukaan välineellä rahoitetun tuen päätavoite on helpottaa Kyproksen yhdistymistä.
This is to be done ‘by encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community with particular emphasis on the economic integration of the island, on improving contacts between the two communities and with the EU, and on preparation for the acquis communautaire’. 
Tavoite on määrä saavuttaa ”edistämällä Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellista kehitystä ja painottaen tässä erityisesti saaren talouden yhtenäistämistä ja vuorovaikutuksen parantamista saaren kahden yhteisön välillä ja EU:n kanssa sekä valmisteluja yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi”.
Article 2 of the regulation lists a wide range of more specific objectives which the assistance is required to cover (see Box 1). 
Asetuksen 2 artiklassa luetellaan useita täsmällisempiä tavoitteita, jotka tuen on katettava (ks. laatikko 1).
An approach focused on a more limited number of objectives would have allowed the Commission to better target the assistance. 
Jos ohjelmassa olisi keskitytty pienempään määrään tavoitteita, komissio olisi pystynyt kohdentamaan tuen paremmin.
All the audited interventions contributed to varying degrees to the regulation’s objectives in Article 2. 
Kaikki tarkastuksen kohteena olleet tukitoimenpiteet edistivät vaihtelevissa määrin asetuksen 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamista.
The focus on infrastructure and economic development of the TCc was intended to ensure that the level of development of the TCc economy compared to that of the Greek Cypriot community would not be an obstacle to a political settlement. 
Keskittymällä Kyproksen turkkilaisyhteisön infrastruktuuriin ja taloudelliseen kehitykseen pyrittiin varmistamaan, että Kyproksen turkkilaisyhteisön talouden kehitystaso Kyproksen kreikkalaisyhteisön talouteen nähden ei olisi esteenä poliittisen sovintoratkaisun saavuttamiselle.