natgillin/translations-raw huggingface dataset:
64 The Commission action plan should be complemented with ‘quantifiable targets’. 
64 Komission toimintasuunnitelmaa olisi täydennettävä määrällisesti ilmaistavilla tavoitteilla.
However, the best time to set these is when drafting the Work Programmes for 2018-2020 which are not yet completed. 
Ne on kuitenkin paras vahvistaa vuosien 2018–2020 työohjelmien laatimisen yhteydessä.
65 The Commission confirms that no comparable data regarding climate related spending under the previous MFF exist. 
65 Komissio vahvistaa, ettei edellisen monivuotisen rahoituskehyksen ajalta ole olemassa vertailukelpoisia tietoja ilmastoon liittyvistä menoista.
At the same time, the Commission considers that the major increase in climate spending in the Court’s estimates for some programmes (notably those in paragraph 69) broadly confirm the scale of the Commission’s working level estimates from the beginning of the MFF. 
Se myös katsoo, että ilmastorahoituksen selvä kasvu joitakin ohjelmia koskevissa tilintarkastustuomioistuimen arvioissa (etenkin 69 kohdassa mainituissa) on yleisesti ottaen samantasoinen kuin komission monivuotisen rahoituskehyksen alussa määrittämä alustava arvio.
67 The Commission considers that the primary benefit of climate tracking in the EU budget lies in supporting a climate-friendly design of spending measures across EU programmes. 
67 Komission näkemyksen mukaan tärkein EU:n talousarviosta peräisin olevan ilmastorahoituksen seurannasta saatava hyöty on se, että sillä edistetään ilmastoystävällistä menosuunnittelua kaikissa EU:n ohjelmissa.
Reply of the Commission 74 71 The variations in climate relevant spending in different country programmes reflect to a great extent the sector priorities of the country, and thus should not be seen as an indication of broader or narrower commitment to climate action. 
Komission vastaukset 74 71 Ilmastomenojen vaihtelu eri maiden ohjelmien välillä kuvastaa hyvin pitkälti sitä, että maat painottavat eri aloja eri tavoin, eikä sitä siksi ole syytä pitää osoituksena voimakkaasta tai heikosta sitoutumisesta ilmastotoimiin.
75 The targeting of research and innovation (R&I) activities on particular sectors or clusters (such as low carbon economy) were expressly not the subject of detailed discussions in programming. 
75 Tutkimus-ja innovointitoimien kohdentaminen tietyille aloille tai tiettyihin klustereihin (esimerkiksi vähähiiliseen talouteen) jätettiin tarkoituksella ohjelmasuunnittelusta käytyjen yksityiskohtaisten keskustelujen ulkopuolelle.
The negotiation of R&I objectives was subject to the ex ante conditionality on smart specialisation. 
Tutkimuksen ja innovoinnin tavoitteista käytyjen neuvottelujen ennakkoehtona oli älykäs erikoistuminen.
Had the Commission intervened to have a stronger climate-related orientation as regards research and innovation in the German and Romania OPs it would have been contrary to the legally established ex ante conditionality on smart specialisation strategies for which a bottom-up process is essential. 
Jos komissio olisi vaatinut, että Saksan ja Romanian toimenpideohjelmien tutkimus-ja innovointitoimissa painotetaan voimakkaammin ilmastoa, se olisi toiminut vastoin lailla vahvistettua älykkäiden erikoistumisstrategioiden ennakkoehtoa.
The Commission services are observing that sustainable energy and climate are one of the top priories of these strategies. 
Komission yksiköt panevat merkille, että kestävä energia ja ilmasto ovat näiden strategioiden tärkeimpiä prioriteetteja.
76 The Commission notes that the European Social Fund (ESF) programmes can respond to any changes in demand for green skills as and when they emerge. 
76 Komissio toteaa, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmilla voidaan vastata kaikkiin vihreän osaamisen kysynnän muutoksiin sitä mukaa kuin niitä ilmenee.
Common Commission reply to paragraphs 77-79 The Commission notes that while the contribution of all the ESI Funds together to climate action exceeds 25 %, the individual contribution of each of the funds is inevitably set to vary according to how closely its specific primary missions are linked to climate action. 
Komission yhteinen vastaus 77–79 kohtaan Komissio toteaa, että vaikka kaikkien ERI-rahastojen yhteenlaskettu panostus ilmastotoimiin ylittää 25 prosenttia, kunkin rahaston yksittäinen panostus vaihtelee väistämättä sen mukaan, miten läheisesti sen ensisijaiset tehtävät liittyvät ilmastotoimiin.
For the ESF, such a contribution can only be indirect, in particular through investments into green skills, which are in turn closely related to labour market developments and hence demand-driven. 
ESR:ssä tämä panostus voi olla vain välillinen ja toteutua etenkin vihreään osaamiseen tehtävien investointien kautta.
The Commission notes that the monitoring system to track the ESF contribution to climate action has been strengthened in the 2014-2020 financial period in particular by including climate action as a ‘secondary theme’ for tracking the ESF contribution. 
Komissio toteaa, että järjestelmää, jolla seurataan ESR:n varojen kohdentumista ilmastotoimiin, on vahvistettu rahoituskaudella 2014–2020 etenkin sisällyttämällä ilmastotoimet ”toissijaiseksi aihepiiriksi”, jolla ESR:n panostusta seurataan.
Notwithstanding, the Commission admits that the ESF contribution to climate action can be better valorised, and will consider options to this end in the future. 
Komissio kuitenkin myöntää, että ESR:n varojen kohdentumista ilmastotoimiin voitaisiin hyödyntää paremmin, ja aikoo pohtia, miten tämä voitaisiin toteuttaa.
81 With the last CAP reform the scope of cross compliance was subject to a considerable review in light of the fact if requirements were controllable, directly addressed to farmers and linked to farming activity. 
81 Kun YMP:tä viimeksi uudistettiin, täydentävien ehtojen soveltamisalaa tarkistettiin huomattavasti sen perusteella, olivatko vaatimukset valvottavissa, kohdistuivatko ne suoraan viljelijöihin ja liittyivätkö ne viljelytoimintaan.
As a result, the list of Good Agricultural and Environmental Conditions (GAECs) was shortened by more than 50 % (from 15 to 7) and the statutory management requirements (SMRs) reduced from 18 to 13. 
Tämän tuloksena maan hyvää maatalous-ja ympäristökuntoa koskevien toimenpidevaatimusten, jäljempänä ’toimenpi-devaatimukset’, luettelo lyheni alle puoleen (15:stä 7:ään) ja lakisääteiset hoitovaatimukset, jäljempänä ’hoitovaati-mukset’, vähenivät 18:sta 13:een.
Reply of the Commission 75 82 The Commission does not share the view that the greening of direct payments is largely based on the previous GAECs. 
Komission vastaukset 75 82 Komissio ei jaa tilintarkastustuomioistuimen näkemystä siitä, että suorien tukien viherryttäminen perustuu suurelta osin aiempiin toimenpidevaatimuksiin.
The requirements for ecological focus area and crop diversification are new and the protection of permanent pasture has been strongly reinforced with for instance the full protection of environmentally sensitive permanent grassland and a reduced margin of possibility to plough up permanent grassland. 
Ekologisen alan osuus viljelyalasta ja viljelyn monipuolistaminen ovat uusia vaatimuksia, ja pysyvän nurmen säilyttämistä on vahvistettu voimakkaasti esimerkiksi asettamalla täysi suoja ympäristöllisesti herkälle pysyvälle nurmelle ja supistamalla pysyvän nurmen kyntömahdollisuuksia.
The Commission also believes that the greening of direct payments has a significant impact rather than a limited impact. 
Komissio uskoo myös, ettei suorien tukien viherryttämisen vaikutus ole vähäinen vaan merkittävä.
The impact fairly reflects the climate-relatedness of the three farming practices. 
Vaikutus kuvastaa oikealla tavalla sitä, missä määrin kolme viljelykäytäntöä liittyvät ilmastoon.
While indeed the greening requirements do not affect all farmers, the available information also shows that 72 % of the total agricultural area is concerned, which is even more relevant with regard to climate action. 
On totta, etteivät viherryttämisvaatimukset koske kaikkia viljelijöitä, mutta käytettävissä olevien tietojen mukaan ne koskevat 72:ta prosenttia kyseessä olevasta kokonaisviljelyalasta, mikä on ilmastotoimien kannalta vielä olennaisempaa.
84 Climate mainstreaming does not require each region/Member State to step up the investment in climate change mitigation or adaptation. 
84 Ilmastotoimien valtavirtaistaminen ei tarkoita, että jokaisen alueen tai jäsenvaltion olisi lisättävä investointeja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tai siihen sopeutumiseen.
Climate action has to be given due consideration in the SWOT analysis and the identification of needs and are evaluated against other priorities. 
Ilmastotoimet on otettava asianmukaisesti huomioon SWOT-analyysissa ja tarpeita määriteltäessä, ja niitä on verrattava muihin prioriteetteihin.
In particular, the effect of the economic crisis has in many areas led to a greater need of enhancing the economic situation in the farming sector which has been affected by the crisis. 
Etenkin talouskriisin vaikutukset ovat monilla alueilla johtaneet siihen, että kriisistä kärsineen maatalousalan taloudellista tilannetta on kohennettava.
Against this background, the stabilisation of climate-related expenditure (even if this cannot be precisely quantified due to a lack of appropriate methodologies) is not a negative outcome. 
Tästä syystä ilmastoon liittyvän rahoituksen muuttumattomuus (vaikka sitä ei voidakaan täsmällisesti kvantifioida, koska tarvittavia menetelmiä ei ole olemassa) ei ole kielteinen asia.
85 The setting of selection criteria is a responsibility of the Member States. 
85 Valintakriteerien asettamisesta vastaavat jäsenvaltiot.
The Commission provided guidance on the ‘potential for climate action in EAFRD’ which included a recommendation to design selection criteria. 
Komissio on julkaissut ohjeita siitä, miten ilmastotoimia voidaan sisällyttää maaseuturahastosta rahoitettaviin ohjelmiin (”Potential for climate action – EAFRD”).
89 The objective to adapt fishing capacity to available resources through financial support to fleet management measures was partially achieved in the last programming period. 
89 Tavoite, joka koskee kalastuskapasiteetin mukauttamista käytettävissä oleviin resursseihin tukemalla laivaston hallinnointitoimenpiteitä taloudellisesti, saavutettiin osittain viime ohjelmakaudella.
Conclusions and recommendations 91 The Commission stresses that the undertaking to increase climate-related spending to at least 20 % of the EU budget was a political commitment intended to mainstream climate action across EU programmes. 
Johtopäätökset ja suositukset 91 Komissio korostaa, että kun ilmastotoimien osuus sitouduttiin kasvattamaan vähintään 20 prosenttiin EU:n budjetista, kyseessä oli poliittinen sitoumus, jonka tarkoituksena oli sisällyttää ilmastotoimet kaikkiin EU:n ohjelmiin.
Reply of the Commission 76 92 The Commission considers that, in general, important progress has been made both in including climate considerations in programme development and in developing the unique quantified mainstreaming approach, which now provides a transparent baseline. 
Komission vastaukset 76 92 Komission näkemyksen mukaan yleinen edistys on ollut huomattavaa: ilmastonmuutos on otettu huomioon ohjelmia kehitettäessä ja on luotu ainutlaatuinen, määrällinen valtavirtaistamismalli, joka tarjoaa nyt yksiselitteisen lähtötason.
The Commission notes, however, that the potential individual contribution of each of the funds is set to vary according to how closely its specific primary missions are linked to climate action. 
Komissio toteaa kuitenkin, että kunkin yksittäisen rahaston mahdollinen panostus vaihtelee väistämättä sen mukaan, miten läheisesti sen ensisijaiset tehtävät liittyvät ilmastotoimiin.
It is, therefore, inevitable that the systems used to programme and to monitor the contribution would differ from one fund to another. 
Siksi on väistämätöntä, että panostuksen suunnittelu-ja seurantajärjestelmät vaihtelevat rahastosta toiseen.
Nevertheless, the Commission considers that it is broadly on track towards the 20 % target, while recognising that further efforts are needed, as outlined in the MFF MTR. 
Komissio katsoo kuitenkin toimiensa olevan yleisesti ottaen aikataulussa, jota 20 prosentin tavoitteen saavuttaminen edellyttää, mutta myöntää lisätoimien olevan tarpeen, kuten monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa on todettu.
93 The Commission highlights that the 20 % objective was announced as one element of the mainstreaming approach in the EU budget, with is in itself one element in the EU approach to responding to the investment needs associated with climate change (see Commission reply to paragraph 24). 
93 Komissio korostaa, että 20 prosentin tavoitteen ilmoitettiin olevan osa EU:n talousarvioon sisältyvää valtavirtaistamisperiaatetta. Tämä puolestaan liittyy EU:n lähestymistapaan, jolla pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen liittyviin investointitarpeisiin (ks. komission vastaus 24 kohtaan).
The Commission has assessed progress towards the 20 % target in the MFF MTR, as explained in its reply to paragraph 28. 
Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa, kuten komission vastauksessa 28 kohtaan selostetaan.
94 With the programming processes completed, the Commission is now in a position to consolidate the reliable data for updated estimates of these programmes with regard to climate spending, and has published the state of play in the context of the MFF MTR. 
94 Nyt kun ohjelmasuunnittelu on saatu päätökseen, komissio pystyy kokoamaan luotettavat tiedot ja laatimaan päivitetyt arviot näihin ohjelmiin sisältyvästä ilmastorahoituksesta. Se onkin julkaissut tilannekatsauksen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä.
This exercise would have been based on inaccurate data and thus could have led to erroneous interpretations, if undertaken on the basis of the 2014-2016 data. 
Tilannekatsaus olisi perustunut vääriin tietoihin ja voinut johtaa virhetulkintoihin, jos se olisi laadittu vuosia 2014–2016 koskevien tietojen pohjalta.
The MFF MTR estimates that over the 2014-2020 period a total of slightly above EUR 200 billion of climate-related spending will be reached. 
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa on arvioitu, että kaudella 2014–2020 ilmastotoimiin liittyvää rahoitusta on hieman yli 200 miljardia euroa.
95 The Commission underlines that the EU method of tracking climate-related spending is pioneering a quantified approach to monitoring budgetary spending. 
95 Komissio korostaa, että EU:n käyttämä ilmastorahoituksen seurantamenetelmä on uraauurtava määrällinen tapa seurata talousarviorahoitusta.
As such, there are opportunities for further improvement, while overall the methodology is robust and transparent. 
Siinä on sinänsä parantamisen varaa, mutta kaikkiaan menetelmä on luotettava ja avoin.
Recommendation 1 — Robust multi annual consolidation exercise The Commission accepts the recommendation with regard to carrying out a robust, multi-annual consolidation exercise to identify whether programmed climate expenditure is on track to achieve the 20 % target, and considers it delivered within the context of the MFF MTR. 
Suositus 1 – Perusteellinen monivuotinen tietojen koonti Komissio hyväksyy suosituksen, joka koskee kattavan monivuotisen tietojen koonnin toteuttamista sen selvittämiseksi, ovatko ohjelmoidut ilmastomenot kohdallaan 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi. Se katsoo panneensa suosituksen täytäntöön monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä.
The Commission plans to continue monitoring progress annually in the context of preparing annual draft budgets. 
Komissio aikoo vastaisuudessakin seurata edistymistä vuosittain talousarvioesitysten laadinnan yhteydessä.
Reply of the Commission 77 Recommendation 2 — Comprehensive reporting framework (a) The Commission partially accepts the recommendation. 
Komission vastaukset 77 Suositus 2 – Kattava raportointimenettely a) Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
It accepts to show relevant aspects of, and progress made on, climate action in the relevant AARs as appropriate. 
Se aikoo esittää relevanteissa vuotuisissa toimintakertomuksissa olennaiset tiedot ilmastotoimista ja näiden toimien edistymisestä.
The new Annual Management and Performance report (AMPR) summarises (section 1) the EU budget performance based on the latest available evidence on the results achieved with the EU budget. 
Uudessa vuotuisessa hallintoja tuloksellisuuskertomuksessa (1 osa) esitetään yhteenveto talousarvion tuloksellisuudesta uusimpien tietojen pohjalta.
This reporting draws on information from the Annual Activity Reports; the budgetary Programme Statements; and other sources such as evaluation and implementation reports on EU programmes. 
Kertomuksessa hyödynnetään vuotuisia toimintakertomuksia, talousarvioehdotukseen sisältyviä ohjelmaselvityksiä ja muita lähteitä, kuten EU:n ohjelmien arviointi-ja täytäntöönpanokertomuksia.
The report provides a summary account whereas further detailed reporting on programmes’ objectives and progress on indicators are available in the Annual Activity Reports and Programme Statements. 
Kertomuksessa esitetään yhteenveto, kun taas yksityiskohtaisempaa tietoa ohjelmien tavoitteista ja indikaattorien kehityksestä on saatavilla vuotuisissa toimintakertomuksissa ja ohjelmaselvityksissä.
The Commission does not accept the recommendation to report on financial instruments in the context of tracking budgetary effort towards the 20 % target. (b) The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. (c) The Commission does not accept the recommendation. 
Komissio ei hyväksy suositusta rahoitusvälineitä koskevasta raportoinnista seurattaessa talousarviomenojen edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa. b) Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille. c) Komissio ei hyväksy suositusta.
While committed to improving the granularity of data, the implications of such additional administrative burden imposed on both the Commission and the Member States are unclear. 
Komissio on sitoutunut lisäämään tietojen yksityiskohtaisuutta, mutta ei ole selvää, miten tästä aiheutuva hallinnollisen rasitteen lisääntyminen sekä komissiossa että jäsenvaltioissa vaikuttaisi.
The Commission will consider the possibility of differentiating between mitigation and adaptation if the methodology is revised in the future, and highlights that the two are closely interlinked. 
Komissio harkitsee mahdollisuutta pitää hillitsemis-ja sopeutumistoimet erillään, jos menetelmää tulevaisuudessa tarkistetaan, mutta korostaa, että hillitsemis-ja sopeutumistoimet kytkeytyvät läheisesti toisiinsa.
96 The Commission agrees that further efforts are needed to mainstream climate across EU programmes. 
96 Komissio on samaa mieltä siitä, että ilmastotoimien sisällyttäminen kaikkiin EU:n ohjelmiin edellyttää lisätoimia.
The political objective of 20 % was set to foster mainstreaming (see also Commission reply to paragraph 25). 
Asettamalla 20 prosentin poliittinen tavoite pyrittiin edistämään valtavirtaistamista (ks. myös komission vastaus 25 kohtaan).
The Commission considers such flexibility in relation to the 20 % target as appropriate in developing an innovative approach to mainstreaming and tracking climate relevant spending. 
Komission mielestä tällaisen joustavan 20 prosentin tavoitteen asettaminen on järkevää kehitettäessä innovatiivista menetelmää valtavirtaistamista ja ilmastoon liittyvien menojen seurantaa varten.
The EU mainstreaming approach seeks to integrate climate aspects into all policies and uses the 20 % target to foster mainstreaming. 
EU:n omaksuman valtavirtaistamisperiaatteen tarkoituksena on sisällyttää ilmastotoimet kaikkiin politiikan aloihin, ja siinä käytetään 20 prosentin tavoitetta valtavirtaistamisen edistämiseksi.
The Commission has assessed progress towards the 20 % target in the MFF MTR, as explained in the Commission reply to paragraph 28. 
Komissio on arvioinut edistymistä 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa, kuten komission vastauksessa 28 kohtaan selostetaan.
Recommendation 3 — Assessment of climate change needs The Commission partially accepts the recommendation. 
Suositus 3 – Ilmastonmuutoksen torjunnan tarvearviointi Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
The Commission accepts to consider the climate change needs and the potential to contribute of different areas when proposing a new overall political target. 
Se aikoo ottaa huomioon ilmastonmuutoksen torjunnan tarpeet ja kunkin alan osallistumismahdollisuudet esittäessään uutta yleistä poliittista tavoitetta.
The Commission does not accept to plan specific contributions for each area or programme. 
Komissio ei hyväksy kantaa, jonka mukaan sen tulisi suunnitella kullekin alalle tai ohjelmalle erityinen ilmastorahoitusosuus.
Reply of the Commission 78 97 The Commission considers that good progress has been made in climate mainstreaming in the EU budget and that the EU methodology is transparent and fit for purpose. 
Komission vastaukset 78 97 Komissio katsoo, että ilmastotoimien valtavirtaistamisessa EU:n talousarvioon on edistytty hyvin ja että EU:n menetelmä on avoin ja tarkoituksenmukainen.
The Commission refers to its reply to paragraph 29 with regard to the nature of the climate spending in various instruments. 
Komissio viittaa 29 kohtaan antamaansa vastaukseen, jossa käsitellään ilmastomenojen luonnetta eri välineissä.
It points out that the legal texts differ in their integration of the political objective of climate mainstreaming which in several cases is introduced as a political ambition in the preamble, not a legally binding target. 
Se huomauttaa, että ilmastotoimien valtavirtaistamista koskeva poliittinen tavoite ilmaistaan säädöksissä eri tavoin. Monissa tapauksissa sitä ei ilmaista oikeudellisesti sitovana tavoitteena, vaan poliittisena pyrkimyksenä johdanto-osassa.
See also Commission reply to paragraphs 25 and 26. 
Katso myös komission vastaukset 25 ja 26 kohtaan.
The Commission has outlined its projection for climate-related spending until 2020 in the context of the MFF MTR. 98 The EU approach to climate mainstreaming was built on international practices and has developed a quantified tracking methodology that balances the administrative burden and robustness of data. 
Komissio on esittänyt monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa vuoteen 2020 ulottuvan ennusteensa ilmastoon liittyvistä menoista. 98 EU:n omaksuma ilmastotoimien valtavirtaistamisperiaate perustuu kansainvälisiin käytäntöihin, ja sitä varten on laadittu määrällinen seurantamenetelmä, jonka avulla saadaan luotettavia tietoja ilman kohtuutonta hallinnollista rasitetta.
The Commission notes the Court’s calculations based on other methods of climate tracking, but does not consider that these should be given preference over the innovative and detailed mainstreaming approach that has been agreed in the EU. 
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen laskelmat, jotka perustuvat muihin ilmastotoimien seuranta-menetelmiin, mutta sen mielestä näitä menetelmiä ei pitäisi pitää parempina kuin EU:n tasolla hyväksytyt innovatiiviset ja yksityiskohtaiset valtavirtaistamisperiaatteet.
99 The Commission acknowledges that there is a possibility of over-and under-estimation of certain spending elements of climate relevance under the current methodology. 
99 Komissio myöntää olevan mahdollista, että nykyinen menetelmä on johtanut tiettyjen menojen kohdalla ilmastotoimien osuuden yli-tai aliarviointiin.
At the same time, we do not consider a set of principles developed by a group of international aid organisations in 2015 for mitigation tracking of their operations to be a relevant point of reference for the approach agreed at EU level. 
Sen mielestä tiettyjen kansainvälisten kehitysapuorganisaatioiden vuonna 2015 laatimat periaatteet, joilla organisaatiot seuraavat omien toimiensa vaikutusta ilmastonmuutoksen hillitsemi-seen, eivät kuitenkaan ole pätevä vertailukohta EU:n tasolla hyväksytylle valtavirtaistamisperiaatteelle.