natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Types of expenditure where Member State authorities restricted grants to standard or maximum costs in a way that limits the risk of overspecification Standard unit costs — per metre of hedging (e.g. in France under the measure ‘Conservation and upgrading of the rural heritage’) — per hectare of land improvement (e.g. in Hungary under the measure ‘First afforestation of agricultural land’) Maximum costs per unit of output or result — per square metre of building constructed or renovated (e.g. in Bulgaria for buildings under the measure ‘Village renewal and development’) — per animal place (e.g. in France for cattle sheds under the measure ‘Farm modernisation’) Maximum costs per category of expenditure — maximum amount for a type of agricultural equipment (e.g. in France for spraying equipment under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum amount for technical or feasibility studies (e.g. in the Czech Republic for preparation of plans for biogas projects under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum percentage for fees (e.g. in Spain (Andalucía) for architects’ fees under the measure ‘Adding value to agricultural and forestry products’) Box 4 Box 3 
Menotyyppejä, joiden osalta jäsenvaltioiden viranomaiset ovat rajoittaneet avustukset vakio-tai enimmäiskustannuksiin ja vähentäneet siten liian tarkkojen eritelmien riskiä Vakioyksikkökustannukset – aita/metri (esimerkiksi Ranskassa toimenpiteessä ”Maaseutuperinnön säilyttäminen ja edistäminen”) – maanparannus/hehtaari (esimerkiksi Unkarissa toimenpiteessä ”Maatalousmaan ensimmäinen metsitys”) Enimmäiskustannukset tuotoksen tai tuloksen yksikköä kohden – rakennettu tai kunnostettu rakennus / neliömetri (esimerkiksi Bulgariassa rakennukset, jotka sisältyivät toimenpiteeseen ”Kylien kunnostus ja kehittäminen”) – eläinpaikkaa kohden (esimerkiksi Ranskassa eläinsuojat toimenpiteessä ”Maatilojen nykyaikaistaminen”) Enimmäiskustannukset menoluokkaa kohden – enimmäismäärä tietyntyyppisen maatalouslaitteen yhteydessä (esimerkiksi Ranskassa ruiskutuslaitteet toimenpiteessä ”Maatilojen nykyaikaistaminen”) – enimmäismäärä teknisten tai toteutettavuustutkimusten yhteydessä (esimerkiksi Tšekin tasavallassa suunnitelmien laatimiseksi biokaasuhanketta varten toimenpiteessä ”Maatilojen nykyaikaistaminen”) – palkkioihin sovellettava enimmäisprosenttiosuus (esimerkiksi Espanjassa Andalusiassa arkkitehdin palkkiot toimenpiteessä ”Maa‐ ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen”) Laatikko 4 Laatikko 3
Observations 24 For other measures, where justified by the risk, proposed costs should be evaluated to ensure that specifications are reasonable 43 Where the costs are not restricted to those of a standard specification, the risk of overspecification needs to be addressed. 
Huomautukset 24 Esitetyt kulut pitäisi eräissä muissa toimenpiteissä arvioida, kun se on riskien vuoksi perusteltua, jotta voidaan varmistaa eritelmien kohtuullisuus 43 Jos kuluja ei rajata vakioeritelmän avulla, liian tarkkoihin eritelmiin liittyvät riskit on otettava huomioon.
Standard calculations and comparison to benchmarks can quickly identify applications that may be overspecified 44 For all but the smaller projects, ap‐ plicants have to provide physical and financial data on their businesses and on the project plans, which the Member State authorities use to check eligibility and select the best projects. 
Vakiolaskelmat ja vertaaminen viitemääriin auttavat nopeasti yksilöimään hakemukset, joissa mahdollisesti on liian tarkka eritelmä 44 Pieniä hankkeita lukuun ottamatta hakijoiden on esitettävä liiketoimintaan‐ sa ja hankesuunnitelmiaan koskevaa fyysistä ja taloudellista näyttöä, jotta jäsenvaltion viranomaiset voivat tarkas‐ taa tukikelpoisuuden ja valita parhaat hankkeet.
This information ranges from just a few figures to full business plans. 
Näytössä voi olla kyse muu‐ tamasta luvusta tai jopa täysimittaisista liiketoimintasuunnitelmista.
Member State authorities can also make use of this information to check that the costs of the proposed project are reasonable in relation to the expected outputs or results: the contribution that the pro‐ ject is likely to make towards achieving the RDP objectives. 
Jäsenvaltioi‐ den viranomaiset voivat käyttää kyseisiä tietoja myös tarkastaessaan, että ehdo‐ tettujen hankkeiden kulut ovat kohtuul‐ liset suhteessa oletettuihin tuotoksiin tai tuloksiin, ja arvioidessaan, missä määrin hankkeet todennäköisesti myötävaikut‐ tavat maaseudun kehittämisohjelman tavoitteiden saavuttamiseen.
Examples include simple payback calculations or relating the capacity of agricultural equipment to the size and type of farm. 
Esimerk‐ kejä tästä ovat yksinkertaiset takaisin‐ maksulaskelmat tai maatalouslaitteiden kapasiteetin vertaaminen tilan kokoon ja tyyppiin.
45 Member State authorities can establish standard calculations and spread‐ sheets that allow their staff to quickly calculate financial ratios or other in‐ dicators and compare them to bench‐ marks or warning levels. 
45 Jäsenvaltioiden viranomaiset voivat laatia vakiolaskelmia ja laskentataulukoi‐ ta, joiden avulla niiden henkilöstön on mahdollista nopeasti laskea taloudellisia suhdelukuja tai muita indikaattoreita ja verrata niitä viitemääriin tai varoitusta‐ soihin.
This can be done with little additional time or cost using templates for application forms to ensure the information is consistent. 
Tämä ei vie juurikaan enempää aikaa eikä aiheuta lisäkuluja, sillä apuna voidaan käyttää hakemuslomakemalleja ja siten varmistaa tietojen yhdenmu‐ kaisuus.
Applications that fall within the normal ranges can have a reduced level of scrutiny and those outside the range be investigated more thoroughly to ensure that the costs are reasonable. 
Sen sijaan tavanomaisen vaihteluvälin ulkopuolelle jäävät hakemukset voidaan tutkia perusteellisemmin, jotta saadaan varmuus kulujen kohtuullisuudesta.
46 These benchmarks can also be used as cost effectiveness or ‘value for money’ criteria for project selection. 
46 Näitä viitemääriä voidaan käyttää myös kustannusvaikuttavuutta tai rahalle saatavaa vastinetta mittaavina kritee‐ reinä, kun hankkeita valitaan.
As an example, in the United Kingdom (Eng‐ land) the authorities set a target that, on average, projects involving sup‐ port for small rural businesses should generate one new job per GBP 30 000 of subsidy. 
Esimer‐ kiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannissa) viranomaiset asettivat tavoitearvoksi, että maaseudun pien‐ yrityksiin liittyvien hankkeiden olisi luotava keskimäärin yksi uusi työpaikka 30 000 punnan suuruista tukiosuutta kohden.
If they considered that the proposed project costs were not reasonable (i.e. too high) in relation to that target, they did not approve the grant. 
Jos viranomaiset katsoivat, että hankehakemuksessa esitetyt kulut eivät olleet kohtuulliset (vaan olivat liian suuret) tavoitearvoon nähden, ne eivät hyväksyneet hakemusta.
For the main investment measures, only 4 of the 15 RDPs re‐ viewed evaluated whether costs were reasonable in relation to the expected outputs or results (see Annex IV and Figure 5). 
Tarkastetuista 15:stä maaseudun kehittämisohjelmasta ainoastaan neljässä arvioitiin keskeisten investointitoimenpiteiden osalta, olivat‐ ko kulut kohtuulliset suhteessa oletettui‐ hin tuotoksiin tai tuloksiin (ks. liite IV ja kaavio 5).
Observations 25 Member State authorities evaluating costs against the expected outputs or results1 Member State authorities evaluating costs against expected outputs or results Member State authorities not assessing costs against the expected outputs or results Not assessed Diversifying the rural economy Calculations and comparisons are made against benchmarks of costs per job created, costs per additional tourist bed, cost per person completing a training course, cost per business created and per m2 business space, payback period of investments... Investments in irrigation The cost-effectiveness of the projects is assessed using for example the ratio of the project cost and the number of irrigated hectares 1 Excluding the measure for training and information. 
Huomautukset 25 Jäsenvaltiot, joissa viranomaiset suhteuttivat kulut oletettuihin tuotoksiin tai tuloksiin1 Jäsenvaltiot, joissa viranomaiset suhteuttivat kulut oletettuihin tuotoksiin tai tuloksiin Jäsenvaltiot, joissa viranomaiset eivät suhteuttaneet kuluja oletettuihin tuotoksiin tai tuloksiin Ei arvioitu Maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen Laskelmissa ja vertailuissa hyödynnetään viitearvoja (kulut luotua työpaikkaa, matkailualan uutta vuodepaikkaa, koulutuksen päätökseen saanutta henkilöä sekä perustettua yritystä ja yritystiloiksi tarkoitettua neliömetriä kohden; investointien takaisinmaksuaika...) Investoinnit kasteluun Hankkeiden kustannusvaikuttavuus arvioidaan käyttäen esimerkiksi hankekulujen ja kastelun piiriin kuuluvan hehtaarimäärän suhdelukua Englanti Uusiutuva energia Biokaasulaitosten rakentamisen osalta viranomaiset vertaavat menojen määrän ja laitokseen asennetun kokonaistehon suhdelukua viitearvoon Investoinnit kasteluun Arviointimenettelyssä kriteeriä "hankkeen tehokkuus" varten verrataan kastelun piiriin kuuluvaa hehtaaria kohden laskettuja hankekuluja keskimääräisiin ohjelmoituihin kuluihin Kaavio 5 1 Lukuun ottamatta koulutusta ja tiedotusta koskevaa toimenpidettä.
Source: ECA audit findings. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot.
Such evalua‐ tions of individual project specifica‐ tions (including tender conditions and award criteria) can be difficult without specialist technical knowledge and can be time‐consuming but are worth‐ while for larger amounts. 48 Some two thirds of Member State authorities informed the Court that their staff make common‐sense checks of project specifications, often using the experience they build up through processing a large number of projects. 
Huomautukset 26 Yksittäisten hanke-eritelmien arvioiminen voi olla vaikeaa hallintohenkilöstölle, jolla ei ole kyseisen alan asiantuntemusta, mutta tervejärkiseen päättelyyn perustuvat tarkastukset 48 Noin kaksi kolmasosaa jäsenvaltioiden viranomaisista ilmoitti tilintarkastustuo‐ mioistuimelle, että niiden henkilöstö tekee tervejärkiseen päättelyyn perustu‐ via hanke‐eritelmien tarkastuksia, joissa he usein hyödyntävät lukuisten hankkei‐ den käsittelyssä saamaansa kokemusta.
However, the Court has observed that the value of these checks is dimin‐ ished if a record is not kept of what was checked and what standard was applied. 
Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin havainnut, että tällaisista tarkastuksista on vähemmän hyötyä, jos niissä ei pide‐ tä kirjaa siitä, mitä tarkastettiin ja mitä standardia sovellettiin.
49 Unambiguous rules help non‐technical staff to make consistent and fair deci‐ sions when evaluating project propos‐ als. 
49 Yksiselitteiset säännöt auttavat henki‐ löstöä, jolla ei ole kyseisen alan asian‐ tuntemusta, tekemään johdonmukaisia ja tasapuolisia päätöksiä, kun he arvi‐ oivat hanke‐ehdotuksia.
A particular — but common — situation occurs where the applicant presents several suppliers’ offers for the project with differing specifica‐ tions: different makes of equipment, different construction methods or materials, different time schedules or different after‐sales service, etc. 
Usein ilmenee vaativia tilanteita, joissa hakija esittää eri toimittajien hanketta varten tekemiä tarjouksia, joiden eritelmät eroavat toi‐ sistaan: muun muassa laitteiden merkki, rakennusmenetelmät tai ‐materiaalit, aikataulut tai myynnin jälkeiset palvelut ovat eri tarjouksissa erilaiset.
Applicants will normally choose the offer that represents the best value for their business in terms of quality and cost (although this choice will be influenced by the subsidy). 
Tavallises‐ ti hakija valitsee sen tarjouksen, joka tuottaa sen toiminnan kannalta rahalle parhaan vastineen laadun ja kulujen nä‐ kökulmasta (tosin tuki vaikuttaa hakijan tekemään valintaan).
Where ap‐ plicants do not choose the lowest‐cost offer, the Member State authorities have to evaluate if the additional quality or features of the higher of‐ fer also represent the best value for money in terms of the policy objec‐ tives, or whether it may be a case of gold‐plating. 
Jos hakijat eivät valitse kuluiltaan alhaisinta tarjousta, jäsenvaltion viranomaisten on arvioita‐ va, tuottavatko kalliimman tarjouksen parempi laatu tai lisäominaisuudet rahal‐ le parhaan vastineen toimintapolitiikan tavoitteita ajatellen vai onko kyseessä kenties ylivarustelu. ja yksiselitteiset säännöt voivat auttaa ehkäisemään ja havaitsemaan liian tarkat eritelmät 47 Monissa maaseudun kehittämisohjel‐ mien kaltaisissa ohjelmissa hankkeilla ei tavoitella vakioitua joukkoa tuotoksia ja tuloksia, joiden yhteydessä kulut olisi helppo arvioida laskemalla suhdelukuja tai vertaamalla viitemääriin.
Observations 27 50 For this, the staff evaluating the costs of project proposals need clear criteria that they can apply consistently to all cases. 
Huomautukset 27 50 Tästä syystä henkilöstö, joka arvioi hanke‐ehdotusten kuluja, tarvitsee käyttöönsä selkeät kriteerit, joita he voi‐ vat soveltaa johdonmukaisesti kaikkiin tapauksiin.
Here, the Court has found a gen‐ eral weakness as, instead of criteria, Member State authorities have just listed examples of the sort of justifica‐ tions that might be acceptable. 
Tilintarkastustuomioistuin on havainnut tältä osin sen yleisen puut‐ teen, että kriteereiden määrittämisen sijaan jäsenvaltioiden viranomaiset ovat vain laatineet esimerkkiluetteloita siitä, minkä tyyppiset perustelut saattavat olla hyväksyttäviä.
One example is in Germany, where almost any conceivable reason — quality, price, technical suitability, environ‐ mental qualities, operating and main‐ tenance costs, profitability, customer service, technical assistance or delivery dates — can be taken into considera‐ tion. 
Saksassa havaittiin tästä esimerkkitapaus, jossa voitiin ottaa huomioon lähes mikä hyvänsä ajatelta‐ vissa oleva peruste: laatu, hinta, tekni‐ nen soveltuvuus, ympäristönäkökohdat, toiminta‐ ja huoltokulut, kannattavuus, asiakaspalvelu, asiantuntija‐apu tai toimitusajankohta.
Others, such as the French and English authorities, follow a similar ap‐ proach. 
Muidenkin jäsen‐ valtioiden, kuten Ranskan ja Englannin, viranomaiset toimivat samoin.
In its previous audits the Court found that Member State authorities were satisfied if one of these reasons was given but rarely evaluated wheth‐ er it was sufficient to justify the ad‐ ditional costs. 
Tilin‐ tarkastustuomioistuin on havainnut aiemmissa tarkastuksissaan jäsenvaltioi‐ den viranomaisten tyytyvän yhteenkin näistä syistä arvioimatta useinkaan, onko se riittävä perustelu lisäkuluille.
A degree of judgement is required to assess the justifications given by the applicant but the project files lacked documentation to show the basis on which staff evaluating the application considered that the extra costs involved were reasonable. 51 An alternative approach, followed by around a quarter (21) of the 88 Mem‐ ber State authorities, is to always base the grant on the lowest valid offer. 
Hakijan esittämien perustelujen arvioi‐ minen on osin harkinnanvaraista, mutta hankeasiakirjoihin ei ollut dokumentoitu, millä perusteella hakemuksen arvioinut henkilöstö päätteli, olivatko aiheutuvat lisäkulut kohtuulliset. 51 Vaihtoehtoinen toimintatapa on, että avustus pohjautuu aina alhaisimpaan asianmukaiseen tarjoukseen. Tätä toimintatapaa sovelsi 88:sta jäsenval‐ tion viranomaisesta noin neljännes (21 viranomaista).
This has the advantages of simplicity — as it is unambiguous — and economy as the cost to the EU budget is the lowest. 
Toimintatavan etuja ovat yksinkertaisuus (yksiselitteisyys) ja taloudellisuus (EU:n talousarvioon aiheutuu vähiten kuluja).
Such an approach does not prevent the applicant from choosing the ‘best value’ offer if that is higher — but the amount of grant will always be determined on the lowest offer. 
Se ei myöskään estä hakijaa valitsemasta kalliimpaa tarjousta, josta se saa siten rahalleen paremman vastineen – vain avustuksen määrä pohjautuu aina alhaisimpaan tarjoukseen.
In effect, applicants pay for the ‘extras’ (such as higher quality or an extended warranty) themselves without grant support. 
Tällöin hakija maksaa lisäominaisuuksista (kuten paremmasta laadusta tai pidennetystä takuusta) itse eikä saa niihin avustusta.
The different approaches are illustrated in Box 5. 
Eri toimintata‐ poja havainnollistetaan laatikossa 5.
52 Of course, neither of the above approaches will be effective if the applicant manipulates the process of obtaining and presenting offers, for example by drafting the specifica‐ tions in a way that excludes potential suppliers. 
52 Kumpikaan edellä kuvatuista toiminta‐ tavoista ei tietenkään ole vaikuttava, jos hakija on manipuloinut tarjousten pyy‐ tämis‐ ja esittämisprosessia (esimerkiksi laatimalla eritelmät siten, että mahdol‐ lisia toimittajia jää tarjouskilpailun ulko‐ puolelle).
This risk is covered in Part III: Getting the best price. 
Tätä riskiä käsitellään III osassa: Kuinka saavuttaa edullisin hinta.
Observations 28 Different approaches to establishing the grant amount: lowest valid offer or applicant’s choice Simplified example: Farmers in Member States X and Y receive offers for 200 hp tractors from brands A, B and C for 80 000 euro, 90 000 euro and 100 000 euro respectively. 
Huomautukset 28 Eri tavat määrittää avustusmäärä: alhaisin asianmukainen tarjous vai hakijan valinta Yksinkertaistettu esimerkki: Viljelijä jäsenvaltiossa X ja viljelijä jäsenvaltiossa Y saavat 200‐hevos‐ voimaista traktoria koskevat tarjoukset: merkki A 80 000 euroa, merkki B 90 000 euroa ja merkki C 100 000 euroa.
The tractors are functionally equivalent but the farmers both prefer brand C. While it is the most expensive, it holds its value well and can be resold for 40 000 euro after 5 years. 
Traktorit vastaavat toiminnoiltaan toisiaan, mutta kumpikin viljelijä pitää parhaana merkkiä C. Se on traktoreista kallein, mutta se säilyttää parhaiten arvonsa: sen myyntiarvo viiden vuo‐ den kuluttua on 40 000 euroa.
Member States X and Y both approve grants for the purchase of tractor C but the amount of the grant is dif‐ ferent. 
Sekä jäsenvaltio X että jäsenvaltio Y myöntävät avustusta traktorin C ostamiseen, mutta avustus ei ole samansuu‐ ruinen.
Member State X follows the ‘lowest offer’ principle and gives a 40 000 euro grant (50 % of the lowest valid offer). 
Jäsenvaltio X soveltaa alhaisimman tarjouksen periaatetta ja myöntää 40 000 euron avustuksen (50 pro‐ senttia alhaisimmasta asianmukaisesta tarjouksesta).
Member State Y checks that the farmer has justified the higher offer and gives a 50 % grant of 50 000 euro based on the applicant’s choice. (euro) Member State X: grant based on lowest offer Member State Y: grant based on applicant’s choice Lowest valid offer 80 000 80 000 Applicant’s chosen offer 100 000 100 000 Grant approved at 50 % 40 000 50 000 Expert opinions can give good assurance that specifications are reasonable, provided that they are sufficiently independent 53 Many RDP projects involve similar types of expenditure: agricultural machinery, agricultural installations, construction and rural infrastructure, for example. 
Jäsenvaltio Y tarkastaa, että viljelijä on esittänyt perustelut kalliimman tarjouksen osalta ja myöntää avustuksena 50 prosenttia eli 50 000 euroa hakijan valinnan pohjalta. (euroa) Jäsenvaltio X: Avustus perustuu alhaisimpaan tarjoukseen Jäsenvaltio Y: Avustus perustuu hakijan valintaan Alhaisin asianmukainen tarjous 80 000 80 000 Hakijan valitsema tarjous 100 000 100 000 Hyväksytty avustusosuus 50 % 40 000 50 000 Asiantuntijalausuntojen avulla voidaan hyvin saada varmuus eritelmien kohtuullisuudesta, kunhan lausunnot ovat riittävän riippumattomia 53 Moniin maaseudun kehittämisohjelmiin sisältyy samantyyppisiä menoja: muun muassa maatalouskoneita, maatalo‐ usrakennuksia, rakennustoimintaa ja maaseudun infrastruktuureita.
Several Member State authorities, including Hungary and Italy (Campania), employ staff with qualifications in these fields, such as agricultural engineers or quantity surveyors. 
Monissa jäsenvaltioissa, kuten Unkarissa ja Italias‐ sa (Campaniassa) viranomaiset palkkaa‐ vat henkilöstöä, jolla on asianomaisten alojen pätevyys (esimerkiksi maata‐ lousinsinöörejä ja määränselvittäjiä).
These are able to under‐ stand the technical specifications and apply their professional qualifications and experience to make sound judge‐ ments on the project specifications proposed. 
Tällainen henkilöstö ymmärtää tekniset eritelmät ja voi ammatillisen pätevyyten‐ sä ja kokemuksensa ansiosta tehdä pe‐ rusteltuja johtopäätöksiä ehdotettujen hankkeiden eritelmistä.
Provided that the purpose and conclusion of the checks is clear and the work done is documented, the use of in‐house expertise can give reliable, independent assurance that the costs proposed are reasonable and allows the Member State authorities to identify any cases of gold‐plating. 
Jos tarkastusten tarkoitus ja johtopäätökset ovat selvät ja työ dokumentoidaan, sisäisten asiantun‐ tijoiden avulla voidaan luotettavalla ja riippumattomalla tavalla saada varmuus siitä, että esitetyt kulut ovat kohtuulliset. Jäsenvaltioiden viranomaiset voivat näin myös yksilöidä ylivarustelutapaukset.
The deterrent effect of this is also im‐ portant: a farmer that knows that the grant application will be evaluated by an agricultural engineer, for example, is less likely to apply for an excessive specification. 
Tällä toimintatavalla on myös huomatta‐ va varoittava vaikutus: kun viljelijä tietää, että esimerkiksi maatalousinsinööri arvioi hakemuksen, on epätodennäköi‐ sempää, että eritelmä on liian tarkka.
Observations 29 54 However, it is not always feasible or cost‐effective for Member State authorities to employ staff with such expertise, particularly when there are too few projects of a particular type to justify it. 
Huomautukset 29 54 Jäsenvaltion viranomaisten ei kuiten‐ kaan aina ole realistista eikä kustannus‐ vaikuttavaa palkata henkilöstöä, jolla on tällaista asiantuntemusta, etenkään jos tiettyä hanketyyppiä esiintyy niin harvoin, ettei palkkaaminen olisi perus‐ teltua.
Some Member State authorities, such as those in Greece and Lithuania, contract experts to give opinions on the specifications and costs of selected projects, particularly for projects that present specific risks because of their size or specificities, or because they differ from the normal ranges of costs. 
Joidenkin jäsenvaltioiden, kuten Kreikan ja Liettuan, viranomaiset tekevät asiantuntijoiden kanssa sopimuksia tiettyjen hankkeiden eritelmiä ja kuluja koskevien lausuntojen antamisesta. Tätä menettelyä sovelletaan etenkin hankkeisiin, joihin liittyy erityisiä riskejä hankkeen koon tai muun erityispiirteen vuoksi tai koska hankekulut poikkeavat tavanomaisista vaihteluväleistä.
55 Other Member State authorities, such as those in Austria and Hungary, require applicants to provide a cer‐ tificate or statement by a recognised expert such as a quantity surveyor on the project specifications. 
55 Eräissä muissa jäsenvaltioissa, kuten Itävallassa ja Unkarissa, viranomaiset vaativat, että hakijat esittävät tunnuste‐ tun asiantuntijan (esimerkiksi määrän‐ selvittäjän) todistuksen tai lausunnon hanke‐eritelmistä.
However, the reliance that can be placed on such statements is limited in practice. 
Käytännössä tällaisiin lausuntoihin ei kuitenkaan ole mah‐ dollista luottaa täysin.
Most obviously, the experts will act in their clients’ interest, which may conflict with the Member States’ and the EU’s interests of achieving the policy objectives at the lowest possible cost. 
Tämä saattaa olla vastoin jäsenvaltioiden ja EU:n etua, jonka mukaista on saavuttaa toimintapolitiikan tavoitteet mahdollisimman alhaiseen hintaan.
Secondly, the purpose of the expert’s statement may be to confirm that the specification complies with building regulations or other technical require‐ ments. 
Toiseksi asiantuntijalausun‐ non tarkoituksena saattaa olla antaa vahvistus siitä, että eritelmä vastaa rakennussäännöksiä tai muita teknisiä vaatimuksia.