natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was designed by an NGO and local partners which have a thorough knowledge of urban agriculture activities. 
Hankkeen suunnittelivat valtioista riippumaton järjestö ja paikalliset kumppanit, joilla on perusteelliset tiedot maataloustoiminnasta kaupunkialueilla.
The project was based on reasonable assumptions regarding the food security situation. 
Hanke perustui elintarviketurvatilanteen osalta kohtuullisiin oletuksiin.
However, some risks, such as the difficulty of obtaining farm inputs and land from the local authorities, were underestimated. 
Eräät riskit kuitenkin aliarvioitiin (esimerkiksi se, kuinka vaikea olisi saada maatalouden tuotantopanoksia ja maata paikallisilta viranomaisilta).
The land issue proved to be a major obstacle in the implementation phase, eventually forcing the project to abandon, or significantly reduce, certain activities, such as the construction of three vegetable centres for the HIV associations targeted by the project. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Toteutusvaiheessa maakysymys osoittautui huomattavaksi esteeksi, jonka vuoksi tietyistä hanketoimista jouduttiin lopulta luopumaan tai niitä supistettiin merkittävästi (muun muassa kolmen vihannesten tuotantokeskuksen rakentaminen hankkeen kohderyhmänä olleita HIV-sairaiden yhdistyksiä varten). Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
The Court cannot assess the extent to which the EU budget support programmes in Malawi and Rwanda have contributed to the results of the governments’ programmes since there are multiple and complex intervening factors and there is not yet an established evaluation meth-odology38. 
Tilintarkastustuomioistuimen ei ole mahdollista arvioida, missä määrin EU:n talousarviotukeen perustuvat ohjelmat Malawissa ja Ruandassa ovat osaltaan myötävaikuttaneet maiden viranomaisten toteuttamien ohjelmien tulosten saavuttamiseen.
For these reasons, no score is given in Annex VI to these programmes. 
Näistä syistä kyseisiä ohjelmia ei ole arvioitu liitteessä VI.
However, in these highly aid-dependent countries, the EU budget support programmes have provided crucial funding to the national agricultural and social protection programmes. 
Malawissa ja Ruandassa, jotka ovat hyvin riippuvaisia avusta, EU:n talousarviotukeen perustuvat ohjelmat ovat kuitenkin mahdollistaneet ratkaisevalla tavalla kansallisten maatalousohjelmien ja sosiaalisen suojelun ohjelmien rahoituksen.
Reviewed interventions are mostly successful in improving the availability of food for beneficiaries: in Malawi and Rwanda, they effectively support the governments’ agricultural inputs subsidy programmes and efforts to disseminate new and environmentally sustainable farming practices, and they contribute to the significant increase and diversification of agricultural production and incomes. 
Tarkastuksen kohteena olleissa tukitoimissa on useimmiten onnistuttu parantamaan elintarvikkeiden saatavuutta edunsaajien näkökulmasta: Malawissa ja Ruandassa tukitoimilla on tosiasiallisesti tuettu viranomaisten toteuttamia maatalouden tuotantopanoksia koskevia tukiohjelmia ja viranomaisten pyrkimyksiä levittää uusia ja ympäristön kannalta kestäviä viljelykäytäntöjä. Lisäksi tukitoimet myötävaikuttavat maataloustuotannon ja -tulojen merkittävään kasvuun ja monipuolistumiseen.
In all three countries, labour-intensive public works programmes for the construction and maintenance of rural infrastructure (mainly for rural roads, markets and soil and water conservation) provide a source of income for poor populations and improve the distribution of food within the countries; in Ethiopia, such programmes provide more predictable income for beneficiaries and reduce their dependency on emergency food aid. 
Kaikissa kolmessa maassa työvoimavaltaisia julkisia töitä koskevat ohjelmat, joissa rakennetaan ja ylläpidetään maaseudun infrastruktuureita (pääasiassa maaseututeitä sekä markkinoihin ja maaperän ja vesivarojen suojeluun liittyviä infrastruktuureita), muodostavat tulonlähteen köyhäl-le väestönosalle ja parantavat elintarvikkeiden jakelua maiden alueella. Etiopiassa edunsaajat voivat ohjelmien ansiosta paremmin ennakoida tulonsa, mikä vähentää heidän riippuvuuttaan elintarvikehätäavusta.
Unconditional cash transfers under safety-net interventions improve the livelihood of the most vulnerable and their capacity to feed themselves. 
Tur-vaverkkoihin liittyvät varainsiirrot, joille ei ole asetettu ehtoja, parantavat heikoimmassa asemassa olevien elinolosuhteita ja heidän mahdollisuuksiaan huolehtia ravinnonsaannista.
Greater access to more available and diversified food sources is a prerequisite for better nutrition. 
Ravitsemustilanne voi parantua vain, jos kotitalouksien on mahdollista hankkia helpommin saatavissa olevia ja monipuolisempia ravinnonlähtei-tä.
In addition, the — too few (see paragraphs 40 to 44) — nutrition-focused interventions have been effective at raising awareness among mothers and those caring for children of the causes of malnutrition and providing knowledge of good childcare and feeding practices. In Ethiopia, country-wide screening campaigns make it possible to detect and treat cases of severe acute malnutrition among children under the age of five. 
Lisäksi ravitsemusnäkökohtiin keskittyneillä tukitoimilla – joita on ollut liian vähän (ks. kohdat 40–44) – on onnistuttu vaikuttavasti lisäämään äitien ja lapsia hoitavien henkilöiden tietoisuutta vajaaravitsemuksen syistä ja antamaan tietoa siitä, millaisia ovat hyvät lasten hoitoja ruo-kintakäytännöt. Etiopiassa järjestetyillä maanlaajuisilla seulontakampan-joilla voidaan havaita ja hoitaa vakavasta akuutista vajaaravitsemuksesta kärsivät alle viisivuotiaat lapset.
38 Paragraphs 86 and 87 of Special Report No 11/2010. 
38 Erityiskertomus nro 11/2010, kohdat 86 ja 87.
38 61. 
61.
The main factors which negatively affected the performance of interventions were: (a) weaknesses in project design, notably overly ambitious objectives, unreasonable assumptions or ad hoc project structure not involving local institutions in the implementation of activities; (b) limited government interest in certain activities, e.g. nutritional support; and (c) delays which have not made it possible to implement all the planned activities (see Box 7). 
Tukitoimien tuloksia heikensivät pääasiassa seuraavat tekijät: a) Hankesuunnittelun puutteet, kuten liian kunnianhimoiset tavoitteet, kohtuuttomat oletukset tai hankekohtaiset rakenteet, jotka eivät ottaneet paikallisia hallintoelimiä mukaan toimien toteutukseen. b) Viranomaisten vähäinen mielenkiinto tiettyihin toimiin, esimerkiksi ravitsemusalan tukeen. c) Viivästykset, joiden vuoksi kaikkia suunniteltuja toimia ei voitu toteuttaa (ks. laatikko 7).
BOX 7 THE RESULTS OF INTERVENTIONS GOOD PRACTICE The Decentralised Programme for Rural Poverty Reduction (DPRPR) in Rwanda was a country-wide success. 
38 LAATIKKO 7 TUKITOIMIEN TULOKSET HYVÄ KÄYTÄNTÖ Ruandassa toteutettu maaseudun köyhyyden torjuntaa koskeva hajautettu ohjelma (DPRPR) oli menestys koko maassa.
Several projects financed by the DPRPR, such as the radical terraces, the distribution of seeds, fertilisers and livestock, and the construction of roads, bridges and markets, increased the availability and diversity of food. 
Monilla ohjelmasta rahoitetuilla hankkeilla lisättiin elintarvikkeiden saatavuutta ja monipuolisuutta.
The project’s independent evaluation noted that 96 % of the beneficiaries consider that they are less poor at the end of the project than before and only 10 % still have difficulty feeding their families, as against 97 % before the project. 
Myös kotitalouksien mahdollisuuksia hankkia elintarvikkeita parannettiin kotitalouksille tuloja tuottavan toiminnan ansiosta. Riippumattomassa hankearviossa todettiin, että 96 prosenttia edunsaajista katsoi hankkeen lopussa olevansa vähemmän köyhiä kuin ennen hanketta.
A notable effect of DPRPR was the change in mentality it introduced in rural areas. 
Ohjelma vaikutti huomattavasti myös siten, että se muutti maaseudun ihmisten asenteita.
With the confidence gained from the success of their projects, farmers took the initiative to create new projects that were neither envisaged nor financed by the DPRPR, such as rural credit, professional training and the construction of houses for the most vulnerable. 
Hankkeen onnistuminen kannusti viljelijöitä kehittämään omasta aloitteestaan uusia hankkeita, joita ei ollut suunniteltu ohjelman yhteydessä ja joita ei rahoitettu siitä. Tällaisia hankkeita olivat maaseutuluotot, ammatillinen koulutus ja talojen rakentaminen heikoimmassa asemassa oleville.
WEAK PRACTICE Due to inadequate project design and insufficient government ownership, the Sustainable Nutrition Rehabilitation Programme in Malawi failed to increase the capacity of the Nutrition Rehabilitation Units to continue operating the Integrated Nutrition and Food Security Surveillance System (INFSSS). 
EPÄTYYDYTTÄVÄ KÄYTÄNTÖ Puutteellisen hankesuunnittelun ja viranomaisten vähäisen sitoutumisen vuoksi Malawissa toteutetulla kestävää ravitsemuksellista kuntoutusta koskevalla ohjelmalla (Sustainable Nutrition Rehabilitation Programme) ei kyetty parantamaan ravitsemuksellista kuntoutusta antavien yksiköiden valmiuksia niin, että ne olisivat voineet edelleen huolehtia integroidun ravitsemusta ja elintarviketurvaa koskevan valvontajärjestelmän (Integrated Nutrition and Food Security Surveillance System, INFSSS) toiminnasta.
The project partially achieved its intended results: monthly bulletins were issued during the project although with a seven-to eight-month delay and data on malnourished children were gathered by only half of the sentinel sites. 
Asetetut hanketavoitteet saavutettiin osittain: hankkeen aikana laadittiin kuukausitiedotteita, joskin 7–8 kuukauden viiveellä, ja vajaaravituista lapsista koottiin tietoja ainoastaan puolessa erityisvalvonnassa olevista alueista.
Soon after the end of the project, data stopped being collected and the INFSSS was no longer operational. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Pian hankkeen loputtua tietojen kerääminen lopetettiin ja INFSSS-järjestelmän toiminta lakkasi. Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
The prospects for sustainability are good for half of the interventions but there are fewer guarantees of continued results for the other half. 
Noin puolessa tukitoimista kestävyysnäkymät ovat hyvät, kun taas puolessa tulosten jatkuvuudesta ei niinkään ole takeita.
In general, there is strong ownership by the governments which have a clear willingness to continue to implement the programmes at the end of the EU intervention, as well as by the beneficiaries who have seen a positive change in their livelihood and food security situation and have acquired the capacity and motivation to maintain and develop their activities. 
Yleisesti ottaen viranomaiset ovat erittäin sitoutuneita tukitoimiin ja selvästi haluavat jatkaa ohjelmien toteuttamista EU:n tukitoimien päätyttyäkin. Myös edunsaajat ovat hyvin sitoutuneita tukitoimiin: he ovat havainneet niiden parantaneen elinolosuhteita ja elintarviketurvatilannetta ja lisänneen heidän valmiuksiaan ja motivaatiotaan jatkaa ja kehittää toimintaansa.
Inadequate access to effective agricultural extension services, post-harvest facilities (storage, processing and marketing) and rural credit remain as obstacles for many farmers to expanding their activities and achieving economic sustainability. 
Vaikuttavien maatalousneuvontapalvelujen, sadonkorjuun jälkeen tarvittavien tilojen ja välineiden (varastointi, jalostus ja myynti) sekä maaseutuluottojen riittämätön saatavuus estävät yhä monia viljelijöitä laajenta-masta toimintaansa ja saavuttamasta taloudellisesti kestävää tilannetta.
Until farmers can afford to buy agricultural inputs at market prices the gradual reduction of currently high subsidies (e.g. 50 % in Rwanda) is an option that is difficult for the governments to consider in order to keep the costs of such programmes manageable. 
Ennen kuin viljelijät kykenevät ostamaan maatalouden tuotantopanoksia markkinahintaan, nykyisten korkeiden tukiosuuksien (esimerkiksi Ruandassa 50 prosenttia) asteittainen alentaminen on viranomaisten kannalta vaikea vaihtoehto, vaikka siten ohjelmista aiheutuvat menot saataisiin pidettyä hallittavissa.
Inadequate support to the promotion of productive capabilities of beneficiaries is one reason for the low exit rates from and, hence, the high cost of some social protection programmes (see Box 8). 
Edunsaajien tuotantokapasiteetin parantamiseen ei ole osoitettu riittävästi tukea, mikä on yksi syy siihen, että vain pieni osa edunsaajista selviytyy nyttemmin ilman sosiaalisen suojelun ohjelmia, joista osa on aiheuttanut erittäin suuria menoja (ks. laatikko 8).
39 In Malawi, the Farm Input Subsidy Programme accounted for 10 % of the 2009 national budget and 71 % of the agriculture budget. 
39 Malawi käytti maatilojen tuotantopanoksia koskevaan tukiohjelmaan 10 prosenttia vuoden 2009 kansallisesta talousarviostaan ja 71 prosenttia maatalousalan määrärahoista.
39 Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
39 Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
40 64. 
64.
The implementation period of NGO projects is sometimes too short to ensure that the beneficiaries have acquired the capacity to use the new agricultural or nutrition practices introduced. 
Valtioista riippumattomien järjestöjen hankkeiden toteutusjakso on joskus liian lyhyt, eikä niillä siksi onnistuta varmistamaan, että edunsaajat ovat saaneet valmiudet soveltaa uusia maatalous-tai ravitsemuskäytän-töjä.
There is also often limited willingness or capacity on the part of government or local institutions to take over the activities or provide support after the project has been phased out. 
Usein viranomaiset tai paikalliset hallintoelimet eivät myöskään ole erityisen halukkaita tai kykeneviä jatkamaan tai tukemaan toimia hankkeen vähittäisen päättymisen jälkeen.
BOX 8 THE SUSTAINABILITY OF RESULTS GOOD PRACTICE The ‘Improved food production for home and market in Arba Minch Zuria Woreda and Chencha Woreda in the Southern Nations, Nationalities and People’s Region (SNNPR) of Ethiopia’ programme has very good prospects of sustainability since it has: (a) a participatory project design promoting ownership among target local farm households and local government beneficiaries. 
40 LAATIKKO 8 TULOSTEN KESTÄVYYS HYVÄ KÄYTÄNTÖ ”Omaan käyttöön ja myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden tuotannon parantamista Arba Minch Zuria Woredassa ja Chencha Woredassa SNNPR:n alueella (Southern Nations, Nationalities and People’s Region) Etiopiassa” koskevan ohjelman kestävyysnäkymät ovat erittäin hyvät, koska: a) Osallistava hankerakenne edisti kohteena olevien paikallisten maatilojen ja tuen edunsaajina olleiden paikallisten viranomaisten sitoutumista.
WEAK PRACTICE The Ethiopian government and communities have strong ownership of the Productive Safety-Net Programme, but financial sustainability is a major issue. 
EPÄTYYDYTTÄVÄ KÄYTÄNTÖ Etiopian hallitus ja paikallisyhteisöt ovat hyvin sitoutuneita tuottavia turvaverkkoja koskevaan ohjelmaan, mutta sen rahoituksen kestävyys on suuri ongelma.
Due to unrealistic objectives and inadequate complementary income-generating support, only 6 % of beneficiaries ‘graduated’ from the programme up to 2010, i.e. earned their livelihood and no longer needed support from the programme. The ‘Household asset building’ component has been redesigned for the following phase, but with insufficient financial resources. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Koska ohjelman tavoitteet olivat epärealistiset ja täydentäviä tuloja tuottava tuki ei ollut riittävää, vain kuusi prosenttia edunsaajista ”valmistui” ohjelmasta vuoteen 2010 mennessä (eli ansaitsi itse elantonsa eikä enää tarvinnut tukea ohjelmasta). Kotitalouksien resurssien parantamiseen liittyvä ohjelman osa on suunniteltu uudelleen seuraavaa vaihetta ajatellen, mutta sen taloudelliset resurssit ovat riittämättömät. Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
41 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 65. 
41 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 65.
The Court concludes that EU development aid for food security in sub-Saharan Africa is mostly effective. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että EU:n kehitysapu Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvan hyväksi on suurimmalta osin vaikuttavaa.
42 68. 
68.
The Court makes the following recommendations to improve the effectiveness of the EU development aid for food security in sub-Saharan Africa: RECOMMENDATION 1 For the programming period after 2013, the Commission and the European External Action Service should carry out a structured assessment of the food security situation in each country and systematically consider the potential scope for EU support in this area. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset, joiden avulla Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan EU:n kehitysavun vaikuttavuutta voitaisiin lisätä: 42 SUOSITUS NRO 1 Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi laadittava vuoden 2013 jälkeistä ohjelmakautta varten jäsennelty arviointi kunkin maan elintarviketurvatilanteesta ja pohdittava järjestelmällisesti EU:n tuen mahdollista sisältöä asianomaisilla alueilla.
RECOMMENDATION 2 The Commission and the European External Action Service should examine, possibly with other development partners, the feasibility of a permanent instrument for financing urgent and supplementary measures that may be required to address the consequences of potential future food crises in developing countries. 
SUOSITUS NRO 2 Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi – mahdollisesti yhdessä muiden kehitysyhteistyökumppanien kanssa – selvitettävä, olisiko mahdollista toteuttaa pysyvä väline, josta rahoitettaisiin kiireellisiä ja täydentäviä toimenpiteitä.
RECOMMENDATION 3 The Commission and the European External Action Service should give adequate priority to nutrition when defining the cooperation strategy, identifying and designing interventions, and using policy dialogue with partner governments, notably in the framework of budget support programmes. 
SUOSITUS NRO 3 Komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi annettava riittävästi painoarvoa ravitsemusnäkökohdille, kun ne laativat kehitysyhteistyöstrategiaa ja yksilöivät ja suunnittelevat tukitoimia sekä käyvät poliittista vuoropuhelua kumppanimaiden hallitusten kanssa etenkin talousarviotukeen perustuvien ohjelmien yhteydessä.
RECOMMENDATION 4 The Commission should set out intervention objectives that are sufficiently precise and measurable through performance indicators. 
SUOSITUS NRO 4 Komission olisi asetettava tukitoimille riittävän tarkat, tulosindikaattorien avulla mitattavissa olevat tavoitteet.
It should ensure that the objectives are achievable by better assessing the risks and assumptions concerning the successful implementation of interventions. Special Report No 1/2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Sen olisi arvioitava paremmin riskit ja tukitoimien onnistuneeseen toteuttamiseen liittyvät oletukset ja siten varmistettava, että tavoitteet ovat saavutettavissa. Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
43 RECOMMENDATION 5 The Commission should better support the financial sustainability of agriculture and social transfer programmes. 
43 SUOSITUS NRO 5 Komission olisi tuettava aiempaa paremmin maatalouden ja sosiaalisia tulonsiirtoja koskevien ohjelmien taloudellista kestävyyttä.
In doing so, the Commission should: (a) place more emphasis on the development of effective agricultural extension services, post-harvest infrastructure and rural credit; (b) ensure that social transfer programmes provide for adequate support to the development of income-earning capacities of the beneficiaries. 
Tältä osin komission olisi: a) annettava enemmän painoarvoa vaikuttavan maatalousneuvonnan, sadonkorjuun jälkeen tarvittavien infrastruktuurien ja maaseutuluottojen kehittämiselle b) huolehdittava siitä, että sosiaalisia tulonsiirtoja koskevista ohjelmista tuetaan riittävästi edunsaajien tulonhankintavalmiuksien kehittämistä.
This Report was adopted by Chamber III, headed by Mr Karel PINXTEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 10 January 2012. 
Tilintarkastustuomioistuimen jaosto III on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Karel PINXTENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10. tammikuuta 2012 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 1/ 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus
ANNEX I MAP OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN SUB-SAHARAN AFRICA AND SOUTH ASIA Note: For the 2010 GHI, data on the proportion of undernourished are for 2004–06, data on child underweight are for the latest year in the period 2003–08 for which data are available, and data on child mortality are for 2008. 
Rep. Iran. Afghanistan Pakistan □ ≥ 30,0 äärimmäisen hälyttävä □ 20,0–29,9 hälyttävä □ 10,0–19,9 vakava □ 5,0–9,9 keskinkertainen Botswana Huom: Vuotta 2010 koskevan maailman nälkäindeksin tiedot aliravittujen osuudesta ovat vuosilta 2004–2006, alipainoisia lapsia koskevat tiedot ovat kaudelta 2003–2008 (kauden viimeiseltä vuodelta, jolta tiedot saatavissa), ja lapsikuolleisuutta koskevat tiedot ovat vuodelta 2008. □ ≤ 4,9 alhainen □ tieto puuttuu South Africa Swaziland Lesotho Algeria Kuwait Nepal Bhutan Bangladesh Myanmar Equatorial Guinea Gabon Kenya Tanzania Papua New Guinea Tunisia Syrian Lebanon Arab.
This map is based on data from the Food and Agriculture Organisation of the United Nations, the United Nations Children's Fund, MEASURE DHS (Demographic and Health Surveys), and the World Health Organisation. 
Tämä kartta perustuu YK:n elintarvike-ja maatalousjärjestöltä, YK:n lastenrahastolta, MEASURE DHS:ltä (tekee väestö-ja terveysalan kyselytutkimuksia) sekä maailman terveysjärjestöltä saatuihin tietoihin.
The report from which this map comes can be found online at http://www.ifpri.org/publication/2009-global-hunger-index. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa 44 44 
Raportti, josta kartta on peräisin, löytyy online-versiona osoitteesta http://www.ifpri.org/publication/2009-global-hunger-index. Mongolia Brunei Erityiskertomus nro 1/2012 – Saharan eteläpuolisen Afrikan elintarviketurvaa koskevan Euroopan unionin kehitysavun vaikuttavuus 44 44
45 ANNEX II OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN ETHIOPIA Food insecurity is a persistent problem in Ethiopia. 
45 LIITE II KATSAUS ETIOPIAN ELINTARVIKETURVATILANTEESEEN Puutteellinen elintarviketurva on sitkeä ongelma Etiopiassa.
Despite continuous support from the donor community over the last 20 years, the number of people in need of food assistance increased from 6,7 million in 1994 to 12,6 million in 20101. 
Avunantajayhteisö on viimeisten 20 vuoden aikana antanut jatkuvaa tukea, mutta elintarvikeapua tarvitsevien ihmisten määrä kasvoi siitä huolimatta 6,7 miljoonasta 12,6 miljoonaan vuosien 1994 ja 2010 välisenä aikana1.