natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This would introduce administrative complexity and expose the Commission to the risk of asymmetry of information. 
Tämä monimutkaistaisi hallintoa ja altistaisi komission tietojen epäsymmetrisyyteen liittyvälle riskille.
More generally, the remuneration of the EIF cannot be based only on costs incurred but should include an incentive component to motivate the EIF to pursue the achievement of objectives of the instruments. 
Yleisemmin ottaen EIR:lle maksettavat korvaukset eivät voi perustua ainoastaan aiheutuneisiin kustannuksiin, vaan niihin olisi sisällyttävä kannustinosa-alue, jotta EIR:ää motivoidaan saavuttamaan välineiden tavoitteet.
This is a requirement enshrined in the Financial Regulation. 
Tästä vaatimuksesta on säädetty varainhoitoasetuksessa.
In addition, as required in its own Statutes, EIF cannot operate third party mandates on a pure cost reimbursement basis. (e) The Commission partially accepts recommendation 3 (e). 
Lisäksi, kuten EIR:n omissa säännöissä edellytetään, se ei voi toimia kolmannen osapuolen valtuuksilla pelkästään kustannuksiin perustuvien korvausten pohjalta. e) Komissio hyväksyy suosituksen 3 e osittain.
The Commission accepts that fees will continue to be linked, inter alia, to the achievement of performance targets whereby the performance payments will be structured according to milestones achieved. 
Komissio hyväksyy, että palkkiot on liitettävä jatkossakin muun muassa tulostavoitteiden saavuttamiseen.
However, the Commission will consider linking fees to the development of the European venture capital market only in cases where the instruments would have such stated objective and if an appropriate indicator could be found. 15 
Komissio harkitsee kuitenkin palkkioiden liittämistä Euroopan riskipääomamarkkinoiden kehittämiseen vain sellaisissa tapauksissa, joissa välineillä on tällainen ilmoitettu tavoite ja joissa on käytettävissä asianmukainen indikaattori. 16
The ECA selects and designs these audit tasks to be of maximum impact by considering the risks to performance or compliance, the level of income or spending involved, forthcoming developments and political and public interest. 
Se ottaa valinta‐ ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
This performance audit was carried out by Audit Chamber IV Regulation of markets and competitive economy, headed by ECA Member Alex Brenninkmeijer. 
Tästä tuloksellisuuden tarkastuksesta vastasi IV tarkastusjaosto, jonka erikoisalat ovat markkinoiden sääntely ja kilpailukykyinen talous.
The audit was led by ECA member Baudilio Tomé Muguruza, supported by Daniel Costa de Magalhães, Head of Private Office, Ignacio García de Parada, Private Office Attaché and Simon Dennett, Analyst; Ioanna Metaxopoulou, Director Chamber IV; Marion Colonerus, Principal Manager; Helmut Kern, Head of Task. 
Tarkastus toimitettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Baudilio Tomé Muguruzan johdolla. Siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Daniel Costa de Magalhães, kabinettiavustaja Ignacio García de Parada ja analyytikko Simon Dennett sekä IV jaoston johtaja Ioanna Metaxopoulou, toimialapäällikkö Marion Colonerus ja tehtävävastaava Helmut Kern.
The audit team consisted of Christian Detry, Ezio Guglielmi and Natalie Hagmayer. 
Tarkastustiimiin kuuluivat Christian Detry, Ezio Guglielmi ja Natalie Hagmayer.
From left to right: Daniel Costa de Magalhães, Christian Detry, Baudilio Tomé Muguruza, Ignacio García de Parada, Ioanna Metaxopoulou, Helmut Kern, Ezio Guglielmi. 
Vasemmalta oikealle: Daniel Costa de Magalhães, Christian Detry, Baudilio Tomé Muguruza, Ignacio García de Parada, Ioanna Metaxopoulou, Helmut Kern ja Ezio Guglielmi.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 12.12.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 29.4.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 17.9.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 17.10.2019 
Aikajana Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 12.12.2017 Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 29.4.2019 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 17.9.2019 Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 17.10.2019
PDF ISBN 978-92-847-3562-4 doi:10.2865/391626 QJ-AB-19-015-EN-N HTML ISBN 978-92-847-3530-3 doi:10.2865/754636 QJ-AB-19-015-EN-Q 
PDF ISBN 978-92-847-3584-6 doi:10.2865/538525 QJ-AB-19-015-FI-N HTML ISBN 978-92-847-3532-7 doi:10.2865/315474 QJ-AB-19-015-FI-Q
The EU provides money to venture capital funds for investment mainly in start-ups and innovative emerging firms. 
EU osoittaa riskipääomarahastoihin varoja, jotka on tarkoitettu pääasiassa startup-yrityksiä ja innovatiivisia uusia yrityksiä koskeviin sijoituksiin.
This audit assessed six centrally managed interventions that have been implemented since 1998. 
Tarkastuksessa arvioitiin kuutta keskitetysti hallinnoitua toimea, joita on toteutettu vuodesta 1998.
The EIF manages these interventions on behalf of the Commission. 
EIR hallinnoi näitä toimia komission puolesta.
We found that the Commission increased its financial support over the years without fully assessing market needs or absorption capacity. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio kasvatti vuosien mittaan rahoitustukeaan arvioimatta täydellisesti markkinoiden tarpeita ja hyödyntämisvalmiuksia.
Its investment strategy was not comprehensive, and less developed venture capital markets benefited little. The EIF’s procedures also require streamlining and improvement. 
Komission investointistrategia ei ollut kattava, eivätkä vähemmän kehittyneet riskipääomamarkkinat juurikaan hyötyneet toimista.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus..
EN 2019 Special Report 18 EU greenhouse gas emissions: Well reported, but better insight needed into future reductions NO 1 
FI 2019 Erityiskertomus 18 Kasvihuonekaasupäästöt EU:ssa: raportointi hyvällä tasolla, mutta parempi käsitys tulevista päästövähennyksistä on tarpeen nro
Contents Executive summary Introduction International context European context Audit scope and approach Observations The Commission checks and reports EU emission data appropriately EU reports meet and exceed international requirements The Commission and EEA quality review of the reported emissions is satisfactory The EU greenhouse gas inventory has improved over time The EU needs better insight into future greenhouse gas emission reductions The Commission and EEA help Member States improve the quality of their projections The Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario EU 2020 emission targets cover most of the sectors for which data is available The Commission has developed sectoral roadmaps covering almost 70 % of emissions Reporting on EU policies and measures is incomplete Conclusions and recommendations Annex – Information on greenhouse gases Acronyms and abbreviations Paragraph I-VIII 01-15 01-05 06-15 16-21 22-65 22-40 23-27 28-34 35-40 41-65 42-46 47-50 51-55 56-58 59-65 66-75 2 
Sisällys Tiivistelmä Johdanto Kansainvälinen kehys Tilanne Euroopassa Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa Huomautukset Komissio tarkastaa ja raportoi EU:n päästötiedot asianmukaisesti EU:n raportit täyttävät ja ylittävät kansainväliset vaatimukset Komission ja EYK:n suorittama raportoitujen päästöjen laaduntarkastus on tyydyttävä EU:n kasvihuonekaasuinventaario on parantunut ajan myötä EU tarvitsee paremman käsityksen tulevista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä Komissio ja EYK auttavat jäsenvaltioita parantamaan ennusteiden laatua Komissio ei arvioinut merkittävien poikkeamien riskiä EU:n viiteskenaarioon nähden EU:n vuoden 2020 päästötavoitteet kattavat useimmat niistä aloista, joista tietoa on saatavilla Komissio on kehittänyt alakohtaisia etenemissuunnitelmia, jotka kattavat lähes 70 prosenttia päästöistä EU:n toimintapolitiikoista ja toimenpiteistä raportoiminen on puutteellista Päätelmät ja suositukset Liite – Tietoa kasvihuonekaasuista Lyhenteet Sanasto Kohta I–VIII 01–15 01–05 06–15 16–21 22–65 22–40 23–27 28–34 35–40 41–65 42–46 47–50 51–55 56–58 59–65 66–75
Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3 
Komission vastaukset Tarkastustiimi Tarkastuksen eteneminen
Executive summary I The EU, as a party to the Kyoto Protocol (1997) and the Paris Agreement (2015), is committed to take part in the global effort to reduce greenhouse gas emissions. 
Tiivistelmä I Vuonna 1997 laaditun Kioton pöytäkirjan ja vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen osapuolena EU on sitoutunut maailmanlaajuisiin ponnisteluihin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
In line with these agreements, the EU is aiming for a 20 % reduction in greenhouse gases by 2020, a 40 % reduction by 2030 and an 80-95 % reduction by 2050. 
Näiden sopimusten mukaisesti EU on asettanut tavoitteekseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä.
To assess progress towards these targets, the Commission needs estimates of past and projected emissions, and of the effects of policies and measures aimed at reducing emissions. 
Voidakseen arvioida edistymistä näiden tavoitteiden saavuttamisessa komissio tarvitsee arviot aiemmista ja ennustetuista päästömääristä sekä päästöjen vähentämiseen tähtäävien toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden vaikutuksista.
Our landscape review on EU action on energy and climate change of 2017 identified inventories of greenhouse gas emissions as an area of potential risk in which limited audit work had taken place. 
Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2017 laatimassa EU:n energia-ja ilmastotoimia käsittelevässä yleiskatsauksessa kasvihuonekaasupäästöjen inventaarioiden havaittiin muodostavan mahdollisen riskialueen, johon liittyvä tarkastustyö oli jäänyt vähäiseksi.
II Our audit focused on efforts of the Commission, assisted by the European Environment Agency (EEA), to ensure the quality of the EU greenhouse gas inventory and of the information on future emission reductions. 
II Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastuksessaan arvioimaan, miten komissio pyrkii Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) tuella varmistamaan, että EU:n kasvihuonekaasuinventaario ja tulevia päästövähennyksiä koskevat tiedot ovat laadukkaita.
We found that the EU emission data is appropriately reported, but that the Commission needs better insight into future greenhouse gas emission reductions. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU:n päästötiedot raportoidaan asianmukaisesti mutta komissio tarvitsee paremman käsityksen tulevista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä.
III The Commission reports on greenhouse gases to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) Secretariat in line with international requirements, and provides additional data to the European Parliament and the Council. 
III Komissio raportoi kasvihuonekaasuista ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) sihteeristölle kansainvälisten vaatimusten mukaisesti, ja lisäksi se tuottaa asiaa koskevia tietoja Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
To ensure the quality of this data, the Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules set out an EU system for reviewing Member States’ greenhouse gas inventories. 
Näiden tietojen laadun varmistamiseksi EU:n seurantajärjestelmästä annetussa asetuksessa ja sen täytäntöönpanoa koskevissa säännöissä säädetään EU:n valvontajärjestelmästä, jonka avulla tarkastetaan jäsenvaltioiden kasvihuonekaasuinventaariot.
Our work showed that the Commission, assisted by the EEA, verifies satisfactorily the reported emissions and that the EU greenhouse gas inventories have improved over time. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että komissio todentaa ilmoitetut päästömäärät EYK:n tuella tyydyttävällä tavalla ja että EU:n kasvihuonekaasuinventaariot ovat kehittyneet ajan myötä.
However, for the land use, land-use change, and forestry (LULUCF) sector, the reviewers do not perform the same types of checks as for other sectors. 
Tarkastajat eivät kuitenkaan toteuta maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden aloilla (LULUCF-aloilla) samantyyppisiä tarkastuksia kuin muilla aloilla.
This sector is particularly relevant not only for the 2030 targets, but also because the LULUCF data has a high statistical uncertainty. 
Kyseinen ala on erityisen merkittävä sekä vuoden 2030 tavoitteiden kannalta että LULUCF-alojen tietoja koskevien merkittävien tilastollisten epävarmuustekijöiden takia.
The Commission and UNFCCC review both identified fewer issues in 2017 than in 2015, indicating an improvement in national projections. 
Sekä komissio että UNFCCC:n sihteeristö havaitsivat vuoden 2017 tarkastusten avulla vähemmän ongelmia kuin vuonna 2015, mikä viittaa kansallisten ennusteiden kehittymiseen.
However, the Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario. 
Komissio ei kuitenkaan arvioinut merkittävien poikkeamien riskiä EU:n viiteskenaarioon nähden.
V For achieving emission reductions, the EU has put in place targets which include most of the reported data. 
V Päästövähennysten saavuttamiseksi EU on asettanut tavoitteita, jotka koskevat suurintaa osaa raportoitavista tiedoista.
For the LULUCF sector the first EU targets are for 2030, while for international shipping the internationally agreed target is for 2050. 
LULUCF-aloilla ensimmäiset EU:n tavoitteet on asetettu vuodelle 2030, kun taas kansainvälisen laivarahtiliikenteen alalla kansainvälinen tavoite ulottuu vuoteen 2050.
International aviation is already included in the EU 2020 targets. 
Kansainvälinen ilmailu sisältyy EU:n nykyisiin vuoden 2020 tavoitteisiin.
VI We found that long-term sectoral roadmaps cover almost 70 % of the emissions reported. 
VI Tilintarkastustuomioistuin totesi, että pitkän aikavälin alakohtaiset etenemissuunnitelmat kattavat lähes 70 prosenttia raportoiduista päästöistä.
Such specific roadmaps are crucial for the development of the respective sectors in a sustainable way. 
Tällaiset erityiset etenemissuunnitelmat ovat välttämättömiä, jotta aloja voidaan kehittää kestävästi.
However, there are no specific roadmaps for some key sectors, such as agriculture and LULUCF. 
Erityiset etenemissuunnitelmat kuitenkin puuttuvat tietyiltä keskeisiltä aloilta, kuten maatalouden alalta ja LULUCF-aloilta.
This affects the sectoral shorter-term policies and measures. 
Tällä on vaikutusta lyhyemmän aikavälin alakohtaisiin toimintapolitiikkoihin ja toimenpiteisiin.
VII Mitigation policies and measures aim to reduce future emissions. 
VII Hillitsemispolitiikoilla ja -toimenpiteillä pyritään vähentämään tulevia päästöjä.
The Commission and the EEA have introduced checks on the quality of the information submitted by Member States on their mitigation policies and measures. 
Komissio ja EYK ovat ottaneet käyttöön tarkastuksia, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden hillitsemispolitiikoistaan ja -toimenpiteistään toimittamien tietojen laatu.
However, the Commission did not report estimates for some EU policies and measures’ impacts on emissions. 
Komissio ei kuitenkaan tiettyjen EU:n toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden kohdalla raportoinut arvioista, jotka koskevat niiden vaikutuksia päästöihin.
VIII Based on these findings, we make recommendations to the Commission aimed at improving: (a) the Commission review process for the LULUCF sector; (b) the framework for future emission reductions. 5 
VIII Näiden havaintojen perusteella tilintarkastustuomioistuin esittää, että komissio tekee parannuksia a) LULUCF-alojen tarkastusprosessiinsa b) tulevia päästövähennyksiä koskevaan kehykseen.
Introduction International context 01 Greenhouse gases absorb and release heat (infra-red radiation from the sun) in the atmosphere. The Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) is the United Nations body for assessing the science related to climate change. It estimates that human-induced greenhouse gas emissions have caused global temperatures to rise by approximately 1.0 °C above pre-industrial levels to date. 
Johdanto Kansainvälinen kehys 01 Kasvihuonekaasut sitovat ilmakehässä lämpöä (auringon infrapunasäteilyä) ja välittävät sitä edelleen. Yhdistyneiden kansakuntien hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC), joka arvioi ilmastonmuutokseen liittyvää tutkimustietoa, on arvioinut, että ihmisen toiminnasta johtuvat kasvihuonekaasupäästöt ovat tähän mennessä nostaneet maapallon lämpötilaa noin yhdellä celsiusasteella esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.
The subsequent effects of this increase include sea level rises and more extreme weather events. 
Tämän lämpötilan nousun seurauksia ovat muun muassa merenpinnan nousu ja äärimmäisten sääilmiöiden yleistyminen.
02 In 1992, the global nations signed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), aiming to stabilise greenhouse gas concentrations “at a level that would prevent dangerous anthropogenic (human-induced) interference with the climate system”. 
02 Vuonna 1992 Yhdistyneiden kansakuntien jäsenet allekirjoittivat YK:n ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC), jonka tavoitteena on kasvihuonekaasupitoisuuksien vakauttaminen sellaiselle tasolle, että ihmisen toiminnan vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään estetään.
Further steps were taken in 1997 with the Kyoto Protocol, which put measures in place and introduced binding emission reduction targets for the developed countries that signed it. 
Tätä seurasi vuonna 1997 laadittu Kioton pöytäkirja, jossa määrättiin toimenpiteitä ja asetettiin sitovia päästövähennystavoitteita pöytäkirjan allekirjoittaneille kehittyneille maille.
As part of the Kyoto Protocol, the developed countries also committed to setting out policies and measures to support the achievement of the emission reduction targets in the Protocol in a sustainable way. 
Osana Kioton pöytäkirjaa kehittyneet maat sitoutuivat lisäksi laatimaan toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, joilla tuetaan pöytäkirjassa määritettyjen päästövähennystavoitteiden toteutumista kestävällä tavalla.
The UNFCCC Secretariat monitors and reports on the Convention and the Kyoto Protocol’s enforcement. 
UNFCCC:n sihteeristö seuraa puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanoa ja raportoi täytäntöönpanon edistymisestä.
03 The Paris Agreement (2015) was signed by 197 countries. 
03 Vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen allekirjoitti 197 maata.
The aim of the agreement is to limit the increase in the global average temperature to “well below” 2 °C above pre-industrial levels, and to promote efforts to limit the global average temperature increase “even further”, to 1.5 °C above pre-industrial levels. 
Sopimuksen tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan ja edistää toimia lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan.
The Paris Agreement does not introduce binding emission reduction targets for the signatory parties; instead, it imposes nationally determined contributions to the overall goal to limit the increase in global temperature. 
Pariisin sopimus ei sisällä allekirjoittaneita osapuolia sitovia päästövähennystavoitteita vaan kansallisesti määriteltyjä panoksia yleistavoitteen saavuttamiseksi eli maapallon lämpötilan nousun rajoittamiseksi.
04 Efforts to reduce greenhouse gas emissions, and thus to limit global warming, are helped by having accurate information about emission levels, trends, and the policies and measures aimed at improving them. 
04 Jotta voidaan tukea kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä ja siten ilmaston lämpenemisen rajoittamista, tarvitaan tarkkaa tietoa päästötasoista, kehityssuuntauksista sekä näiden parantamiseen tähtäävistä toimintapolitiikoista ja toimenpiteistä.
This requires a sound framework for monitoring and reporting on greenhouse gas emissions, as well as reliable information on projected changes in emissions resulting from existing and planned policies and measures. 
seurantaa ja raportointia varten sekä luotettavaa tietoa päästömäärien ennustetuista muutoksista, joita nykyisillä ja suunnitelluilla toimintapolitiikoilla ja toimenpiteillä saadaan aikaan.
05 Both the Kyoto Protocol and the Paris Agreement set out such frameworks. 
05 Sekä Kioton pöytäkirja että Pariisin sopimus sisältävät edellä tarkoitetun vahvan kehyksen.
The Kyoto Protocol’s framework is valid until the reporting of emissions for 2020 (in 2022). 
Kioton pöytäkirjan sisältämä kehys kattaa vielä vuoden 2020 päästöt, jotka raportoidaan vuonna 2022.
The Paris Agreement’s framework will first be used for the reporting of emissions for 2021 (to be published in 2023). 
Pariisin sopimuksen sisältämää kehystä käytetään ensimmäisen kerran vuoden 2021 päästöjen (julkaistaan vuonna 2023) raportoimiseen.
These frameworks include quality assurance procedures (i.e. a review of the data by the UNFCCC Secretariat and its expert teams), and are supported by guidelines from the UNFCCC and the International Panel for Climate Change. 
Kehykset sisältävät laadunvarmistusmenettelyjä (UNFCCC:n sihteeristö ja sen asiantuntijaryhmät tarkastavat tiedot), ja kehysten tukena ovat UNFCCC:n ja IPCC:n suuntaviivat.
European context 06 EU Member States account for 6.9 % of the global population and for 21.8 % of the world’s gross domestic product1. 
Tilanne Euroopassa 06 EU:n jäsenvaltioiden väestö muodostaa 6,9 prosenttia maailman väestömäärästä, ja niiden osuus maailman bruttokansantuotteesta on 21,8 prosenttia1.
They generated around 8.4 % of global greenhouse gas emissions in 20172. 
Vuonna 2017 EU:n jäsenvaltiot tuottivat noin 8,4 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä2.
07 The EU agreed to reduce its greenhouse gas emissions3 by 20 % by 2020, by 40 % by 2030 and by 80 % to 95 % by 2050 compared to 1990. 
07 EU on sitoutunut3 vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna.
Figure 1 below shows the trend in emissions to date and estimated progress towards 2050. 
Jäljempänä oleva kaavio 1 kuvaa päästömäärien tähänastista suuntausta sekä arvioitua edistymistä vuoteen 2050 saakka.
Up until 2017, the EU reduced its emissions by 21.7 %4 on 1990 levels. 
Vuoteen 2017 mennessä EU oli vähentänyt päästöjään 21,7 prosentilla4 vuoden 1990 tasoon verrattuna.
Most of the greenhouse gases under the Kyoto Protocol followed this downward trend (see Figure A in the Annex). 
Useimpien Kioton pöytäkirjan sisältämien kasvihuonekaasujen määrät olivat laskusuunnassa (ks. liitteessä esitetty kaavio A).
7 1 2 3 4 Eurostat report “The EU in the world”, 2018. 
1 2 3 4 Eurostatin raportti ”The EU in the world”, 2018.
EU inventory report of 2019. 
EU:n vuoden 2019 inventaarioraportti.
European Council Conclusions of 8/9 March 2007, of 4 February 2011 and of 23/24 October 2014. 
Eurooppa-neuvoston 8.–9. maaliskuuta 2007, 4. helmikuuta 2011 ja 23.–24. lokakuuta 2014 antamat päätelmät. Luku kattaa kansainvälisen ilmailun.
This figure includes international aviation, to ensure comparability with the data reported as part of the EU targets. 
Tarkoituksena on varmistaa vertailtavuus EU:n tavoitearvojen yhteydessä raportoitavien tietojen kanssa.