natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the context of the EDP, the reforms introduced complementary rules, an early‐warning mechanism and a range of new monitor‐ ing and surveillance tools; they also strengthened sanctions and eased the condi‐ tions for imposing them. ... however, the EDP has not proved fully effective as a corrective mechanism. 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä uudistuksilla otettiin käyttöön täydentäviä sääntöjä, varhaisvaroitusmekanismi ja useita uusia seuranta-ja valvontavälineitä. Lisäksi vahvistettiin seuraamuksia ja helpotettiin niiden asettamisen ehtoja. ... liiallisia alijäämiä koskeva menettely ei kuitenkaan ole ollut täysin toimiva korjaavana mekanismina.
115 The budget balance and debt‐to‐GDP ratio are the two Treaty indicators used to assess the budgetary position of a Member State (see paragraph 1). 
115 Julkisen talouden rahoitusasema ja velka suhteessa BKT:hen ovat kaksi perussopimuksen indikaattoria, joiden avulla arvioidaan jäsenvaltion rahoitusasemaa (ks. kohta 1).
The 2005 reform of the SGP supplemented these by introducing the structural balance52 as one of the targets that Member States under the EDP must achieve in order to correct an excessive deficit situation. 
Vakaus-ja kasvusopimuksen vuoden 2005 uudistuksessa näitä täydennettiin ottamalla käyttöön rakenteellinen rahoitusasema52 yhtenä tavoitteena, joka liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisten jäsenvaltioiden on saavutettava liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi.
116 Of the 23 Member States under an EDP in November 2011, 15 had exited the pro‐ cedure as of the end of 2015 (see Table 1). 
116 Marraskuussa 2011 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn alaisina olevasta 23 jäsenvaltiosta 15 oli keskeyttänyt menettelyn vuoden 2015 loppuun mennessä (ks. taulukko 1).
All of the Member States we examined improved both their budget balance and their structural balance during the audited period (see Figure 1053). 
Kaikissa tarkastamissamme jäsenvaltioissa sekä julkisen talouden rahoitusjäämä että rakenteellinen rahoitusasema paranivat tarkastusjakson aikana (ks. kaavio 1053).
The Czech Republic, Germany, Italy and Malta managed to exit the procedure. 
Tšekki, Saksa, Italia ja Malta onnistuivat keskeyttämään menettelyn.
Cyprus agreed to a programme of financial assis‐ tance, and France remains under the EDP after three extensions to the deadline. 
Kypros suostui osallistumaan rahoitustukiohjelmaan, ja Ranska on edelleen mukana liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä sen jälkeen, kun sen määräaikaa on pidennetty kolme kertaa.
France is the only Member State in our sample with a deficit that still exceeded the 3 % threshold in 2015. 
Ranska on otoksemme ainoa jäsenvaltio, jonka alijäämä ylitti edelleen kolmen prosentin viitearvon vuonna 2015.
52 The structural balance is the budget balance net of the cyclical component and one‐off and other temporary measures. 
52 Rakenteellinen rahoitusasema tarkoittaa julkisen talouden rahoitusasemaa ilman suhdannetekijöitä ja kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä.
53 Data are provided for the period under scrutiny, i.e. 2008‐2015. 
53 Tiedot on annettu tarkastelujaksolta eli vuosilta 2008–2015.
However, data for the structural balance have only been available in AMECO since 2010. 
Rakenteellista rahoitusasemaa koskevat tiedot ovat kuitenkin olleet saatavilla AMECOssa vasta vuodesta 2010 lähtien.
Observations 68 General government budget balance (2008‐2015) and structural balance (2010‐2015) 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 General government net lending (+)/net borrowing (-) as % of GDP Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic 2015 General government structural balance as % of potential GDP 2010 2011 2012 2013 2014 Germany France Italy Cyprus Malta Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). Figure 10 
Huomautukset 68 Julkisen talouden rahoitusasema (2008–2015) ja rakenteellinen rahoitusasema (2010–2015) Julkisen talouden yleinen nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) prosentteina BKT:stä 2 0 -2 -4 -6 -8 - 10 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Saksa Ranska Italia Kypros Malta Tšekki Julkisen talouden yleinen nettoluotonanto (+) / nettoluotonotto (–) prosentteina BKT:stä 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Saksa Ranska Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan (päivitetty viimeksi 5. toukokuuta 2015). Italia Kypros Malta Tšekki Kaavio 10
Observations 69 117 The debt‐to‐GDP ratio of all the Member States in the sample was higher in 2015 than in 2008 (see Figure 11). 
Huomautukset 69 117 Otoksen kaikkien jäsenvaltioiden velka suhteessa BKT:hen oli vuonna 2015 suurempi kuin vuonna 2008 (ks. kaavio 11).
In mitigation, it must be recognised that the EDPs we examined were introduced in the midst of a severe financial crisis which contributed to a rapid increase in the debt level through a variety of channels, for example capital injections to banks and low or negative nominal growth. 
Lieventävänä asianhaarana on todettava, että tutkimamme liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt otettiin käyttöön vaikean talouskriisin keskellä, mikä lisäsi nopeasti velkaa useiden kanavien, kuten pankkien pääomanlisäysten ja alhaisen tai negatiivisen nimelliskasvun kautta.
On average, the debt‐to‐GDP ratio in the EU increased by more than 24 % of GDP between 2008 and 2012, and all countries were affected. 
EU:ssa velka suhteessa BKT:hen kasvoi keskimäärin yli 24 prosenttia BKT:stä vuosina 2008–2012 kaikissa maissa.
Debt–to‐GDP ratio (%) 2008‐2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 2009 Germany 2010 2011 2012 France Italy Cyprus 2013 2014 Malta 2015 Czech Republic Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Velka suhteessa BKT:hen (prosenttia) vuosina 2008–2015 140 120 100 80 60 40 20 2008 Saksa 2009 2010 Ranska 2011 2012 2013 2014 2015 Malta Tšekki Italia Kypros Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan (päivitetty viimeksi 5. toukokuuta 2015).
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path. 
Huomautukset 70 118 Saksassa, Maltassa ja Tšekissä (missä se jää viitearvon alle) kasvu oli vuosina 2008–2015 kohtuullista (Maltassa 4,4 prosenttiyksikköä, Saksassa 6,4 prosenttiyksikköä ja Tšekissä 12,8 prosenttiyksikköä) ja prosenttiosuus on nyt pienenemään päin.
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %). 
Kypros on kokenut ennennäkemättömän pankkikriisin, ja sen velka suhteessa BKT:hen kasvoi 61,4 prosenttiyksikköä vuodesta 2008 vuoteen 2015.
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %). 
Jyrkintä nousu oli vuosina 2008–2013 (45,3 prosentista 102,2 prosenttiin) Sen jälkeen kun Kypros asetettiin vuonna 2013 rahoitustukiohjelman alaisuuteen, velkakehitys on lieventynyt ja velkasuhde on tasaantunut vuosina 2014 (107,5 prosenttia) ja 2015 (106,7 prosenttia).
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period. 
Sekä Ranskassa että Italiassa velka suhteessa BKT:hen kasvoi noin 30 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2015.
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56. The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers. 
119 Velkakehityksen taustalla olevat tekijät ovat perusjäämä54, lumipallovaikutus55 ja virta-varanto-korjauserä56. BKT:hen suhteutetun velan kehitys voidaan näin ollen jaotella näiden kunkin kolmen tekijän vaikutuksen mukaan.
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample. 
Kaaviossa 12 esitetään tämä jaottelu, ja laatikossa 12 analysoidaan tarkemmin jaottelua ja otoksen jäsenvaltioiden velkakehitystä.
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay. 
120 Edellä esitetty analyysi osoittaa, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kehys saattaa auttaa pitämään velan loitolla.
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates. 
121 Italian velka kasvoi edelleen, vaikka toteutettiinkin julkisen talouden kurinalaisuutta edistäviä toimia (joita kuvastaa positiivinen vuotuinen perusjäämä, joka oli tarkastelujaksolla keskimäärin +1,1 prosenttia). Kasvu johtui merkittävästä lumipallovaikutuksesta, joka oli seurausta alun perin suuren velan, alhaisen tai negatiivisen BKT:n nimelliskasvun ja korkeiden korkojen jaksojen yhdistelmästä.
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period). 
Ranskan velka suhteessa BKT:hen kasvoi kohtuullisesta alkutasosta huolimatta julkisen talouden kurinalaisuuden puuttumisen vuoksi, mitä kuvaavat budjetti-indikaattorien riittämätön parannus (ks. kaavio 10) ja merkittävä negatiivinen perusjäämä (tarkastelujaksolla keskimäärin −2,7 prosenttia).
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt. 
54 Perusjäämä on julkisen talouden rahoitusasema lukuun ottamatta julkisen talouden veloista maksettuja korkoja.
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline. 
Perusjäämä osoittaa uuden julkisen velan (positiivisen tai negatiivisen) määrän, ja sitä voidaan siten pitää julkisen talouden kurinalaisuuden indikaattorina.
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate. 
55 Lumipallovaikutus tarkoittaa julkisen velan kertymisen vaikutusta, joka aiheutuu julkisesta velasta maksetun koron ja BKT:n nimellisen kasvun välisestä erotuksesta.
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio. 
Jos korko on suurempi kuin BKT:n nimellinen kasvu, lumipallovaikutus lisää velkaa suhteessa BKT:hen.
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect. 
Jotta voidaan vakauttaa velka suhteessa BKT:hen, julkisessa taloudessa on periaatteessa saavutettava perusjäämä, joka korvaa lumipallovaikutuksen.
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit. 
56 Virta-varanto-korjauserään luokitellaan kaikki julkisen velan muutokset, joita ei voida selittää alijäämällä.
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments. 
Siihen sisältyvät rahoitusvarojen muutokset (kertyminen ja myynti), ulkomaan valuutan määräisen velan arvon muutokset ja muut tilastomuutokset.
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015). 
Huomautukset 71 Julkisen velan kasvun koostumus (prosenttiyksikköinä) vuosina 2008–2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 8,3 12,8 4,4 0,3 5,8 -1,7 Italia Ranska Saksa Perusjäämä Kypros Lumipallovaikutus Tšekki Malta Velan vaihtelu suhteessa BKT:hen Virta-varanto-korjauserä Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, perustuu AMECO-tietokantaan (päivitetty viimeksi 5. toukokuuta 2015).
Figure 12 
Kaavio 12
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP. 
Huomautukset 72 Analyysi julkisen velan kehityksestä vuosina 2008–2015 Vuoden 2008 rahoituskriisin alkuvaiheessa Italian julkinen velka oli 102,3 prosenttia BKT:stä.
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %. 
Vuosina 2009– 2015 Italian taloudellinen tilanne oli vaikea, mikä näkyi siinä, että tuotantokuilu oli vahvasti negatiivinen (keskimäärin −3,3 prosenttia) ja nimellinen vuotuinen kasvu keskimäärin 0,0 prosenttia.
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points. 
Vaikka Italian rakenteellinen rahoitusasema parani vuodesta 2009 (ks. kaavio 10), velka suhteessa BKT:hen kasvoi 30,8 prosenttiyksikköä.
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12). 
Velkakehitykseen vaikutti pääasiassa voimakas lumipallovaikutus, koska perusylijäämä tasoitti pitkälti virta-varanto-korjauserää (ks. kaavio 12).
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates. 
Lumipallovaikutusta voivat selittää suuri velkamäärä, nimelliskasvun heikkous ja valtionvelkakriisin vaikutus korkoihin.
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008. 
Ranskan velka suhteessa BKT:hen oli 68,1 prosenttia vuonna 2008.
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period. 
Vaikka Ranskan velkataso oli alun perin alhaisempi ja suhdannetilanne parempi, sen velka suhteessa BKT:hen kasvoi kuitenkin tuona ajanjaksona (28,3 prosenttiyksikköä).
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %. 
Kasvu johtui pääasiassa (noin 2/3) talousarviota koskevan kurinalaisuuden puutteesta: Ranskan vuotuinen perusalijäämä oli kyseisenä ajanjaksona 2,7 prosenttia.
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect. 
Loput 1/3 kasvusta selittyy lumipallovaikutuksella.
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008. 
Saksan velka suhteessa BKT:hen oli 65,1 prosenttia vuonna 2008.
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio. 
Saksassa oli vuosina 2009–2015 Ranskaa ja Italiaa suurempi vuotuinen nimelliskasvu (2,4 prosenttia) ja vähemmän negatiivinen tuotantokuilu (keskimäärin −1,1 prosenttia), ja sen BKT:hen suhteutettu velka kasvoi 6,4 prosenttiyksikköä.
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation. 
Tätä voidaan selittää paremmalla suhdannetilanteella ja pitkään jatkuneella julkisen talouden vakauttamisella.
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role. 
Perusylijäämä kuitenkin tasoitti vain osittain virta-varanto-korjauseriä, jotka olivat velan kasvun pääsyyt – ja lumipallovaiku-tuksellakin oli jonkin verran merkitystä.
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %. 
Kyproksen velka suhteessa BKT:hen oli 45,3 prosenttia vuonna 2008.
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %. 
Tarkastellulla ajanjaksolla Kypros koki syvän kriisin: sen keskimääräinen nimelliskasvu oli negatiivinen (−1,0 prosenttia) ja tuotantokuilu oli −2,1 prosenttia.
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points). 
Sen BKT:hen suhteutettu velka kasvoi 61,4 prosenttiyksikköä (45,3 prosentista vuonna 2008 106,7 prosenttiin vuonna 2015), mitä voi selittää kaikkien tekijöiden negatiivinen vaikutus: perusjäämä (−18,4 prosenttiyksikköä), lumipallovaikutus (−26,4 prosenttiyksikköä) ja virta-varanto-korjauserä (−16,6 prosenttiyksikköä).
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold. 
Tšekin velka suhteessa BKT:hen kasvoi 28,7 prosentista 41,5 prosenttiin vuosina 2008–2015 ja jäi näin ollen alle viitearvon.
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect. 
Talousympäristössä, jossa keskimääräinen nimelliskasvu oli 1,5 prosenttia ja tuotantokuilu −1,5 prosenttia, velan kasvua (+12,8 prosenttiyksikköä) selittää pääasiassa perusalijäämä (−12,5 prosenttiyksikköä) ja se, että virta-varanto-korjauserä tasoittaa lumipallovaikutusta.
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %. 
Vuosina 2009–2015 maan keskimääräinen nimelliskasvu oli 4,6 prosenttia ja keskimääräinen nimellisalijäämä −2,8 prosenttia.
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment. 
Sen seurauksena maan BKT:hen suhteutettu velka säilyi periaatteessa vakaana: 4,4 prosenttiyksikön lisäys johtui pääasiassa virta-varanto-korjauserästä.
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline. 
Huomautukset 73 122 Liiallisia alijäämiä koskeva menettely tarjoaa mahdollisuuden määrätä seuraamuksia euroalueen jäsenvaltioille, joiden julkisen talouden kurinalaisuus on heikkoa.
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time. 
Se voidaan tehdä tehostamalla menettelyä, jos komission arviointi osoittaa, että jäsenvaltio ei ole ryhtynyt ajoissa tuloksellisiin toimiin liiallisen alijäämän korjaamiseksi.
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP. 
Seuraamuksena voi olla myös se, että määrätään sakko, joka voi olla enintään 0,5 prosenttia BKT:stä.
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far. 
123 Liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä on sen aloittamisesta lähtien tehostettu kuitenkin vain kerran, Belgiassa, eikä seuraamuksia ole tähän mennessä määrätty.
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed. 
Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tämän vuoksi riskinä on, että jäsenvaltiot katsovat seuraamusten määräämisen olevan epätodennäköistä.
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP. 
Tällainen käsitys heikentäisi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tehokkuutta ja uskottavuutta.
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective. 
Vaikka seuraamusten määrääminen ei ole varsinainen tavoite, järjestelmässä, johon ei liity seuraamuksia, voidaan vain vedota omaantuntoon. Jos komissio ei onnistu saamaan jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä, liiallisia alijäämiä koskeva menettely on väistämättä tehoton.
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda. 
Menettelyllä on myös ollut vain vähän vaikutusta suositeltujen rakenneuudistusten toteutuksen varmistamiseen 124 Rakenneuudistukset eivät olet sitovia eivätkä täytäntöönpanokelpoisia. Siksi jäsenvaltiot sisällyttävät ne todennäköisesti hallitustensa poliittiseen ohjelmaan.
The Com‐ mission is unable to influence or boost their implementation. 
Komissio ei pysty vaikuttamaan niiden toteuttamiseen tai vauhdittamaan sitä.
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII). 
Näin ollen useimmat otoksen jäsenvaltioista edistyivät vain osittain tai vähän uudistustavoitteidensa saavuttamisessa (ks. liite VIII).
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year. 
Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn rakenneuudistusten toteutusta koskevan seurannan tuloksena oli usein yksinkertaisesti se, että neuvoston maakohtaiset suositukset toistettiin vuodesta toiseen.
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013). 
125 Otoksemme maista vain Kypros edistyi merkittävästi rakenneuudistusten toteuttamisessa suostuttuaan osallistumaan rahoitustukiohjelmaan (huhtikuu 2013).
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. 
Tuorein saatavilla oleva arvio osoittaa, että Kypros on toteuttanut suurimman osan sovituista toimenpiteistä kokonaan, vaikkakin jonkin verran viipeellä.
The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules. 
Ohjelmassa Kyprosta seurattiin tiiviimmin ja kattavammin ja sen täytäntöönpanosäännöt olivat tiukemmat.
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58. 
Huomautukset 74 Myönteisiä merkkejä ja haaste tulevaisuudessa 126 Esitellessään ehdotuksensa viiden puheenjohtajan raportin täytäntöönpanosta (ks. kohta 4) komissio totesi, että ”EU:n talouden ohjauskehystä on syvennetty ja sen soveltamisalaa on laajennettu viime vuosina, mutta siitä on myös tullut entistä monimutkaisempi”57, ja että ensimmäisessä vahvistetun kehyksen tarkistuksessa ”havaittiin joitakin parantamista kaipaavia osa-alueita, jotka koskevat muun muassa poliittisen päätöksenteon läpinäkyvyyttä, monimutkaisuutta ja ennakoitavuutta, jotka ovat merkityksellisiä välineiden tuloksellisuuden kannal-ta”58.