natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Despite the intended harmonisation, the date of the PACA continues to be interpreted differently in the Member States and the Commission’s instructions to individual Member States have not always been consistent. 
Tavoitteena oli toimintatapojen yhdenmukaistaminen, mutta ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen ajankohtaa tulkitaan kuitenkin eri tavoin eri jäsenvaltioissa, eivätkä komission ohjeet yksittäisille jäsenvaltioille ole aina olleet yhdenmukaisia.
In practice it varies between the date of a check by the control body, at the earliest, and the date of issue of the recovery notification, at the latest. 
Käytännössä tulkinta vaihtelee siten, että varhaisimmillaan ajankohdaksi tulkitaan valvontaelimen suorittaman tarkastuksen ajankohta, ja myöhäisimmillään perintäilmoituksen laatimisajankoh-ta.
The Court found that there can be a difference of up to six years between these two dates. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että mainittujen ajankohtien välillä voi olla jopa kuuden vuoden ero.
Although the regulations do not fix a time limit for the notification of a debt following a check, the ECJ Decision in Case C-54/95 requires that the recovery procedure should be initiated within one year after all relevant facts with regard to the irregularity are known. 
Säännöksissä ei aseteta aikarajaa, jonka kuluessa tarkastuksen yhteydessä todetusta velasta on ilmoitettava, mutta unionin tuomioistuimen asiassa C-54/95 antamassa tuomiossa edellytetään, että takaisinperintämenettely on käynnistettävä vuoden kuluessa siitä, kun kaikki havaittuun sääntöjenvastaisuuteen liittyvät olennaiset seikat ovat tiedossa.
8 Article 35 of Council Regulation (EC) No 1290/2005. 
8 Neuvoston asetus (EY ) N:o 1290/2005, 35 artikla.
9 Section 5.3.5 of Guideline No 2. 
9 Ohje nro 2, kohta 5.3.5.
10 Guideline No 1: paragraph 2.7: column (g) of Annex III. 
10 Ohje nro 1, kappale 2.7: liitteessä III oleva palsta g.
Member States that use the latest possible time and consider the date of the written recovery notification to constitute the PACA gain additional time before amounts are subject to the 50/50 clearance mechanism and do not always register the potential debt as a ‘pre-debtor’ as stipulated in the Commission guidelines. 
Jäsenvaltiot, jotka soveltavat myöhäisintä mahdollista ajankohtaa ja katsovat, että kirjallisen perintäilmoituksen laati-misajankohta muodostaa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen ajankohdan, voittavat lisäaikaa ennen kuin asianomaisiin määriin sovelletaan 50/50-mekanismia.
This means that an irregularity detected can be accounted for and be the subject of a correction by the Commission in different years depending upon the policy adopted by the Member State concerned. 
Tämä merkitsee, että havaittu sääntöjenvastaisuus voidaan kirjata ja komissio toteuttaa sitä koskevan oikaisun eri vuosina riippuen siitä, millaista toimintatapaa asianomainen jäsenvaltio soveltaa.
The Spanish authorities generally consider the PACA date to be the first assessment (acuerdo de inicio) sent to the beneficiary before the recovery notification. 
Espanjan viranomaiset pitävät yleensä ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen ajankohtana ensimmäistä arviointia (acuerdo de inicio), joka lähetetään edunsaajalle ennen perintäilmoitusta.
However, two PAs (FEGA and AVFGA)12 audited have taken into account the date of the recovery notification from 2008 onwards which, under the given circumstances, is not in line with current legislation. 
Kaksi tarkastuskohteena ollutta maksajavirastoa (FEGA ja AVFGA12) ovat kuitenkin ottaneet perintäilmoituksen ajankohdan huomioon vuodesta 2008 alkaen, mikä ei asianomaisissa olosuhteissa ole nykyisen lainsäädännön mukaista.
The French PAs complied with the regulation and guidelines until 2008 but for 2009 they changed their reporting system to use a later operative date, the date of the recovery notification, to overcome disadvantages of an early recording of debts as ‘pre-debtors’. 
Ranskan maksajavirastot noudattivat asetusta ja ohjeita vuoteen 2008 asti, mutta muuttivat raportointijärjestelmäänsä vuoden 2009 osalta siten, että huomioon otettiin myöhempi – perintäilmoituksen – ajankohta; tavoitteena oli välttää haitat, joita aiheutuu velkojen varhaisesta kirjaamisesta ”mahdollisia velallisia” koskevaan luetteloon.
At the end of 2009, the Commission requested the French authorities to change the system back again. 
Komissio pyysi vuoden 2009 lopussa Ranskan viranomaisia palaamaan takaisin aiempaan järjestelmään.
A limited number of cases were found in Germany, Belgium, Hungary and the United Kingdom13 where previous written assessments had been sent to potential debtors which should have constituted the recording date of the debt in the accounts but no such recording was made. 
Saksassa, Belgiassa, Unkarissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittiin pieni joukko tapauksia13, joissa kirjalliset arvioinnit oli toimitettu mahdollisille velallisille; velat olisi pitänyt kirjata tileille arviointien tiedoksiantoajankohtana, mutta näin ei kuitenkaan tapahtunut.
The problem of different interpretations of the date of the PACA was raised in the Court’s 2004 report and was accepted by the Commission as requiring attention. 
Tilintarkastustuomioistuin toi vuoden 2004 erityiskertomuksessa esille ongelman, joka aiheutuu ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen ajankohtaa koskevista vaihtelevista tulkinnoista; komissio myönsi, että tilanne vaatii tarkkailua.
However, guidelines issued by the Commission have not yet promoted a harmonised approach to this problem, the significance of which has increased with the introduction of the 50/50 rule. 
Komission ohjeet eivät kuitenkaan ole vielä edistäneet ongelman yhdenmukaista käsittelyä; ongelman merkitys on kasvanut 50/50-säännön käyttöönoton myötä.
AVFGA: Agencia Valenciana de Fomento y Garantia Agraria. 
AVFGA: Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria.
13 General confirmation by the German PA (HZA Hamburg-Jonas): ‘in some cases’; German PA (Hannover): two out of 12 cases; Belgian PA (BIRB): one out of 11 cases; Hungarian PA: (ARDA) one out of 12 cases; United Kingdom PA (RPA): four out of seven cases. 
13 Yleinen vahvistus saksalaiselta maksajavirastolta (HZA Hamburg-Jonas): ”joissakin tapauksissa”; saksalainen maksajavirasto (Hannover): kaksi tapausta 12:sta; belgialainen maksajavirasto (BIRB): yksi tapaus 11:stä; unkarilainen maksajavirasto (ARDA): yksi tapaus 12:sta; Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirasto (RPA): neljä tapausta seitsemästä.
17 Special Report No 8/2011 – Recovery of undue payments made under the common agricultural policy 
17 Erityiskertomus nro 8/2011 – Yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvien aiheettomien maksujen takaisinperintä
18 INCONSISTENCIES AS A RESULT OF DIFFERING INTERPRETATIONS OF SPECIFIC TYPES OF DEBT 27. 
18 VELKATYYPPIEN VAIHTELEVA LUOKITTELUTAPA AIHEUTTAA EPÄYHDENMUKAISUUTTA 27.
The Court also found inconsistent interpretations by the PAs of the concepts of irregularity, errors due to administrative procedures, and other types of recoveries. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että maksajavirastot ovat tulkinneet vaihtelevasti myös sääntöjenvastaisuuksien, hallinnollisista menettelyistä aiheutuvien virheiden ja muuntyyppisten takaisinperintätapausten käsitteitä.
It is important that Member States interpret these concepts in the same way to ensure consistent and comparable reporting; the differences in interpretation can also have a financial impact on the EU budget. 
On tärkeää, että jäsenvaltiot tulkitsevat näitä käsitteitä yhdenmukaisesti, jotta kyetään varmistamaan johdonmukainen ja vertailukelpoinen raportointi; tulkintaeroilla saattaa myös olla taloudellista vaikutusta EU:n talousarvioon.
In 2006 and 2007, all debt cases (whether they are classified as irregularities, administrative errors or ‘other’) were reported to the Commission14 in Member States debtors accounts and made subject to the 50/50 clearance mechanism. 
Vuosina 2006 ja 2007 kaikki velkatapaukset (luokiteltiinpa ne sääntöjenvastaisuuksiksi, hallinnollisiksi virheiksi tai ”muiksi”) raportoitiin komissiolle14 jäsenvaltioiden velallisten tileillä ja tapauksiin sovellettiin 50/50-mekanismia.
From 2008 undue amounts paid as a result of administrative errors are no longer included in the Member States debtor accounts (Annex III tables) since they must be repaid to the EU budget at the end of each year in the context of the financial clearance of accounts. 14 Tables1,2and5ofAnnexIII to Commission Regulation (EC) No 885/2006. 
Vuodesta 2008 alkaen hallinnollisten virheiden seurauksena aiheettomasti maksetut määrät eivät enää näy jäsenvaltioiden velallisten tileillä (liitteen III taulukot), sillä määrät on palautettava EU:n talousarvioon kunkin vuoden lopussa tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. 14 Komission asetus (EY) N:o 885/2006, liite III, taulukot 1, 2 ja 5.
BOX 2 FRANCE PAYING AGENCY ONIEP15: ‘OTHER’DEBT In 2008, the PA reported a case for the first time — in the part of the accounts not subject to the 50/50 clearance rule — with the justification that the irregularity was covered by bank guarantees. 
LAATIKKO 2 RANSKA / MAKSAJAVIRASTO ONIEP15: ”MUUT” VELAT Vuonna 2008 maksajavirasto raportoi ensimmäistä kertaa eräästä tapauksesta – sellaisessa kirjanpidon osassa, johon ei sovelleta 50/50-sääntöä – perustellen, että sääntöjenvastaisuus katetaan pankkitakausten avulla.
The case dated from 1997, with a potential financial impact of 8,5 million euro. 
Tapaus oli peräisin vuodelta 1997, ja sen mahdollinen taloudellinen vaikutus oli 8,5 miljoonaa euroa.
If the case had been classified as an irregularity instead of ‘other’ debt it would have been cleared in 2006 when the 50/50 rule was introduced and 4,3 million euro returned to the EU budget, without prejudice to any subsequent encashment of the guarantees. 15 ONIEP:OfficeNationalInterprofessionneldel'ElevageetdesesProductions. 
Jos tapaus olisi kirjattu sääntöjenvastaisuudeksi eikä ”muuksi” velaksi, se olisi selvitetty vuonna 2006, jolloin 50/50-sääntö otettiin käyttöön, ja EU:n talousarvioon olisi palautettu 4,3 miljoonaa euroa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisesti myöhemmin suoritettavia takausmaksuja.
Furthermore, Member States have applied the concept of administrative error in an inconsistent manner. 
Jäsenvaltiot ovat lisäksi soveltaneet hallinnollisen virheen käsitettä epäjohdonmukaisesti.
The Court identified 15 cases with a value of 7 million euro16 communicated as irregularities that, it considered, should have been classified as administrative errors, and thus credited immediately to the EU budget. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 15 sääntöjenvastaisuutena ilmoitettua tapausta, joiden kokonaisarvo oli 7 miljoonaa euroa16; asianomaiset tapaukset olisi tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan pitänyt luokitella hallinnollisiksi virheiksi ja siten hyvittää välittömästi EU:n talousarvioon.
For example, cases identified but which are not detected as a result of a scrutiny or cases that are covered by a guarantee are not considered as irregularities and not recorded as such in certain Member States (Germany and France). 
Joissakin jäsenvaltioissa (Saksassa ja Ranskassa) ei esimerkiksi katsota ja kirjata sääntöjenvastaisiksi tapauksia, jotka on havaittu mutta joita ei ole todettu tarkastuksessa, tai tapauksia, jotka kuuluvat vakuuksien piiriin.
They are recorded as ‘other’ debts and therefore not considered for the application of the 50/50 clearance mechanism. 
Asianomaiset tapaukset kirjataan ”muiksi” veloiksi, joten niiden kohdalla ei harkita 50/50-mekanismin soveltamista.
If eventually such debts are declared as irrecoverable the risk of non-encashment of the guarantee is borne by the EU budget. 
Mikäli todetaan, että tällaisia velkoja ei saada perittyä takaisin, riski siitä, että vakuus jää maksamatta, kohdistuu EU:n talousarvioon.
Box 2 provides an example of irregularity cases wrongly classified as other recoveries, and shows the impact on the EU budget. 
Laatikossa 2 annetaan esimerkkejä sääntöjenvastaisuustapauksista, jotka on luokiteltu virheellisesti muiksi takaisin-perintätoimiksi, ja tuodaan esille, kuinka ne vaikuttavat EU:n talousarvioon.
Given the sometimes long delays between an undue payment being made and its eventual detection and subsequent recovery, interest on outstanding debt should be charged18, to protect the financial interests of the EU. 
Aiheettoman maksun suorittamisen ja sen mahdollisen havaitsemisen ja havaitsemista seuraavan takaisinperinnän välillä on joskus pitkiä viiveitä, joten maksamatta olevasta velasta olisi perittävä korkoa18, jotta EU:n taloudelliset edut kyetään tur-vaamaan.
With an average of some 1 200 million euro of debt outstanding the interest accruing to the EU budget on an annual basis is substantial — based on a conservative rate of 3 % per annum, the annual amount is estimated at 36 million euro. 
Maksamatta olevien velkojen määrä on keskimäärin noin 1 200 miljoonaa euroa, joten EU:n talousarvioon kertyisi varovaisesti arvioidulla kolmen prosentin vuotuisella korolla huomattava määrä – noin 36 miljoonaa euroa vuodessa.
Where interest is fully charged to the EU budget, no loss occurs. 
Tapauksissa, joissa korko kirjataan kokonaisuudessaan EU:n talousarvioon, ei synny korkotappioita.
The Court found that the application of interest on debt was still not fully harmonised. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että velkoja koskevien korkojen soveltaminen ei ollut vieläkään täysin yhdenmukaista.
For the vast majority of measures, the interest rate must be calculated in accordance with national law, but no specific rate is established, although it cannot be lower than the interest rate applicable for the recovery of amounts under national provisions. 
Useimpien toimenpiteiden yhteydessä korko on määritettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Erityistä korkotasoa ei kuitenkaan ole vahvistettu, vaikka korko ei saa jäädä alhaisemmaksi kuin taso, jota määrien takaisinperintään sovelletaan kansallisten säännösten mukaisesti.
Annex II shows a summary of the different methods used by the PAs audited by the Court as regards the application of interest. 
Liitteessä II esitetään tiivistelmä erityyppisistä laskentamenetelmistä, joiden avulla tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteena olleet maksajavirastot määrittävät sovellettavat korot.
16 Case described in Box 6 is an example. 
16 Laatikossa 6 on kuvattu esimerkkitapaus.
17 For a legal definition see Article 1(2) of Council Regulation (EC, Euratom) 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities’ financial interests (OJ L 312, 23.12.1995, p. 
17 Oikeudellinen määritelmä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/1995 1 artiklan 2 kohdassa (EYVL L 312, 23.12.1995, s.
1) as shown in the glossary. 
1) (vrt. sanasto).
18 Article 32(1) of Council Regulation (EC) No 1290/2005 provides that ‘sums recovered following the occurrence of irregularity or negligence and the interest on these shall be made over to the paying agency and booked by it as revenue assigned to the EAGF in the month in which the money is actually received.’ 
18 Neuvoston asetuksen (EY ) N:o 1290/2005 32 artiklan 1 kohdan mukaan ”väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi takaisin perityt määrät on suoritettava korkoineen maksajavirastoille, jotka palauttavat ne maataloustukirahastolle sidottuina tuloina merkiten määrät sille kuukaudelle, jona ne tosiasiallisesti saadaan perittyä takaisin”.
19 Special Report No 8/2011 – Recovery of undue payments made under the common agricultural policy 
19 Erityiskertomus nro 8/2011 – Yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvien aiheettomien maksujen takaisinperintä
Most of the PAs audited apply an automatic calculation mechanism, based on the interest rate calculated in accordance with national law, although there were wide variations applied in practice. 
Useimmat tarkastuskohteena olleet maksajavirastot soveltavat automaattista laskentajärjestelmää, joka perustuu kansallisen lainsäädännön mukaisesti määritettyyn korkotasoon; käytännössä sovellettujen menettelyjen kirjo oli kuitenkin laaja.
The European Court of Justice supported the Commission’s view that interest is to be included in Annex III even if the principal amount has not been recovered or has not been established in legal proceedings19. 
Euroopan unionin tuomioistuin kannatti komission näkemystä, jonka mukaan korot on sisällytettävä liitteeseen III, vaikka pääomaa ei ole peritty takaisin taikka saatavaa ei ole todettu tuomioistuinmenettelyssä19.
However, in the current system interest payable is not always communicated to the debtor by sending an updated recovery notification as at 15 October every year, i.e. the year end for EU agricultural payments. 
Nykyisessä järjestelmässä maksettavana olevaa korkoa ei kuitenkaan aina ilmoiteta velalliselle lähettämällä tälle vuosittain 15. lokakuuta – EU:n maatalousmaksuihin sovellettavan varainhoitovuoden päättyessä – ajan tasalle saatettu perintäilmoitus.
19 Judgment of the General Court of 22 April 2010: Italy v Commission (T-274/08 and T-275/08) where the Commission imposed corrections of 214 million euro relating to the 50/50 clearance mechanism, including interest. 
19 Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 22. huhtikuuta 2010 (yhdistetyt asiat T-274/08 ja T-275/08): Italia v. komissio. Komissio teki 50/50-mekanismiin liittyvät 214 miljoonan euron oikaisut – korot mukaan luettuna.
The calculation made by the PA was only for the purposes of reporting to the Commission as the debtors were not invoiced. Special Report No 8/2011 – Recovery of undue payments made under the common agricultural policy 
Maksajavirasto oli laatinut laskelmansa pelkästään komissiolle raportointia varten, sillä velallisia ei laskutettu. Erityiskertomus nro 8/2011 – Yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvien aiheettomien maksujen takaisinperintä
When an irregularity is detected, it is important that Member State authorities use all means to recover the amount from the beneficiary. 
Kun sääntöjenvastaisuus havaitaan, on tärkeää, että jäsenvaltioiden viranomaiset käyttävät kaikki keinot periäkseen asianomaiset määrät takaisin edunsaajilta.
The Court assessed for the years 2006 to 2009: Ū the extent to which debts are recovered; Ū how quickly Member States initiate recovery procedures after an irregularity is detected; Ū how far non-recoveries can be considered as ‘negligence’ by the national authorities, thereby making them liable for the whole amount due; and Ū the methods available to Member States to enforce recovery, and how they are used in practice. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuosien 2006–2009 osalta, Ū missä laajuudessa velat on peritty takaisin Ū kuinka nopeasti jäsenvaltiot käynnistävät takaisinperintämenettelyt, kun sääntöjenvastaisuus on havaittu Ū missä määrin takaisinperimättä jäämisiä voidaan pitää kansallisten viranomaisten ”laiminlyönteinä”, jolloin ne ovat vastuussa koko maksettavana olevasta määrästä Ū millaisin menetelmin jäsenvaltiot voivat panna takaisinperinnän täytäntöön ja miten menetelmiä sovelletaan käytännössä.
As shown in Table 2 the annual rate of recovery of amount for which recovery is ongoing is rather low, at around 10 % of the total recorded debt. 
Kuten taulukosta 2 käy ilmi, takaisinperinnän kohteena olevien määrien vuotuinen takaisinperintäaste on melko alhainen – takaisin on peritty noin 10 prosenttia kirjattujen velkojen kokonaismäärästä.
In order to try and assess the impact of the changes to the system, the Court has calculated a year-by-year recovery rate for the new debts established in years 2006–09. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan muutosten vaikutusta järjestelmään laskemalla takaisinperityt vuotuiset määrät kultakin vuodelta vuosina 2006–2009 todettujen uusien velkojen osalta.
For cases from 2006 onwards however the recovery rates have improved (Table 3). 
Takaisinperintäaste on kuitenkin parantunut vuodesta 2006 lähtien todettujen velkojen tapauksessa (taulukko 3).
Table 3 shows that the largest proportion of the recovery is achieved during the year in which a debt is established. 
Taulukko 3 osoittaa, että suurin osa takaisinperinnästä tapahtuu velan toteamisvuoden aikana.
In subsequent years, the recovery rate drops significantly. 
Seuraavien vuosien aikana takaisinperintämäärät laskevat huomattavasti.
A more detailed analysis shows that the recovery rates for administrative cases are noticeably higher than cases under judicial proceedings (an overall recovery rate of 54 % in the first case against 8,3 % in the second case over the period 2006–09). 
Tarkempi analysointi osoittaa, että hallinnollisiin tapauksiin liittyvät takaisinperintämäärät ovat huomattavasti suurempia kuin oikeustoimien alaisiin tapauksiin liittyvät perintämäärät (kauden 2006–2009 osalta havaittiin, että hallinnollisiin tapauksiin liittyvistä määristä perittiin takaisin kaiken kaikkiaan 54 prosenttia ja oikeustoimien alaisiin tapauksiin liittyvistä määristä 8,3 prosenttia).
21 Special Report No 8/2011 – Recovery of undue payments made under the common agricultural policy 
21 Erityiskertomus nro 8/2011 – Yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvien aiheettomien maksujen takaisinperintä
The effectiveness of a recovery procedure is largely dependent on the rapidity of the steps adopted in the early stages. 
Takaisinperintämenettelyn vaikuttavuus riippuu suurelta osin varhaisessa vaiheessa käynnistettyjen toimien nopeudesta.
After the detection of a potential irregularity by the control bodies, it is important that a final decision should be taken as quickly as possible as to whether a debt exists and a recovery order should be issued. 
Kun valvontaelimet ovat havainneet mahdollisen sääntöjenvastaisuuden, on tärkeää, että lopullinen päätös velan olemassaolosta ja perintämääräyksen tarpeellisuudesta tehdään mahdollisimman nopeasti.
However, the Court identified the number of PAs, particularly France, Italy and Greece, where debts were recorded unjustifiably late after the detection of the irregularity. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että joissakin maksajavirastoissa (erityisesti Ranskassa, Italiassa ja Kreikassa) velat kirjattiin perusteettoman pitkällä viiveellä sääntöjenvastaisuuden havaitsemisen jälkeen.
Out of 494 cases examined in the abovementioned countries, 39 were affected by unjustifiable delays. 
Mainituissa maissa tarkastettiin 494 tapausta, joista 39:ssä havaittiin perusteettomia viivästyksiä.
TABLE 3 FY Debt established concerning year (million euro) Recovered 1st year Recovered 2nd year Recovered 3rd year Recovered 4th year Total recovered 2006 155 24,1 % 17,7 % 6,0 % 2,7 % 50,6 % 2007 257 33,3 % 12,7 % 3,6 % 49,5 % 2008 135 33,7 % 16,8 % 50,6 % 2009 135 35,5 % 35,5 % RECOVERY OF DEBTS RECORDED AFTER THE INTRODUCTION OF THE 50/50 RULE Special Report No 8/2011 – Recovery of undue payments made under the common agricultural policy 23 WEAKNESSES IN RECOVERY ACTIONS BY NATIONAL AUTHORITIES 41. 
TAULUKKO 3 Varainhoito- vuosi Varainhoitovuoden osalta todettu velka (miljoonaa euroa) Peritty takaisin ensimmäisenä vuotena Peritty takaisin toisena vuotena Peritty takaisin kolmantena vuotena Peritty takaisin neljäntenä vuotena Peritty yhteensä 2006 155 24,1 % 17,7 % 6,0 % 2,7 % 50,6 % 2007 257 33,3 % 12,7 % 3,6 % 49,5 % 2008 135 33,7 % 16,8 % 50,6 % 2009 135 35,5 % 35,5 % 50/50-SÄÄNNÖN KÄYTTÖÖNOTON JÄLKEEN KIRJATTUJEN VELKOJEN TAKAISINPERINTÄ Erityiskertomus nro 8/2011 – Yhteisen maatalouspolitiikan alaan liittyvien aiheettomien maksujen takaisinperintä
The Commission is responsible for supervising the diligence of the national authorities in pursuing the recovery of debts. 
Komission vastuulla on valvoa, että kansalliset viranomaiset suorittavat velkojen takaisinperinnän huolellisesti.
When these authorities are found negligent in this regard, the Member State must reimburse the amount of the debt foregone to the EU budget. 
Jos viranomaisten todetaan syyllistyneen laiminlyöntiin, jäsenvaltion on palautettava maksamattoman velan määrä EU:n talousarvioon.