natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It can also facilitate the mobility of citizens across Europe. 
Sen avulla voidaan myös helpottaa kansalaisten liikkuvuutta Euroopassa.
In order to avoid the emergence of so-called electronic bar-riers2, the Commission recommended that European public administrations should respect a number of general principles, which were set out in the European interoperability framework3 (EIF) published in November 2004. 
Komissio suositti, että eurooppalaiset julkishallinnot noudattaisivat niin sanottujen sähköisten esteiden2 syntymisen estämiseksi tiettyjä yleisiä periaatteita. Nämä periaatteet esitettiin marraskuussa 2004 julkaistuissa eurooppalaisissa yhteentoimivuusperiaatteissa3.
LISBON STRATEGY, eEUROPE AND i2010 4. 
LISSABONIN STRATEGIA, eEUROPE-ALOITE JA i2010-STRATEGIA 4.
The Lisbon European Council held in 2000 set the ambitious objective of Europe becoming the most competitive and dynamic economy in the world and recognised the need for Europe to grasp the opportunities offered by the new economy and the Internet in particular. 
Lissabonin Eurooppa-neuvostossa vuonna 2000 asetettiin kunnianhimoinen tavoite, jonka mukaan Euroopasta tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talous. Siellä todettiin myös, että Euroopassa on tartuttava uuden talouden ja erityisesti internetin tarjoamiin tilaisuuksiin.
The European Commission launched two successive eEurope Action Plans for the period 2000–05 aimed at stimulating services, applications and Internet content, covering both online public services and e-business. 
Euroopan komissio julkaisi kaudeksi 2000–2005 kaksi eEu-rope-toimintasuunnitelmaa, joiden tavoitteena oli edistää palveluja, sovelluksia ja internetin sisältöä ja jotka kattoivat julkiset verkkopalvelut ja sähköisen liiketoiminnan.
The action plans were also designed to address deficiencies in broadband infrastructure and security measures. 
Toimintasuunnitelmissa käsiteltiin myös laajakaistainfrastruktuurissa ja verkkojen tietoturvassa olevia puutteita.
These actions were to be reinforced by such activities as the dissemination of good practices and benchmarking4 of ICT development in Member States. 
Toimia oli tarkoitus lujittaa esimerkiksi levittämällä hyviä käytäntöjä ja tekemällä vertailuanalyyseja4 TVT:n kehityksestä jäsenvaltioissa.
1 The role of e-Government for Europe’s Future, COM(2003) 567 final of 26.9.2003, p. 
1 ”Sähköisen hallinnon merkitys huomisen Euroopassa”, KOM(2003) 567 lopullinen, 26.9.2003, s.
2 For example lack of interoperability between IT systems could be a barrier hampering exchange of administrative data. 
2 Esimerkiksi tietotekniikkajärjestelmien huono yhteentoimivuus voi olla esteenä hallinnollisen tiedon vaihdolle.
3 The European interoperability framework was endorsed in June 2002 by the 15 Member States and was supported in the Manchester and Lisbon declarations of 24 November 2005 and 19 September 2007, respectively. 
3 EU:n 15 jäsenvaltiota hyväksyivät eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet kesäkuussa 2002. Periaatteita tuettiin 24. marraskuuta 2005 annetussa Manchesterin ministerijulistuksessa ja 19. syyskuuta 2007 annetussa Lissabonin ministerijulistuksessa.
4 http://ec.europa.eu/ information_society/eeurope/ i2010/benchmarking/index_ en.htm Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
4 http://ec.europa.eu/ information_society/eeurope/ i2010/benchmarking/ index_en.htm Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
From the outset5, the Commission considered e-Government as important and the transformation of public services became a cornerstone of ICT policy. 
Komissio ymmärsi jo varhain5 sähköisen hallinnon merkityksen, ja julkisten palvelujen muuntamisesta tuli TVT-politiikan peruspilari.
Following the eEurope2002 Action Plan, the Commission published a communication6 expanding on the e-Government actions contained in the action plan and detailing the steps necessary for transforming public services with the use of ICT. 
Komissio julkaisi eEurope 2002 -toimintasuunnitelman jälkeen tiedonannon6, jossa laajennettiin sähköistä hallintoa koskevia toimintasuunnitelman toimia ja täsmennettiin, mitä toimia tarvittiin julkisten palvelujen muuntamiseksi TVT:n avulla.
In 2005 eEurope Action Plans were replaced by a new strategic framework, i2010 — European Information Society 2010 — laying out broad policy orientations7. 
Vuonna 2005 eEurope-toimintasuunnitelmat korvattiin uudella strategialla (i2010 – eurooppalainen tietoyhteiskunta 2010), joka sisälsi laajoja poliittisia suuntaviivoja7.
This renewed strategic framework put even more emphasis on e-Government. 
Uudistetussa strategiassa painotettiin entistäkin enemmän sähköistä hallintoa.
Indeed according to recent studies8 there is a strong link between modern and efficient public administration and national competitiveness and innovation. 
Viimeaikaisten selvitysten8 mukaan nykyaikaisen ja tehokkaan julkishallinnon sekä kansallisen kilpailukyvyn ja innovoinnin välillä on vahva sidos.
A 2006 Commission communi-cation9, described previous achievements and set out new objectives for e-Government policy. 
Vuonna 2006 julkaistussa komission tiedonannossa9 kuvattiin aiempia tuloksia ja vahvistettiin sähköistä hallintoa koskevan linjauksen uudet tavoitteet.
The political commitment of Member States and other stakeholders is important for such actions and at a number of conferences10 Member States demonstrated this by signing declarations to this effect. 
Jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien poliittinen sitoutuminen tällaisiin toimiin on tärkeää, ja jäsenvaltiot osoittivat sitoutumisensa useissa kokouksissa10 antamalla asiasta julistuksia.
The first significant legal act11, the ‘Services Directive’ (see Box 1), published in 2006 and required to be in force in 2009, requires certain public services for business to be available electronically. 
Vuonna 2006 annettiin ensimmäinen sähköisen hallinnon kannalta merkittävä säädös, ns. palveludirektiivi11 (ks. laatikko 1). Direktiivin oli tultava voimaan vuonna 2009.
5 eEurope 2002: Impact and Priorities, COM(2001) 140 final of 13.3.2001. 
5 ”eEurope 2002: Vaikutukset ja painopisteet”, KOM(2001) 140 lopullinen, 13.3.2001.
6 COM(2003) 567 final. 
6 KOM(2003) 567 lopullinen.
7 i2010 – A European Information Society for growth and employment, COM(2005) 229 final of 1.6.2005. 
7 ”i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”, KOM(2005) 229 lopullinen, 1.6.2005.
8 World Economic Forum Global Competitiveness Reports - (http://www.weforum.org/reports-results?fq=report%5Ereport_ type%3A%22Competitiveness%22), Citizen Advantage: Enhancing economic competitiveness through e-Government (http://unpan1.un.org/intradoc/ groups/public/documents/apcity/ unpan022639.pdf ) 9 i2010 e-Government Action Plan: Accelerating e-Government in Europe for the benefit of all, COM(2006) 173 final of 25.4.2006. 
8 Maailmanlaajuista kilpailukykyä käsittelevät Maailman talousfoorumin raportit – http://www.weforum.org/reports-results?fq=report%5Ereport_ type%3A%22Competitiveness%22, ”Citizen Advantage: Enhancing economic competitiveness through e-government” – http://unpan1.un.org/intradoc/ groups/public/documents/apcity/ unpan022639.pdf 9 ”i2010-aloitteeseen kuuluva sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma: vauhtia sähköiselle hallinnolle Euroopassa kaikkien hyväksi”, KOM(2006) 173 lopullinen, 25.4.2006.
10 MinisterialDeclarations approved unanimously in Brussels (2001), Como (2003), Manchester (2005) and Lisbon (2007). 
10 Brysselissä(2001),Comossa (2003), Manchesterissa (2005) ja Lissabonissa (2007) yksimielisesti hyväksytyt ministerijulistukset.
11 Directive2006/123/ECofthe European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market (OJ L 376, 27.12.2006, p. 
11 Euroopanparlamentinja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla (EUVL L 376, 27.12.2006, s.
10 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
10 Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
In parallel with its action plans, the Commission developed a number of initiatives12 in specific fields with various objectives such as removing technological bottlenecks or facilitating exchange of best practice. 
Komissio on toimintasuunnitelmien ohella kehittänyt eri aloilla useita aloitteita12, joilla on monenlaisia tavoitteita, kuten tekniikan pullonkaulojen poistaminen tai parhaiden käytäntöjen vaihdon helpottaminen.
Amongst more specialised programmes and initiatives, the IDABC13 programme deserves mention as it facilitated cooperation between the Commission and Member States in working out common interoperable standards14. 
Tällaisista erityisohjelmista ja -aloitteista on syytä mainita IDABC-ohjelma13, jolla helpotettiin komission ja jäsenvaltioiden yhteistyötä yhteisten yhteentoimivien standardien kehittämiseksi14.
12 Programmes such as Modinis, eTEN, IDABC, CIP-PSP, ePractice.eu. 
12 Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi Modinis, eTEN, IDABC, CIP-PSP ja ePractice.eu.
13 Decision 2004/387/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on interoperable delivery of pan-European e-Government services to public administrations, business and citizens (IDABC) (OJ L 181, 18.5.2004, p. 
13 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2004, yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) (EUVL L 181, 18.5.2004, s.
The programme expired in 2009. 
Ohjelman voimassaolo päättyi vuonna 2009.
14 WhiletheIDABCwasmore focused on the digitisation of public administrations, its follow-on ISA aims at elaborating concrete generic tools and common services which could be directly applied by interested Member States. 
14 KunIDABC-ohjelmassa keskityttiin lähinnä julkishallintojen digitalisointiin, sitä seuranneessa ISA-ohjelmassa pyritään kehittämään täsmällisiä yleiskäyttöisiä työkaluja ja yhteisiä palveluja, joita jäsenvaltiot voivat halutessaan suoraan soveltaa.
Decision No 922/2009/EC of the European Parliament and of the Council of 16 September 2009 on interoperability solutions for European public administrations (ISA). 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 922/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA).
11 BOX 1 THE SERVICES DIRECTIVE The directive requires Member States to simplify procedures and formalities that service providers need to comply with. 
11 LAATIKKO 1 PALVELUDIREKTIIVI Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on yksinkertaistettava palveluntarjoajiin sovellettavia menettelyjä ja muodollisuuksia.
In particular, it requires Member States to remove unjustified and disproportionate burdens and to substantially facilitate: ο the establishment of a business, i.e. cases in which a natural or legal person wants to set up a permanent establishment in a Member State, and ο the cross-border provision of services, i.e. cases in which a business wants to supply services across borders in another Member State, without setting up an establishment there. 
Jäsenvaltioiden on erityisesti poistettava perusteettomat ja suhteettomat rasitteet ja merkittävästi helpotettava ο yritysten sijoittautumista, kun luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö haluaa pysyvästi sijoittautua johonkin jäsenvaltioon ο rajatylittävää palvelujen tarjoamista, kun yritys haluaa tarjota palveluja yli rajojen toisessa jäsenvaltiossa sijoittautumatta sinne.
Pursuant to the directive Member States are obliged to set up ‘points of single contact’, through which service providers can obtain all relevant information and deal with all administrative formalities without the need to contact several authorities. 
Jäsenvaltioiden on myös perustettava keskitettyjä asiointipisteitä, joiden kautta palveluntarjoajat voivat saada kaikki tarvittavat tiedot ja hoitaa kaikki hallinnolliset muodollisuudet ilman, että niiden täytyy ottaa yhteyttä useisiin viranomaisiin.
The ‘points of single contact’ have to be accessible at a distance and by electronic means. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Keskitettyjä asiointipisteitä on voitava käyttää etäältä ja sähköisessä muodossa. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
Approximately 11 billion euro15 of EU support was earmarked for the Information Society in the 2000–06 programme period. 
Tietoyhteiskuntaan varattiin ohjelmakaudella 2000–2006 noin 11 miljardia euroa15 EU-tukea.
Amongst its aims were the development of new secure technologies, infrastructural capabilities and connectivity between regions through broadband. 
Tavoitteena oli muun muassa kehittää uutta turvallista teknologiaa, infrastruktuurivalmiuksia ja alueiden välisiä laajakaistayhteyksiä.
ERDF funding accounted for 6,7 billion euro (61 %) of this. 
EAKR:n rahoituksen osuus tästä tuesta oli 6,7 miljardia euroa (61 prosenttia).
No aggregate figures are available for e-Government actions. 
Sähköistä hallintoa koskevista toimista ei ole saatavana koottuja lukuja.
THE PRINCIPLES OF ERDF MANAGEMENT IN THE 2000–06 PROGRAMME PERIOD 10. 
EAKR:N HALLINNOINTIA KOSKEVAT PERIAATTEET OHJELMAKAUDELLA 2000–2006 10.
The ERDF management system reflects the principles of subsidiarity and partnership16, with responsibilities and management shared between the European Commission and Member State governments. 
EAKR:n hallinnoinnissa noudatetaan toissijaisuus-ja kumppa-nuusperiaatteita16, joiden mukaan tehtävät jaetaan komission ja jäsenvaltioiden viranomaisten kesken ja hallinnointi tapahtuu niiden yhteistyönä.
The ERDF programming and the implementation process of co-financed actions in force during the audited 2000–06 programme period is set out in Figure 1 in simplified form. 
Kaaviossa 1 esitetään yksinkertaistettuna EAKR:n ohjelmatyö ja osarahoitettujen toimien täytäntöönpanoprosessi tarkastuskohteena olleella ohjelmakaudella 2000–2006.
The multiannual programmes were drawn up by Member States following a process of dialogue with the relevant public authorities and the economic and social partners. 
Jäsenvaltiot laativat monivuotiset ohjelmat käytyään ensin vuoropuhelua asianomaisten julkisten viranomaisten sekä talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kanssa.
Member States identified broad programme priorities, and, after negotiations, the Commission approved all programming documents. 
Jäsenvaltiot yksilöivät ohjelmien yleiset toimintalinjat ja komissio hyväksyi neuvottelujen jälkeen kaikki ohjelma-asiakirjat.
The broad description of measures was included in the operational programmes while the detailed measures and the choice of projects were made by Member States. 
Yleiskuvaus toimenpiteistä esitettiin toimenpideohjelmissa mutta yksityiskohtaisista toimenpiteistä ja hankkeiden valinnasta vastasivat jäsenvaltiot.
The programmes contain established and approved priorities to be implemented during the programme period. 
Ohjelmat sisältävät yksilöityjä ja hyväksyttyjä toimintalinjoja, jotka toteutetaan ohjelmakauden aikana.
Each operational programme or single programming document has an associated programme complement which describes programme measures in detail. 
Kuhunkin toimenpideohjelmaan tai yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan liittyy ohjelma-asiakirjan täydennys, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti ohjelman toimenpiteet.
Measures may include specific actions for the development of e-Government. 
Toimenpiteisiin voi sisältyä sähköisen hallinnon kehittämistä koskevia erityistoimia.
15 The Court calculation made on the basis of information published by the Commission on the http://www.europa.eu 16 For the 2000–06 programme period, the Structural Funds and European Regional Development Fund was funded on the basis of the following legal acts: Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (OJ L 161, 26.6.1999, p. 
15 Tilintarkastustuomioistuimen laskelma perustuu tietoihin, jotka komissio on julkaissut osoitteessa www.europa.eu. 16 Rakennerahastojen ja Euroopan aluekehitysrahaston rahoitus perustui ohjelmakaudella 2000–2006 kahteen säädökseen: rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1260/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s.
1) and Regulation (EC) No 1783/1999 of the European Parliament and of the Council of 12 July 1999 on the European Regional Development Fund (OJ L 213, 13.8.1999, p. 
1) ja Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY ) N:o 1783/1999 (EYVL L 213, 13.8.1999, s.
12 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
12 Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
13 FIGURE 1 Multiannual programmes operational programmes or single programming document comprising a set of priorities and measures One or more measures in the programme might include actions for e-Government development Prepared by the competent bodies in the Member States on the basis of ex ante evaluation Approved and supervised by the European Commission DG INFSO Inter-service consultations DG REGIO Programme complement setting detailed criteria for measures ERDF managing authority at national level Selection of e-Government projects Intermediary body at regional or local level Project design, implementation and use Final beneficiary SIMPLIFIED ERDF MANAGEMENT PROCESS FOR 2000–06 What Who Feedback v v v Annual implementation report Aggregated information on outputs, results and impacts Aggregated information on outputs, results and impacts Monitoring reports Detailed information on output, results and impacts of individual projects Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? vvv v v v 14 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13. 
13 KAAVIO 1 Monivuotiset ohjelmat (toimenpideohjelmat tai yhtenäiset ohjelma-asiakirjat), joihin sisältyy toimintalinjoja ja toimenpiteitä Yksi tai useampi ohjelman toimenpide voi sisältää sähköisen hallinnon kehittämistä koskevia toimia Valmistelu: jäsenvaltioiden toimivaltaiset elimet ennakkoarvioinnin perusteella Hyväksyminen ja valvonta: komissio PO INFSO Yksiköiden väliset kuulemiset PO REGIO Ohjelma-asiakirjan täydennys, joka sisältää toimenpiteen yksityiskohdat EAKR:n kansallinen hallintoviranomainen Sähköistä hallintoa koskevien hankkeiden valinta Alueellinen tai paikallinen välittäjänä toimiva elin Hankkeen suunnittelu, toteutus ja käyttö Lopullinen edunsaaja EAKR:N HALLINNOINTI (YKSINKERTAISTETTUNA) KAUDELLA 2000–2006 Kohde Toimija Palaute v v v Vuosittainen täytäntöönpanokertomus Kootut tiedot tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista Kootut tiedot tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista Seurantakertomukset Yksityiskohtaiset tiedot yksittäisten hankkeiden tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia? vvv v v v 14 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 13.
The main objective of the audit was to assess whether the audited e-Government administrative projects supported by the ERDF: (a) have been selected according to assessed needs; (b) have been well designed and delivered as planned; (c) are useful and durable. 
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, a) oliko tarkastetut EAKR:stä tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet valittu arvioitujen tarpeiden mukaan b) oliko hankkeet suunniteltu hyvin ja toteutettu suunnitelman mukaan c) olivatko hankkeet hyödyllisiä ja kestäviä.
The Court’s audit focused on the 2000–06 programme period and four Member States: France, Italy, Poland and Spain who between them accounted for 3,0 billion euro (45 %) of expenditure from the ERDF on the Information Society. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa keskityttiin ohjelmakauteen 2000–2006 ja neljään jäsenvaltioon: Espanjaan, Italiaan, Puolaan ja Ranskaan, joiden yhteenlaskettu osuus tietoyhteiskuntaa koskevista EAKR:n menoista oli 3,0 miljardia euroa (45 prosenttia).
The audit work included: (a) a review of the Commission strategic framework on e-Government policy; (b) an examination of national and relevant regional e-Government strategy documents for the 2000–06 period, in the countries visited, combined with an analysis of national development plans, relevant operational programmes and supporting programme complements; (c) visits to national and regional authorities responsible for e-Government development and project selection in the visited Member States; (d) an examination of 28 regional projects with total funding of 216,9 million euro and the ERDF contributing some 127,2 million euro of this. 
Tarkastus sisälsi seuraavaa: a) Arvioitiin sähköistä hallintoa koskeva komission strategiakehys. b) Tutkittiin sähköistä hallintoa koskevat kansalliset ja tarvittaessa alueelliset strategia-asiakirjat tarkastuskäynnin kohteena olleissa maissa kaudella 2000–2006 sekä analysoitiin kansalliset kehittämissuunnitelmat, toimenpideohjelmat ja ohjelma-asiakirjojen täydennykset. c) Tehtiin tarkastuskäynnit sähköisen hallinnon kehittämisestä ja hankkeiden valinnasta vastaavien kansallisten ja alueellisten viranomaisten luokse kyseisissä jäsenvaltioissa. d) Tarkastettiin 28 alueellista hanketta, joiden kokonaisrahoitus oli 216,9 miljoonaa euroa (EAKR:n osuus tästä tuesta oli noin 127,2 miljoonaa euroa).
The average e-Government project visited had a value of 7,8 million euro with an average ERDF contribution of 4,5 million euro. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleen sähköistä hallintoa koskevan hankkeen keskimääräinen arvo oli 7,8 miljoonaa euroa, josta EAKR:n osuus oli keskimäärin 4,5 miljoonaa euroa.
Ten of the projects were of less than one million euro with the largest four projects ranging from 27 to 50 million euro. 
Kymmenen hankkeen arvo oli alle miljoona euroa, ja neljän suurimman hankkeen arvo vaihteli 27 miljoonasta eurosta 50 miljoonaan euroon.
For the types of project examined (see the Table and Box 2); (e) an online survey sent to 363 project managers of e-Government projects co-financed by the ERDF in the visited countries. Replies were received from 212 managers (58,4 %). Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Tarkastettujen hankkeiden tyypit, ks. taulukko ja laatikko 2. e) Lähetettiin EAKR:stä osarahoitettujen sähköistä hallintoa koskevien hankkeiden 363 hankevastaavalle kyseisissä maissa verkkokysely, johon vastasi 212 hankevastaavaa (58,4 prosenttia kyselyn saaneista). Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
TABLE Type of project Spain France Italy Poland Total Geographical Information System 1 3 3 1 8 Workflow system 3 1 2 4 10 Tax services 1 0 0 1 2 Referential database 0 0 1 1 2 Other 2 3 1 0 6 Total 7 7 7 7 28 BOX 2 15 TYPES OF e-GOVERNMENT PROJECTS VISITED ON THE SPOT EXAMPLES OF PROJECTS PROVIDING e-GOVERNMENT SERVICES Geographical Information System (GIS) — Tuscany Region, Italy The development of a GIS accessible online by citizens, public bodies and professionals was one of the objectives of the projects of the Single Programming Document of the Tuscany Region. 
TAULUKKO Hankkeen tyyppi Espanja Ranska Italia Puola Yhteensä Paikkatietojärjestelmä 1 3 3 1 8 Työnkulkujärjestelmä 3 1 2 4 10 Veropalvelut 1 0 0 1 2 Viitetietokanta 0 0 1 1 2 Muu 2 3 1 0 6 Yhteensä 7 7 7 7 28 LAATIKKO 2 15 PAIKALLA TARKASTETTUJEN SÄHKÖISTÄ HALLINTOA KOSKEVIEN HANKKEIDEN TYYPIT ESIMERKKEJÄ SÄHKÖISTEN VIRANOMAISPALVELUJEN TARJOAMISTA KOSKEVISTA HANKKEISTA Paikkatietojärjestelmä (GIS) – Toscana, Italia Toscanan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hankkeiden yhtenä tavoitteena oli kehittää paikkatietojärjestelmä, jota kansalaiset, julkiset elimet ja asiantuntijat voivat käyttää verkossa.