natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By the end of 2015, a total of seven joint LPIS action plans had been drawn up by the relevant Member States upon the Commission’s request. 
Asianomaiset jäsenvaltiot laativat komission pyynnöstä vuoden 2015 loppuun mennessä kaikkiaan seitsemän yhteistä toimintasuunnitelmaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää varten.
In addition to action plans instigated upon the Commission’s request, Member States or regions may also draw up action plans on their own initiative to remedy specific weaknesses. 
Komission pyynnöstä käynnistettyjen toimintasuunnitelmien lisäksi jäsenvaltiot tai alueet voivat laatia toimintasuunnitelmia myös omasta aloitteestaan korjatakseen tiettyjä puutteita.
Ten such plans have been established since 2007. 
Vuodesta 2007 alkaen on laadittu kymmenen tällaista suunnitelmaa.
61 In contrast to the 2007‐2013 CAP, there is now an explicit legal basis for the action plans initiated upon the Commission’s request37. 
61 Toisin kuin yhteisen maatalouspolitiikan kaudella 2007–2013, komission pyynnöstä käynnistetyille toimintasuunnitelmille on nykyisin olemassa nimenomainen oikeusperusta37.
The regulation stipulates that action plans must include clear progress indicators and shall be established by the relevant Member State in consultation with the Commission. 
Asetuksessa säädetään, että asianomaisten jäsenvaltioiden on laadittava yhdessä komission kanssa toimintasuunnitelmat, joihin on sisällytettävä selkeät edistymistä mittaavat indikaattorit.
The most recent action plans – for Greece, Spain, France and England – contain such indicators. 
Tuoreimmissa toimintasuunnitelmissa – jotka koskevat Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa ja Englantia – on tällaiset indikaattorit.
In its 2015 Annual Activity Report, the Commission considers that, because France has not met key commitments in the action plan, it should take measures to ad‐ dress these issues and provide more detailed progress indicators. 
Komissio katsoo vuoden 2015 toimintakertomuksessaan, että Ranska ei ole toteuttanut toimintasuunnitelman keskeisiä sitoumuksia, joten Ranskan olisi ryhdyttävä toimiin näiden ongelmien ratkaisemiseksi ja mitattava edistymistä tarkemmilla indikaattoreilla.
As a result of remedial actions carried out in 2014 and 2015, in Greece, the area registered as permanent pasture decreased from 3.6 million hectares to 1.5 million hectares, while in Spain the eligible agricultural land decreased from 18.4 million hectares to 15.6 million hectares38. 
Vuosina 2014 ja 2015 toteutettujen korjaavien toimien ansiosta Kreikassa pysyväksi laitumeksi kirjattu ala pieneni 3,6 miljoonasta hehtaarista 1,5 miljoonaan hehtaariin ja Espanjassa tukikelpoinen maatalousmaa väheni 18,4 miljoonasta hehtaarista 15,6 miljoonaan hehtaariin38.
62 Between 1999 and the end of 2015, the Commission took 49 decisions excluding from EU financing certain items of expenditure incurred by Member States under the European agricultural funds; the grounds included infringements of LPIS‐re‐ lated provisions. 
62 Vuosina 1999–2015 komissio teki 49 päätöstä, joissa jätettiin EU:n rahoituksen ulkopuolelle tiettyjä jäsenvaltioissa eurooppalaisten maatalousrahastojen yhteydessä aiheutuneita menoeriä.
Three decisions in 2015 concerned LPIS‐related infringements. 
Kolme vuonna 2015 tehtyä päätöstä koski tunnistamisjärjestelmään liittyviä rikkomuksia.
In 2015, eight Member States39 faced financial corrections because of LPIS‐related deficiencies. 
Kahdeksaan jäsenvaltioon39 kohdistettiin vuonna 2015 rahoitusoikaisuja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään liittyvien puutteiden tähden.
63 In our 2014 Annual Report, we assessed whether a sample of six Member States40 had addressed their LPIS‐related shortcomings in an effective and timely manner, and whether the Commission had applied financial corrections in compliance with the legislation. 
63 Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2014, olivatko sen otokseensa poimimat kuusi jäsenvaltiota40 korjanneet viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä puutteet vaikuttavasti ja oikea-aikaisesti ja oliko komissio soveltanut rahoitusoikaisuja säännösten mukaisesti.
In all cases examined, financial corrections had either been imposed or conformity clearance procedures launched by the Commission. 
Komissio oli kaikissa tutkituissa tapauksissa joko määrännyt rahoitusoikaisuja tai käynnistänyt sääntöjenmukaisuuden tarkastuksia.
38 37 Article 41(2) of Regulation (EU) No 1306/2013, entering into force on 1 January 2014. 
37 Asetus (EU) N:o 1306/2013, 41 artiklan 2 kohta. Asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2014.
38 According to information provided by the Commission in its reply to box 7.8 of our 2014 Annual Report. 
38 Tiedot komission vastauksesta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2014, laatikko 7.8.
39 Belgium, Bulgaria, Spain, France, Ireland, Lithuania, Portugal and the United Kingdom. 
39 Belgia, Bulgaria, Espanja, Ranska, Irlanti, Liettua, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta.
40 Bulgaria, Greece, Spain, Italy, Portugal and Romania. 
40 Bulgaria, Kreikka, Espanja, Italia, Portugali ja Romania.
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance Overview of LPIS action plans and LPIS financial corrections since 2006 72 402 228 31 35 30 3 698 510 9 45 Source: European Court of Auditors based on European Commission data. 
Osa III – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskeva 39 komission seuranta parani, mutta siinä ei painotettu tarpeeksi järjestelmän tuloksellisuutta Kokonaiskuva viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskevista toimintasuunnitelmista ja rahoitusoikaisuista vuodesta 2006 alkaen Kuva 4 72 402 228 31 35 30 3 698 510 9 45 27 685 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella.
11 39 Figure 4 685 Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 64 However, there had often been a rather long delay between the claim year con‐ cerned and the calendar year in which the financial correction had been finally applied (see Table 2). 
Osa III – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskeva 40 komission seuranta parani, mutta siinä ei painotettu tarpeeksi järjestelmän tuloksellisuutta 64 Hakuvuoden ja sen kalenterivuoden välillä, jolloin rahoitusoikaisu lopulta tehtiin, kului kuitenkin usein melko pitkä aika (ks. taulukko 2).
The deadlines set in the regulation for the 2014‐2020 CAP were designed to streamline the conformity clearance procedure. 
Asetuksessa yhteisen maatalouspolitiikan kautta 2014–2020 varten asetetut määräajat oli suunniteltu sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn tehostamista ajatellen.
Examples of Commission decisions from 2015 excluding from EU financing certain expenditure of relevance to the LPIS incurred by the Member States under the European agricultural funds 40 Member State concerned Claim years concerned Number of Commission decision Bulgaria 2009 Decision (EU) 2015/103 Spain 2006, 2007 and 2008 Decision (EU) 2015/103 France 2008 and 2009 Decision (EU) 2015/103 Lithuania 2007 and 2008 Decision (EU) 2015/103 Portugal 2009 Decision (EU) 2015/1119 Ireland 2008 and 2009 Decision (EU) 2015/1119 Source: European Commission. 
Esimerkkejä komission päätöksistä, joissa jätetään EU:n rahoituksen ulkopuolelle tiettyjä viljelylohkojen tunnistamismenetelmän kannalta merkityksellisiä menoja, jotka olivat aiheutuneet jäsenvaltioissa eurooppalaisten maatalousrahastojen yhteydessä (2015) Jäsenvaltio Hakuvuodet Komission päätöksen numero Bulgaria 2009 Päätös (EU) 2015/103 Espanja 2006, 2007 ja 2008 Päätös (EU) 2015/103 Ranska 2008 ja 2009 Päätös (EU) 2015/103 Liettua 2007 ja 2008 Päätös (EU) 2015/103 Portugali 2009 Päätös (EU) 2015/1119 Irlanti 2008 ja 2009 Päätös (EU) 2015/1119 Lähde: Euroopan komissio.
The reliability of the LPIS quality assessment results was undermined by weaknesses in its methodology and application 65 Since 2010, following the identification of EU‐wide recurrent LPIS‐related weak‐ nesses and the imposition of significant financial corrections on Member States (see paragraphs 60 to 64), the Commission introduced the LPIS quality assess‐ ment (QA)41 as an obligatory tool with which Member States were asked to pro‐actively identify on an annual basis any weaknesses in the system and take remedial action where necessary. The QA is intended to be a systematic and con‐ sistent review of agricultural area and certain related elements across the EU. 
Menetelmät ja soveltamistapa heikensivät LPIS-laadunarvioinnin tulosten luotettavuutta 65 Eri puolilla EU:ta havaittiin toistuvia viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään liittyviä puutteita ja jäsenvaltioille määrättiin merkittäviä rahoitusoikaisuja (ks. kohdat 60–64). Tämän jälkeen vuonna 2010 komissio otti käyttöön LPIS-laa-dunarvioinnin41 pakollisena välineenä, jonka avulla jäsenvaltioiden on tarkoitus vuosittain aktiivisesti yksilöidä järjestelmän mahdolliset puutteet ja tarvittaessa toteuttaa korjaavia toimia. Laadunarvioinnissa on määrä tarkistaa järjestelmällisesti ja yhdenmukaisesti maatalousmaa ja tietyt siihen liittyvät tekijät koko EU:ssa.
It is based on an examination of a sample of between 500 and 1 250 reference parcels per LPIS. 
Laadunarvioinnissa tutkitaan kutakin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää kohti 500–1 250 viitelohkon suuruinen otos.
Currently, the QA framework comprises six quality elements (QEs) to be tested42 (see Annex II). 
Tällä hetkellä laadunarviointikehys koostuu kuudesta testattavasta laatutekijästä42 (ks. liite II).
Changes to the QA methodology have been released annually, and multiple versions have sometimes been in circulation before a final version has been adopted. 
Laadunarvioinnin menetelmiä on muutettu vuosittain, ja käytössä on toisinaan ollut useita versioita ennen kuin lopullinen versio on hyväksytty.
41 The legal basis for this exercise, previously Article 6(2) of Regulation (EC) No 1122/2009, is now Article 6 of Regulation (EU) No 640/2014. 
Ajan mittaan menetelmiä on muutettu monin tavoin43. 41 Arvioinnin oikeudellinen perusta oli aiemmin asetuksen (EY) N:o 1122/2009 6 artiklan 2 kohta.
42 QE7 – ‘the rate of irregularities determined during on‐the‐spot checks’ – was removed with effect from the 2015 QA exercise. 
42 Laatutekijä QE7 ’paikalla tehdyissä tarkastuksissa havaittujen väärinkäytösten määrä’ poistettiin vuoden 2015 laadunarvioinnista alkaen.
43 These changes included e.g. the revision or refinement of key concepts and definitions (e.g. ‘critical defects’ in ETS 5.1), revisions in the formula for calculating a QE (e.g. QE5 to QE7 in ETS 5.1), the addition of new components of a QE (e.g. QE1 b in ETS 5.3), removal of aQE(QE7inETS6.0)or a change in the numbering of QEs (inversion of QE3 and QE4 in ETS 6.0). 
43 Muutokset koskivat muun muassa seuraavia aiheita: keskeisten käsitteiden ja määritelmien tarkistaminen tai hienosäätö (esimerkiksi ’ratkaisevat puutteet’ / ETS 5.1), laatutekijöiden laskentakaavojen tarkistaminen (esimerkiksi QE5 – QE7 / ETS 5.1), uusien osatekijöiden sisällyttäminen laatutekijään (esimerkiksi QE1 b / ETS 5.3), laatutekijästä luopuminen (QE7 / ETS 6.0) ja laatutekijöiden numeroinnin muuttaminen (QE3:n ja QE4:n järjestyksen vaihtaminen / ETS 6.0).
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 66 One concern consistently raised by Member States in our LPIS survey and con‐ firmed by the experts involved in the peer review of the QA44 was the complexity of the QA methodology and the need for simplification. 
Osa III – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskeva 41 komission seuranta parani, mutta siinä ei painotettu tarpeeksi järjestelmän tuloksellisuutta 66 Eräs kysymys, jonka jäsenvaltiot toivat toistuvasti esiin tilintarkastustuomioistuimen LPIS-kyselyssä ja jonka aiheellisuuden asiantuntijat vahvistivat laadunarviointiin liittyneessä vertaisarvioinnissa44, oli laadunarvioinnin menetelmien monimutkaisuus ja tarve yksinkertaistaa niitä.
Our audit confirmed the difficulties faced by Member States in applying the LPIS QA methodology cor‐ rectly and consistently (see Box 11). 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että jäsenvaltioiden on vaikea soveltaa LPIS-laadunarvioinnin menetelmiä oikein ja yhdenmukaisesti (ks. laatikko 11).
To provide meaningful results, the LPIS QA sample should be representative of the overall population of agricultural parcels in each Member State / region where the QA is being carried out. 
LPIS-laadunarvioinnilla saadaan käyttökelpoisia tuloksia vain, jos otos on edustava kunkin laadunarvioinnin kohteena olevan jäsenvaltion / alueen viljelylohkojen koko perusjoukkoon nähden.
The regulatory framework requires Member States to carry out the QA on the basis of a sample of zones and therein, a sample of LPIS reference parcels. 
Säännösten mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava laadunarviointi poimimalla ensin otos alueista ja sen perusteella otos tunnistamisjärjestelmässä olevista viitelohkoista.
41 44 ‘Peer review of the LPIS QA Framework’ conducted by Sytze de Bruin (Wageningen University) and Gábor Csornai, (Consultant V4.0), November 2011. 
44 Peer review of the LPIS QA Framework, Sytze de Bruin (Wageningenin yliopisto) ja Gábor Csornai, konsultti (V4.0), marraskuu 2011.
Examples of incorrect or inconsistent application of the QA methodology In North Rhine‐Westphalia, after the 2014 QA parcel sample was established, 237 reference parcels (almost 30 % of the sample size) were corrected by the paying agency in the framework of the systematic LPIS update exercise (including the examination of the new pictures received to carry out the QA). 
Esimerkkejä laadunarviointimenetelmän virheellisestä tai epäjohdonmukaisesta soveltamisesta Nordrhein-Westfalenissa maksajavirasto korjasi vuoden 2014 laadunarvioinnin lohko-otoksen määrittämisen jälkeen 237:ää viitelohkoa (lähes 30 prosenttia otoksesta) viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän järjestelmällisen päivityksen yhteydessä (päivitykseen sisältyi laadunarviointia varten saatujen uusien kuvien tutki-minen).
Only then were the QA tests carried out, based on the updated information in the system. 
Laadunarviointitestaus tehtiin vasta tämän jälkeen järjestelmässä olevien ajantasaistettujen tietojen pohjalta.
The QA results were therefore biased. The LPIS QA methodology requires paying agencies to carry out field visits to check the situation of parcels for which photo‐interpretation does not allow any conclusions to be drawn. 
Näin ollen laadunarvioinnin tulokset vääristyivät. LPIS-laadunarvioinnin menetelmät edellyttävät, että maksajavirastot tarkastavat paikan päällä niiden lohkojen tilanteen, joiden osalta kuvatulkinta ei mahdollista johtopäätöksiä.
However, only 17 of the 44 respond‐ ents to our LPIS survey stated that they carried out such visits. 
Tilintarkastustuomioistuimen LPIS-kyselyn 44 vastaajasta ainoastaan 17 ilmoitti tekevänsä tällaisia tarkastuskäyntejä.
Certain reference parcels in Ireland, Poland and Scotland were not measured during the QA exercise, even though the measurement was indeed feasible and even required by the methodology. 
Irlannissa, Puolassa ja Skotlannissa tiettyjä viitelohkoja ei mitattu laadunarviointia varten, vaikka ne olisi voitu mitata ja menetelmien mukaan se olisi jopa täytynyt tehdä.
QE4 was interpreted inconsistently. 
Laatutekijää QE4 tulkittiin epäyhtenäisesti.
In Poland, the authorities did not consider that the parcels identifiable in the LPIS (i.e. digitised and given a unique identifier) could be assessed as having a critical defect. 
Puolassa viranomaiset katsoivat, että jos lohko on yksilöitävissä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä (eli lohko on digitoitu ja sille on annettu yksilöllinen tunnus), siinä ei voida arvioida olevan ratkaisevaa puutetta.
Since these conditions are prerequisites for inclusion in the LPIS, no parcel could possibly fail QE445. 
Koska digitointi ja tunnuksen antaminen ovat ennakkoedellytyksiä lohkojen tallentamiselle tunnistamisjärjestelmään, kaikki lohkot vastasivat laatutekijää QE445.
In Ireland, Austria and Germany (Saarland and North Rhine‐Westphalia) we found a lack of proper segre‐ gation of duties between the QA staff and the staff performing the LPIS update, creating the risk of these staff analysing their own update work in the QA. 
Irlannissa, Itävallassa ja Saksassa (Saarland ja Nordrhein-Westfalen) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että laadunarvioinnista vastaavan henkilöstön tehtäviä ei ollut erotettu selkeästi viljelylohkon tunnistamisjärjestelmän päivittämisestä vastaavan henkilöstön tehtävistä.
45 The other Member States visited used various reasons for failing parcels for QE4 like multi‐parcels or multi‐polygons; no eligible area although MEA was greater than 0; an invalid perimeter or no boundaries making it impossible to locate the parcel; more than two missing boundaries. 
Hylkäysperusteet liittyivät seuraaviin seikkoihin: useita lohkoja yhdistynyt tai useat polygonit estävät tarkan tunnistamisen; ei tukikelpoista alaa, vaikka tukikelpoinen enimmäispinta-ala oli suurempi kuin nolla; lohkoa ei voitu paikantaa puutteellisen kehämitan tai rajojen puuttumisen vuoksi; enemmän kuin kaksi rajaa puuttui.
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 68 In the QA 2010 to 2014 exercises, the zones were selected by the Member States while the reference parcels to be tested were selected by the Commission (JRC). 
Osa III – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskeva 42 komission seuranta parani, mutta siinä ei painotettu tarpeeksi järjestelmän tuloksellisuutta 68 Vuosien 2010–2014 laadunarvioinneissa jäsenvaltiot poimivat alueet, mutta komissio (YTK) poimi testattavat viitelohkot.
During our visits, we identified weaknesses in the Member States’ sample selec‐ tion for both zones and reference parcels, affecting the representativeness and comparability of results both between different Member States and over the years (see Box 12). 
Tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastuskäyntien aikana, että jäsenvaltiot olivat poimineet puutteellisesti niin alueita kuin viitelohkoja sisältävät otokset, mikä puolestaan heikensi tulosten edustavuutta ja vertailukelpoisuutta sekä jäsenvaltioiden kesken että vuosien välillä (ks. laatikko 12).
42 Some weaknesses identified in QA sample selection from the 2010 to 2014 QA exercises In all Member States visited during this audit, the QA zones were not selected from the population as a whole but rather drawn from the zones covered by remote sensing46, which only represented a small part of the territory of a Member State/region. 
Vuosien 2010–2014 laadunarviointien otannassa yksilöityjä puutteita Missään niistä jäsenvaltioista, joihin tehtiin tarkastuskäynti, ei poimittu laadunarviointia varten määritettäviä alueita koko perusjoukosta, vaan ne valittiin kaukokartoituksen piiriin kuuluvista alueista46, jotka edustavat vain pientä osaa jäsenvaltiosta/jäsenvaltion alueesta.
Parcels not included in the remote sensing areas had no chance of being selected. 
Kaukokartoituksen ulkopuolelle jäävät lohkot eivät voineet tulla poimituiksi.
Another issue was that the QA zones did not necessarily include all landscape types in the Member State/region (such as alpine pastures in Austria or commonages in Ireland). 
Toinen ongelma oli se, että laadunarviointialueet eivät välttämättä kattaneet jäsenvaltion/alueen kaikkia maisematyyppejä (esimerkiksi vuoristolaitumia Itävallassa tai yhteisomistuksessa olevia alueita Irlannissa).
In Ireland, the QA zones for 2013 and 2014 were not sufficiently dispersed, casting doubt on how they were selected. 
Irlannissa vuosien 2013 ja 2014 laadunarviointialueiden hajonta ei ollut riittävää, mikä herättää kysymyksen niiden poimintatavasta.
46 Except where a Member State or region does not use remote sensing (Austria, Scotland). 
46 Lukuun ottamatta jäsenvaltioita ja alueita, joilla ei käytetä kaukokartoitusta (Itävalta, Skotlanti).
69 The Commission has striven to improve the efficiency of the QA sampling meth‐ odology starting from the 2015 QA exercise, and to keep costs under control. 
69 Komissio on pyrkinyt parantamaan laadunarvioinnin otantamenetelmien tehokkuutta vuoden 2015 laadunarvioinnista alkaen ja rajoittamaan arvioinnin kuluja.
As a result, the number of QA zones used for sampling has decreased considerably. 
Tämän tuloksena poiminta laadunarviointiin tapahtuu huomattavasti vähäisemmästä määrästä alueita.
The Commission ran two statistical tests to validate the representativeness of the new sampling methodology. 
Komissio teki kaksi tilastotestiä taatakseen uusien poimintamenetelmien edustavuuden.
These confirmed that, there is no significant differ‐ ence in the sample representativeness between 2014 and 2015, although, in some cases, sample representativeness had been adversely affected by the limited number of QA zones and could therefore be improved subject to a cost/benefit assessment. 
Nämä vahvistivat, että otoksen edustavuu-dessa ei ole vuosien 2014 ja 2015 välillä merkittävää eroa, vaikka joissakin tapauksissa otokset eivät laadunarviointialueiden vähäisen määrän vuoksi olleet yhtä edustavia kuin ennen ja niitä voitaisiin siksi parantaa kustannushyötyarvioinnilla.
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance The QA results were not sufficiently used to improve the quality of LPIS data 70 One objective of the QA is to take remedial action when necessary. 
Osa III – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskeva 43 komission seuranta parani, mutta siinä ei painotettu tarpeeksi järjestelmän tuloksellisuutta Laadunarvioinnin tuloksia ei hyödynnetty riittävästi, kun viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä olevien tietojen laatua pyrittiin parantamaan 70 Yksi laadunarvioinnin tavoitteista on, että tarvittaessa ryhdytään korjaaviin toimiin.
Member States are generally required to draw up remedial action plans in the absence of conformance with critical QEs. 
Jäsenvaltioita edellytetään yleensä laatimaan korjaavia toimia koskeva suunnitelma, jos ratkaiseva laatutekijä ei toteudu.
However, two of the audited Member States / re‐ gions (Ireland and Scotland) consistently failed critical QEs but produced no remedial action plans. 
Kahdessa tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa/alueella (Irlanti ja Skotlanti) ratkaisevia laatutekijöitä jäi toistuvasti toteutumatta, mutta jäsenvaltio/alue ei laatinut korjaavaa tointa koskevaa suunnitelmaa.
These were not isolated cases. 
Kyse ei ollut yksittäistapauksista.
For 2014, the Commission noted that, of the 20 Member States or regions that should have presented a re‐ medial action plan based on their 2014 QA results, six (30 %) did not do so. 
Komissio totesi vuoden 2014 osalta, että 20 jäsenvaltiosta/alueesta, joiden olisi vuoden 2014 laadunarviointitulosten perusteella pitänyt esittää korjaavia toimia koskeva suunnitelma, kuusi (30 prosenttia) ei laatinut suunnitelmaa.
71 The Commission is responsible for monitoring the QA results. 
71 Komissio vastaa laadunarvioinnin tulosten seurannasta.
It performed plausibility checks and contacted Member States and regions where it identified obvious errors or calculation errors in their QA reports. 
Se teki uskottavuustarkastuksia ja otti yhteyttä jäsenvaltioihin ja alueisiin, joiden laadunarviointira-porttien kohdalla se yksilöi ilmeisiä virheitä tai laskuvirheitä.
However, the Commission (DG Agriculture and Rural Development) did not subject incoming QA results to a more thorough examination as regards the reliability of the LPIS QA or causes of non‐compliance. 
Komissio (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto) ei kuitenkaan tutkinut saamiensa laadunarviointitulosten osalta tarkemmin, oliko LPIS-laadunarviointi luotettava tai mikä oli syynä siihen, ettei vaatimuksia ollut noudatettu.
A trend analysis of historical data for Member States and regions, an analysis of QA outliers, and an analysis by type of reference parcel were also lacking. 
Jäsenvaltioiden ja alueiden aiemmista tiedoista ei tehty trendianalyysiä. Myöskään laadunarvioinnin poikkeavia havaintoja ei analysoitu eikä viitelohkoja analysoitu tyypeittäin.