natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VII These improvements in the legislative framework have not always been matched, however, by effective implementation on the ground. 
VII Näitä lainsäädäntökehyksen parannuksia ei kuitenkaan aina ole sovitettu tehokkaasti käytännön toimiksi.
Furthermore, one of the objectives of the proposed legislation for 2021-2027 is to simplify arrangements. 
Lisäksi yksi kauden 2021–2027 osalta ehdotetun lainsäädännön tavoitteista on yksinkertaistaa järjestelyjä.
Simplification is an aim that, in principle, we endorse. 
Yksinkertaistaminen on tavoite, jota tilintarkastustuomioistuin periaatteessa kannustaa.
However, in our view there is a risk that, in seeking simplification, the Commission’s proposals reduce the focus on performance. 
Katsomme kuitenkin, että yksinkertaistamiseen pyrkivät komission ehdotukset saattavat vähentää tulossuuntautuneisuuden painottamista.
VIII Our assessment for each of the 14 guiding principles is summarised in Table 1 below. 
VIII Arviomme kustakin 14 ohjaavasta periaatteesta esitetään taulukossa 1.
The table shows that progress has been made in making Cohesion policy more performance-oriented, in particular as regards programming. 
Taulukosta käy ilmi, että koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuuden parantamisessa on edistytty erityisesti ohjelmasuunnittelun osalta.
However, there remain a number of areas where there is scope for improvement: strategic planning, policy implementation, the generation and use of performance information in the monitoring/reporting and evaluation phases and ensuring sustainability. 
On kuitenkin joukko aloja, joilla on parantamisen varaa: strateginen suunnittelu, toimintapolitiikan täytäntöönpano, tuloksellisuustietojen laadinta ja käyttö seurannan/raportoinnin ja arvioinnin yhteydessä sekä pysyvyyden varmistaminen.
Overall, we found that there are insufficient financial incentives for good performance. 
Kaiken kaikkiaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hyvälle tuloksellisuudelle ei ole riittäviä taloudellisia kannustimia.
Table 1 – Assessment of the Guiding Principles per programme period 4 Programme periods Paragraph 2007-2013 2014-2020 2021-2027 1. 
Taulukko 1 – Ohjaavien periaatteiden arviointi ohjelmakausittain 4 Ohjelmakausi Kohta 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 1.
Principles governing strategic planning 1. 
Strategiseen suunnitteluun liittyvät periaatteet 1.
The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 14 to 23 2. 
EU on esittänyt selkeän ja johdonmukaisen näkemyksen siitä, mitä se haluaa saavuttaa koheesiopolitiikan varoilla.
The allocation of funding to Member States takes account of identified needs and is informed by performance information 24 to 29 2. 
14–23 2. Varojen jakamisessa jäsenvaltioille otetaan huomioon todetut tarpeet ja tuloksellisuustiedot.
Principles governing programming 3. 
Ohjelmasuunnittelua koskevat periaatteet 3.
A clear intervention logic exists 31 to 38 4. 
Selkeä toimintalogiikka on olemassa 31–38 4.
Funding is well targeted 39 5 5. 
Rahoitus on hyvin kohdennettua 39 5.
A simple and consistent performance measurement framework is in place 40 to 49 6. 
Käytössä on yksinkertainen ja johdonmukainen tuloksellisuuden mittauskehys 40–49 6.
Mechanisms to incentivise performance are in place 50 to 56 3. 
Käytössä on mekanismeja, joilla kannustetaan tuloksellisuuteen 50–56 3.
Principles governing implementation 7. 
Täytäntöönpanoa koskevat periaatteet 7.
Member States spend their Cohesion policy funds in a timely way 58 to 64 8. 
Jäsenvaltiot käyttävät koheesiopolitiikan varat oikea-aikaisesti 58–64 8.
There is a performance-oriented approach when selecting and implementing projects 65 to 71 9. 
Hankkeiden valinnassa ja toteuttamisessa sovelletaan tulossuuntautunutta lähestymistapaa 65–71 9.
Revisions of programmes are informed by performance considerations including results 72 to 78 4. 
Tuloksellisuusnäkökohdat otetaan huomioon ohjelmien tarkistuksissa 72–78 4.
Principles governing monitoring and reporting 10. 
Seurantaan ja raportointiin liittyvät periaatteet 10.
Monitoring systems ensure timely performance data of good quality 80 to 90 11. 
Seurantajärjestelmien avulla varmistetaan tuloksellisuustietojen ajantasaisuus ja hyvä laatu 80–90 11.
There is clear accountability for performance 91 to 98 12. 
Tuloksellisuuden osalta sovelletaan selkeää tilivelvollisuutta 91–98 12.
Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process 99 to 104 5. 
Tuloksellisuustietoja käytetään korjaavien toimien toteuttamiseen ja strategisen suunnitteluprosessin tukemiseen 99– 104 5.
Principle governing evaluation 13. 
Arviointia koskevat periaatteet 13.
Evaluations at programme and policy level are used for decision making 106 to 113 6. 
Päätöksenteossa hyödynnetään ohjelmien ja toimintapolitiikan tasolla tehtyjä arviointeja 106– 113 6.
Cross-cutting principle 14. 
Monialainen periaate 14.
Sustainability is built into the cycle to ensure the longer-term effectiveness of public interventions 114 to 124 Source: ECA. Red: Few of the underlying criteria are met. 
Kestävyys rakennetaan syklin osaksi siten, että varmistetaan julkisten toimenpiteiden vaikuttavuus pitkällä aikavälillä 114– 124 Huomautus: Komissio ei ole yksimielinen tilintarkastustuomioistuimen kanssa sen tietyistä ohjaavista periaatteista (esim. periaatteet 1 ja 9) esittämän arvion osalta.
Yellow: Underlying criteria are met in some respect. 
Punainen: Vain muutamat kriteerit täyttyvät. Keltainen: Kriteerit täyttyvät joiltakin osin.
Green: Underlying criteria are met in most respects. 
Vihreä: Kriteerit täyttyvät suurimmaksi osaksi.
IX We have made many recommendations in previous reports on these issues – particularly in relation to GPs 1 and 9 which are marked in red for 2021-2027 in Table 1 above. 
IX Olemme antaneet aiemmissa kertomuksissa lukuisia suosituksia etenkin ohjaavien periaatteiden 1 ja 9 osalta. Ne on merkitty kauden 2021–2027 osalta punaisella edellä olevassa taulukossa 1.
We have also pointed to the need to minimise delays throughout the cycle. 
Olemme myös korostaneet tarvetta minimoida viivästykset koko syklin ajan.
Introduction Performance in the EU 01 The European Union (EU) spends around €140 billion each year. 
Johdanto EU:n tuloksellisuus 01 Euroopan unioni (EU) käyttää vuosittain noin 140 miljardia euroa.
In recent years, there has been an increased focus on the extent to which this spending leads to positive benefits – performance. 
Viime vuosina on keskitytty aiempaa enemmän tuloksellisuuteen eli siihen, missä määrin nämä menot tuottavat myönteisiä tuloksia.
In EU legislation, performance tends to be referred to as “sound financial management”. According to the Financial Regulation, “sound financial management” means implementation of the budget in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness, which it defines as follows1: o Economy – resources to be made available in due time, in appropriate quantity and quality and at the best price; o Efficiency – the best relationship between resources employed, activities undertaken and objectives achieved; o Effectiveness – the extent to which the objectives pursued are achieved through the activities undertaken. 
EU:n lainsäädännössä tuloksellisuuteen viitataan yleensä ilmauksella ’moitteeton varainhoito’.Varainhoitoasetuksen mukaan ’moitteettomalla varainhoidolla’ tarkoitetaan talousarvion toteuttamista taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. Periaatteet määritetään seuraavasti1: o Taloudellisuus – resurssit on annettava käyttöön oikeaan aikaan, määrältään ja laadultaan asianmukaisina ja parhaaseen hintaan. o Tehokkuus – paras mahdollinen suhde käytettyjen resurssien, toteutettujen toimien ja saavutettujen tavoitteiden välillä. o Vaikuttavuus – missä määrin asetetut tavoitteet on saavutettu toteutettujen toimien avulla.
02 The principle of economy relates to the inputs needed. 
02 Taloudellisuuden periaate koskee tarvittavia panoksia.
Efficiency and effectiveness both involve what is achieved with these inputs, and therefore cover: o outputs – the deliverables of a programme; an airport, for example; o results – the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; the number of passengers using the airport; o impacts – longer term changes that are, at least partly, attributable to the EU action; the economic benefits derived from the airport (other factors might also be relevant, such as carbon emissions). 6 
Sekä tehokkuus että vaikuttavuus kuvaavat, mitä näillä panoksilla saavutetaan, ja kattavat näin ollen seuraavat seikat: o tuotokset – ohjelman saavutukset (esim. lentoasema) o tulokset – ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin (lentoaseman käyttäjien lukumäärä) o vaikutukset – pidemmän aikavälin muutokset, jotka ovat ainakin osittain EU:n toimien ansiota, esim. lentoasemasta saatava taloudellinen hyöty (merkittäviä voivat olla muutkin tekijät, kuten hiilidioksidipäästöt). 7
Cohesion 03 This briefing paper examines the performance orientation of one of the most important areas of EU activity – Cohesion. 
Koheesio 03 Tässä aihekohtaisessa katsauksessa arvioidaan EU:n toiminnan tärkeimpiin osa-alueisiin lukeutuvan koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuutta.
Cohesion policies are designed to deliver one of the principal aims of the EU: “to promote economic, social and territorial cohesion among Member States”2.The evolution of how Cohesion funding and priorities have developed is shown in Table 2. 
Koheesiopolitiikan tarkoituksena on saavuttaa yksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista: jäsenvaltioiden taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen2. Taulukossa 2 kuvataan koheesioalan rahoituksen ja painopisteiden kehittymistä.
The table shows that: o Funding increased significantly from the outset, but has been more or less constant since the 2007-2013 period. o Before the 2007-2013 period, there was no stability in terms of the funds which contributed to Cohesion. 
Taulukosta käy ilmi seuraavaa: o Rahoitus on kasvanut merkittävästi alkuvaiheeseen verrattuna, mutta sen määrä on pysynyt kutakuinkin vakaana kaudesta 2007–2013 lähtien. o Koheesion edistämiseen suunnattujen varojen osuus ei pysynyt vakaana ennen kautta 2007–2013.
Since then they have remained the same. o Since the 2007-2013 period, the objectives of Cohesion have widened to include territorial (i.e. cross-border) cooperation, and objectives stemming from the EU’s long-term 10-year strategies3. o As at June 2019, there is no successor to the Europe 2020 strategy to which Cohesion spending, like other policy areas, will have to contribute. 7 
Varojen määrä on sittemmin pysynyt samana. o Kauden 2007–2013 jälkeen koheesioalan tavoitteet ovat laajentuneet niin, että ne kattavat myös alueellisen (eli rajat ylittävän) yhteistyön sekä tavoitteet, jotka perustuvat EU:n kymmenvuotisjaksoille laatimiin pitkän aikavälin tavoitteisiin3. o Eurooppa 2020 -strategialle ei ole kesäkuuhun 2019 mennessä määritetty seuraajaa, jonka tukemiseen suunnattaisiin koheesiopolitiikan ja muiden politiikanalojen varoja. 8
Table 2 – Evolution of EU Cohesion funding and priorities 8 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Budget ( % of total budget) 69 billion ECU* (20 %) 168 billion ECU* (30 %) €235 billion (33 %) €347 billion (36 %) €355 billion (37 %) €330 billion (34 %) Funds ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF EU wide strategy reflected in the Cohesion legislative framework - - [Lisbon 2000-2010]** Lisbon 2000-2010 Europe 2010-2020 Europe 2010-2020 - Investment objectives 5 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment; 6 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment 3 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — conversion of areas facing structural difficulties; — modernisation of systems of 3 priority objectives: — growth and employment of the least developed regions; — competitiveness of all other EU regions; — cross-border co-operation. 
Taulukko 2 – EU:n koheesiorahoituksen ja painopisteiden kehitys 9 Ohjelmakausi 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 Määrärahat ( % kokonaistalousarviosta) 69 miljardia ecua* (20 %) 168 miljardia ecua* (30 %) 235 miljardia euroa (33 %) 347 miljardia euroa (36 %) 355 miljardia euroa (37 %) 330 miljardia euroa (34 %) Rahastot EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto, KOR ja koheesiorahasto EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto, KOR ja koheesiorahasto EAKR, ESR, koheesiorahasto EAKR, ESR, koheesiorahasto EAKR, ESR, koheesiorahasto EU:n laajuinen strategia, joka on otettu huomioon koheesiolainsäädännön puitteissa - - [Lissabon 2000– 2010]** Lissabon 2000– 2010 Eurooppa 2010– 2020 Eurooppa 2010– 2020 - Investointi-tavoitteet Viisi ensisijaista tavoitetta: — alueiden kehittämisen ja rakenteellisen mukauttamisen edistäminen — teollisuuden taantumiseen vastaaminen — pitkäaikaistyöttömyyden torjunta — nuorten integroiminen työelämään Kuusi ensisijaista tavoitetta: — alueiden kehittämisen ja rakenteellisen mukauttamisen edistäminen — teollisuuden taantumiseen vastaaminen — nuorten pitkäaikaistyöttömyyden torjuminen ja työelämään integroitumisen edistäminen Kolme ensisijaista tavoitetta: — alueiden kehittämisen ja rakenteellisen mukauttamisen edistäminen — rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden muuttaminen — koulutus-ja työllisyysjärjestelmien nykyaikaistaminen. Kolme ensisijaista tavoitetta: — vähiten kehittyneiden alueiden kasvu ja työllisyys — kaikkien muiden EU:n alueiden kilpailukyky — rajat ylittävä yhteistyö.
11 thematic objectives: — research & innovation; — information and communication technologies (ICT); — competitiveness of SMEs; — low-carbon economy; 5 policy objectives: — innovative & smart economic transformation; — a greener, low-carbon Europe; — mobility and ICT; — EU Pillar of Social Rights; — sustainable development of 
Yksitoista temaattista tavoitetta: — tutkimus ja innovointi — tietoja viestintätekniikka — pk-yritysten kilpailukyky — vähähiilinen talous — ilmastonmuutoks een sopeutuminen, riskien Viisi toimintapoliittista tavoitetta: — innovatiivinen ja älykäs talouden muutos — vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa — liikkuvuus ja tietoja viestintätekniikka — sosiaalisia oikeuksia koskeva EU-pilari — kaupunki-, maaseutu-ja rannikkoalueiden
9 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 — occupational integration of young people; — reforming CAP and promoting rural development. and occupational integration of young people; — adaptation of workers to industrial changes; — promoting rural development; — regions with an extremely low population density. education, training and employment. — climate change adaptation & risk prevention and management; — environmental protection & resource efficiency; — sustainable transport; — promoting employment & supporting labour mobility; — social inclusion; — education and training; — institutional capacity building. urban, rural and coastal areas and local initiatives. 
10 Ohjelmakausi 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 — yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen ja maaseudun kehittämisen edistäminen. — työntekijöiden sopeutuminen teollisuuden muutoksiin — maaseudun kehittämisen edistäminen — alueet, joiden väestöntiheys on erittäin alhainen. ehkäiseminen ja riskinhallinta — ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen käytön tehokkuus — kestävä liikenne — työllisyyden edistäminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen — sosiaalinen osallisuus — koulutus — institutionaalisten valmiuksien kehittäminen. sekä paikallisten aloitteiden kestävä kehittäminen. * Euroopan valuuttayksikkö (ECU) oli Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden valuutoista muodostuva valuuttakori, jota käytettiin laskentayksikkönä ennen 1. tammikuuta 1999, jolloin sen tilalle tuli arvoltaan yhtäläinen valuutta euro. ** Lissabonin strategia tuli voimaan suunnilleen ohjelmakauden 2000–2006 käynnistymisen ajankohtana, mutta se ei näkynyt kyseistä kautta koskevassa koheesiolainsäädännössä.
Source: Based on Commission, Inforegion Panorama no 26, June 2008 (for periods 1989-1993, 1994-1999, 2000-2006, 2007-2013 “Budget”, “Funds”, “Investment objectives”), Commission figures (for periods 2014-2020 and 2021-2027 “Budget”) and previous ECA audit work. * The European Currency Unit (ECU) was a basket of the currencies of the European Community Member States, used as the unit of account before being replaced by the “Euro” on 1 January 1999, at parity. ** The Lisbon strategy took effect around the same time as the 2000-2006 programme period, but was not reflected in the Cohesion legislative framework for that period. 
Lähde: Komissio, Inforegion Panorama (nro 26), kesäkuu 2008 (kaudet 1989–1993, 1994–1999, 2000–2006, 2007–2013, ”Budget”, ”Funds”, Investment objectives”), komission luvut (“Budget”: kaudet 2014–2020 ja 2021–2027) sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen aiemmat tarkastukset.
Objective and approach of the briefing paper 04 This briefing paper is not an audit report. 
Aihekohtaisen katsauksen tavoite ja lähestymistapa 04 Tämä aihekohtainen katsaus ei ole tarkastuskertomus.
Drawing mainly on our extensive audit work in the past years, it provides an overview of the extent to which the design and implementation of Cohesion policy has been focused on performance, rather than complying with the rules. 
Katsaus perustuu lähinnä viime vuosina toteuttamaamme mittavaan tarkastustyöhön. Siinä kuvataan, missä määrin koheesiopolitiikan suunnittelu ja täytäntöönpano ovat keskittyneet tuloksellisuuteen pelkän sääntöjen noudattamisen sijasta.
05 We first assess how the evolution of key design features has evolved towards an effective system of performance management. 
05 Arvioimme ensin tehokkaaseen tuloshallintajärjestelmään tähtäävien keskeisten osatekijöiden kehityskulkua.
We do this for both the general legislative framework (and other Commission initiatives), and for the EU legislation specifically governing Cohesion. 
Arvioinnin kohteena on sekä yleinen lainsäädäntökehys (ja muut komission aloitteet) että erityisesti koheesioalaa koskeva EU-lainsäädäntö.
06 We then identify a set of 14 guiding principles that we consider necessary to make Cohesion policy performance-oriented. 
06 Tämän jälkeen yksilöimme 14 ohjaavaa periaatetta, jotka ovat käsityksemme mukaan tarpeen koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuuden parantamiseksi.
These principles are not designed to provide a comprehensive framework and may not all directly apply to other EU policy areas; they reflect the main issues that we have identified in our performance audit work. 
Lueteltavien periaatteiden ei ole tarkoitus muodostaa kattavaa kehystä eivätkä ne välttämättä suoraan sovellu muille EU:n politiikanaloille. Periaatteet kuvastavat keskeisiä ongelmia, joita tilintarkastustuomioistuin on havainnut tuloksellisuuden tarkastuksissaan.
Picture 1 below sets out the guiding principles in relation to the five main management stages (brief descriptions of the management stages are included in the analysis of guiding principles later in this document). 
Kuvassa 1 esitetään ohjaavat periaatteet, jotka liittyvät viiteen tärkeimpään hallinnointivaiheeseen (vaiheita kuvataan lyhyesti tässä asiakirjassa myöhemmin esitettävässä ohjaavia periaatteita koskevassa analyysissä).
One of the principles (ensuring sustainability) is cross-cutting, and applies to a number of these stages. 10 
Yksi huomioon otettavista periaatteista (pysyvyyden varmistaminen) on monialainen, ja sitä sovelletaan useisiin hallinnointivaiheisiin. 11
Picture 1 – Cohesion policy implementation cycle 11 GP 13: Evaluations at programme and policy level are used for decision making GP 10: Monitoring systems ensure timely performance data of good quality GP 11: There is clear accountability for performance GP 12: Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process Source: ECA. 
Kuva 1 – Koheesiopolitiikan täytäntöönpanosykli 12 Ohjaava periaate 13: Päätöksenteossa hyödynnetään ohjelmien ja toimintapolitiikan tasolla tehtyjä arviointeja Ohjaava periaate 10: Seurantajärjestelmien avulla varmistetaan tuloksellisuustietojen ajantasaisuus ja hyvä laatu Ohjaava periaate 11: Tuloksellisuuden osalta sovelletaan selkeää vastuuvelvollisuutta Ohjaava periaate 12: Tuloksellisuustietoja käytetään korjaavien toimien toteuttamiseen ja strategisen suunnitteluprosessin tukemiseen Strateginen suunnittelu Ohjaava periaate 1: EU on esittänyt selkeän ja johdonmukaisen näkemyksen siitä, mitä se haluaa saavuttaa koheesiopolitiikan varoilla.
This was supplemented by reviews from other sources, both within the EU institutions (e.g. European Parliament studies, reports from the Commission’s Internal Audit Service) and from outside (e.g. the OECD). 
Tämän lisäksi perehdyttiin aineistoihin, jotka ovat peräisin muista lähteistä EU:n toimielinten sisältä (esim. Euroopan parlamentin tutkimukset, komission sisäisen tarkastuksen yksikön raportit) tai niiden ulkopuolelta (esim. OECD).
We analyse how well each guiding principle was applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, based on the Commission’s proposal4, how they could be covered in the 2021-2027 programme period. 
Analysoimme, miten hyvin kutakin ohjaavaa periaatetta on sovellettu ohjelmakausien 2007–2013 ja 2014–2020 osalta. Lisäksi arvioimme komission ehdotuksen perusteella4, miten periaatteet voitaisiin kattaa ohjelmakaudella 2021–2027.
We discussed this briefing paper with the Commission and took account of its comments where appropriate. 
Keskustelimme aihekohtaisesta katsauksesta komission kanssa ja otimme tarvittaessa huomioon komission kommentit.
Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management 08 This section provides a high level overview of how performance orientation has been designed in the legislative framework. 
Koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuus Tuloshallintaa koskevan lainsäädäntökehyksen kehityssuuntaukset 08 Tässä osassa esitetään yleiskatsaus tulossuuntautuneisuuden suunnittelusta lainsäädäntökehyksessä.
The following section examines this issue for each guiding principle, and also assesses how well the Commission and Member States together have implemented the arrangements. 
Seuraavissa kohdissa tarkastellaan tulossuuntautuneisuutta kunkin ohjaavan periaatteen osalta ja arvioidaan, miten hyvin komissio ja jäsenvaltiot ovat panneet järjestelyt täytäntöön.
09 Moves to increase the performance orientation of the EU budget have gathered pace in recent years. 
09 EU:n talousarvion tulossuuntautuneisuuden lisäämispyrkimykset ovat viime vuosina vauhdittuneet.
Figure 1 shows that the Commission has gradually included in its general legislative framework (and Commission initiatives) key design features needed for an effective system of performance management. 
Kaavio 1 osoittaa, että komissio on asteittain sisällyttänyt yleiseen lainsäädäntökehykseensä (ja komission aloitteisiin) keskeiset osatekijät, joita tehokas tuloshallintajärjestelmä edellyttää.
This includes definitions of performance and sound financial management, the use of robust objectives and indicators, and structured evaluation of what has been achieved. 
Tähän sisältyvät tuloksellisuuden ja moitteettoman varainhoidon määritelmät, vankkojen tavoitteiden ja indikaattorien käyttö sekä jäsennelty arviointi siitä, mitä on saavutettu.
Figure 1 – Evolution of key design features for performance at EU level 13 Source: ECA, based on the review of the Financial Regulations and other Commission documents. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin varainhoitoasetusten ja komission muiden asiakirjojen perusteella.