natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 7 The Commission is currently revising the transactions for which Member States are obliged to automatically exchange information. 
Suositus nro 7 Komissio tarkistaa parhaillaan tapahtumia, jotka edellyttävät jäsenvaltioilta automaattista tietojenvaihtoa.
Member States are however reluctant to include transactions under customs procedure 42 as these transactions are intended to be dealt with more efficiently through Eurofisc. 
Jäsenvaltiot ovat kuitenkin haluttomia sisällyttämään tapahtumia tullimenettelyn 42 alaisuuteen, koska näitä tapahtumia on tarkoitus käsitellä tehokkaammin Eurofiscin välityksellä.
44 Recommendation 8 The Commission considers that such automatic communication between customs of the Member State of importation and tax authorities of the Member State of destination would be highly complex due to two different legal bases in the Treaty. 
44 Suositus nro 8 Komissio katsoo, että tällainen automaattinen tietojenvaihto tuontijäsenvaltion tulliviranomaisten ja määräjäsenvaltion veroviranomaisten välillä olisi erittäin monimutkaista, koska perussopimuksen mukainen oikeusperusta on näiden kahden tahon osalta erilainen.
An amendment of the VAT Directive or of the Regulation on administrative cooperation and combating fraud in the field of value added tax does therefore not seem necessary nor is it supported by Member States. 
Alv-direktiivin tai hallinnollisesta yhteistyöstä ja petosten torjunnasta arvonlisäverotuksen alalla annetun asetuksen muuttaminen ei siis näytä olevan tarpeen, eivätkä jäsenvaltiot kannata sitä.
Special Report No 13/2011 – Does the control of customs procedure 42 prevent and detect VAT evasion? 
Erityiskertomus nro 13/2011 – Pystytäänkö tullimenettelyn 42 valvonnalla estämään ja havaitsemaan arvonlisäveronkierto? KOMISSION VASTAUKSET
European Court of Auditors Special Report No 13/2011 Does the control of customs procedure 42 prevent and detect VAT evasion? 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin Erityiskertomus nro 13/2011 Pystytäänkö tullimenettelyn 42 valvonnalla estämään ja havaitsemaan arvonlisäveronkierto?
Luxembourg: Publications Office of the European Union 2011 — 44 pp. — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-421-1 doi:10.2865/39479 45 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto 2011 – 44 s. – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-424-2 doi:10.2865/41304 45
IN THE ABSENCE OF PROPER CONTROL, GOODS RISK REMAINING IN THE MEMBER STATE OF IMPORTATION WITHOUT PAYMENT OF VAT OR BEING CONSUMED IN THE MEMBER STATE OF DESTINATION WITHOUT VAT BEING CHARGED THERE. 
ASIANMUKAISEN VALVONNAN PUUTTUESSA ON RISKINÄ, ETTÄ TAVARAT JÄÄVÄT TUONTIJÄSENVALTIOON ILMAN, ETTÄ NIISTÄ MAKSETAAN ALV, TAI NE KULUTETAAN MÄÄRÄJÄSENVALTIOSSA ILMAN, ETTÄ NIISTÄ KANNE-TAAN SIELLÄ ALV.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-11-012-EN-C 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN QJ-AB-11-012-FI-C
Special Report No 14 2011 ISSN 1831-0834 
Erityiskertomus nro 14 2011 ISSN 1831-0958
Special Report No 14 2011 HAS EU ASSISTANCE IMPROVED CROATIA’S CAPACITY TO MANAGE POST-ACCESSION FUNDING? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Erityiskertomus nro 14 2011 ONKO EU:N ANTAMA TUKI PARANTANUT KROATIAN VALMIUKSIA HALLINNOIDA LIITTYMISEN JÄLKEISTÄ RAHOITUSTA? (annettu EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 e-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Special Report No 14 2011 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxemburg LUXEMBURG P. +352 4398-1 F. +352 4398-46410 Sähköposti: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Erityiskertomus nro 14 2011 Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011 ISBN 978-92-9237-399-3 doi:10.2865/32546 © European Union, 2011 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2011 ISBN 978-92-9237-402-0 doi:10.2865/33972 © Euroopan unioni, 2011 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
48–53 48–51 52–53 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS CONCLUSIONS RECOMMENDATIONS ANNEX I — ANNEX II — THE 35 CHAPTERS OF THE ACQUIS (30 JUNE 2011) COMMISSION’S GRANTING OF CONFERRAL OF MANAGEMENT TO CROATIAN AUTHORITIES RESPONSIBLE FOR EU FUNDS (15 JUNE 2011) LIST OF PROJECTS AUDITED ANNEX III — REPLY OF THE COMMISSION 4 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
3 KOHTA I–V 1–7 1–3 4–7 8–10 11–47 11–19 11–13 14–16 17–19 20–47 20–25 26–35 36–44 45–47 SISÄLLYS LYHENTEET TIIVISTELMÄ JOHDANTO TAUSTAA JÄSENYYDEN VALMISTELUUN MYÖNNETTY EU:N LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA TUKI TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA HUOMAUTUKSET JOHDONMUKAINEN JA HYVIN KOHDENNETTU SUUNNITTELU LIITTYMISTÄ VALMISTELEVALLE TUELLE ON OTETTU KÄYTTÖÖN UUSI KEHYS, JOKA PERUSTUU AIEMMISTA LAAJENTUMISISTA SAATUIHIN KOKEMUKSIIN IPA:N OHJELMOINTIMENETTELYT ON SUUNNITELTU HYVIN JA NIISSÄ ON ASETETTU PAINOPISTEEKSI KROATIAN HALLINNOLLISTEN VALMIUKSIEN VAHVISTAMINEN, VAIKKAKIN HANKINTAMENETTELYIHIN ON EDELLEEN AIHEELLISTA KIINNITTÄÄ HUOMIOTA TARKASTETUT HANKKEET ON TOTEUTETTU VALMIUKSIEN PARANTAMISEN PAINOPISTEALUEILLA, VAIKKAKIN TUKI ON TÄHÄN MENNESSÄ OHJATTU SUURELTA OSIN ALUEELLISTEN VIRANOMAISTEN SIJAAN KESKUSHALLINNON VIRANOMAISILLE KROATIAA TUETTIIN MERKITTÄVÄLLÄ TAVALLA LIITTYMISEN JÄLKEISEN RAHOITUKSEN HALLINNOINTIVALMIUKSIEN KEHITTÄMISESSÄ, MUTTA TARKASTUKSESSA HAVAITTIIN MERKITTÄVIÄ VIIPEITÄ SEKÄ ALOJA, JOILLA EDISTYMINEN ON EDELLEEN TARPEEN LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAA TUKEA EI USEINKAAN OLE PANTU TÄYTÄNTÖÖN ALKUPERÄISEN AIKATAULUN MUKAISESTI RAKENNERAHASTOIHIN VALMISTELEVAT HANKKEET: TULOKSET VAIHTELEVIA, MUTTA MYÖS TEKEMÄLLÄ OPPIMISEN PROSESSIIN LIITTYVIÄ HYÖTYJÄ ON HAVAITTAVISSA EU:N MAATALOUSPOLITIIKAN VALMISTELUSTA ON SAATU VAIHTELEVIA TULOKSIA LIITTYMISTÄ VALMISTELEVALLA TUELLA ON EDISTETTY KROATIAN HALLINNOLLISTEN VALMIUKSIEN LISÄÄMISTÄ KORRUPTION JA JÄRJESTÄYTYNEEN RIKOLLISUUDEN TORJUNNASSA, MUTTA JÄLJELLÄ ON MERKITTÄVIÄ HAASTEITA Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta? 48–53 48–51 52–53 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET PÄÄTELMÄT SUOSITUKSET LIITE I – LIITE II – SÄÄNNÖSTÖÖN (ACQUIS) SISÄLTYVÄT 35 LUKUA (30.
5 ACRONYMS AND ABBREVIATIONS BRI: business-related infrastructure CAP: common agricultural policy CARDS: community assistance for reconstruction, development and stabilisation Agriculture and Rural Development DG: Directorate-General for Agriculture and Rural Development Enlargement DG: Directorate-General for Enlargement Employment, Social Affairs and Inclusion DG: Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion Regional Policy DG: Directorate-General for Regional Policy EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development ESF: European Social Fund IPA: Instrument for pre-accession assistance IPARD: Instrument for pre-accession assistance in rural development ISPA: Instrument for structural policies for pre-accession LPE: local partnership for employment Obnova: Croatian word for ‘rebuilding’ OP: operational programme Phare: the main EU pre-accession instrument 1989–2006 SAP: stabilisation and association process Sapard: special accession programme for agriculture and rural development USKOK: Office for Prevention of Corruption and Organised Crime Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
KESÄKUUTA 2011) LIITE III – KOMISSION VASTAUKSET TARKASTETTUJEN HANKKEIDEN LUETTELO 4 Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta? 5 LYHENTEET CARDS-ohjelma: Yhteisön jälleenrakennus-, kehitys-ja vakautusapua koskeva ohjelma ESR: Euroopan sosiaalirahasto IPA: Liittymistä valmisteleva tukiväline IPARD: Liittymistä valmisteleva maaseudun kehittämisen tukiväline ISPA: Liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline Obnova: Kroaatinkielinen sana, joka tarkoittaa ”jälleenrakentamista” Phare: Keskeinen EU:n liittymistä valmisteleva väline vuosina 1989–2006 SAP: Euroopan unionin vakautus-ja assosiaatioprosessi Sapard: Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma USKOK: Korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntavirasto YMP: Yhteinen maatalouspolitiikka Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
6 I. A key aim of the EU pre-accession assistance to Croatia (150 million euro per annum from 2007) is to help build up the country’s administrative capacity in order for it to be able to manage the very significant funding Croatia will receive from the EU after accession, notably from the European Agricultural Funds and the Structural and Cohesion Funds. 
6 I. EU:n Kroatialle myöntämän liittymistä valmistelevan tuen (150 miljoonaa euroa joka vuosi vuodesta 2007 lähtien) keskeisenä tavoitteena on auttaa kehittämään maan hallinnollisia valmiuksia, jotta Kroatia pystyy hallinnoimaan EU-rahoitusta, jota se saa hyvin huomattavan määrän liittymisen jälkeen erityisesti Euroopan maatalousrahastoista sekä rakenne-ja koheesiorahastoista.
The objective of the audit was to assess how effective the EU assistance had been, both in terms of its relevance and the results achieved. 
Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, kuinka vaikuttavaa EU:n tuki on ollut sekä tarkoituksenmukaisuuden että saavutettujen tulosten näkökulmasta katsottuna.
The Commission has developed new approaches since the 2004 and 2007 enlargements to improve the framework for assistance. 
Komissio on kehittänyt vuosien 2004 ja 2007 laajentumisten jälkeen uusia lähestymistapoja tukikehyksen parantamiseksi.
Programming procedures are well designed to ensure capacity-building priorities are addressed, and projects examined by the Court in Croatia were found to be very relevant. 
Lisäksi havaittiin, että tilintarkastustuomioistuimen Kroatiassa tarkastamat hankkeet olivat hyvin tarkoituksenmukaisia.
However, more attention needs to be paid to building up procurement capacity and the capacity of regional and local authorities. 
On kuitenkin syytä kiinnittää lisää huomiota julkisiin hankintoihin liittyvien valmiuksien sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmiuksien parantamiseen.
EXECUTIVE SUMMARY IV. 
TIIVISTELMÄ IV.
In terms of results, EU assistance has made an important contribution to building up Croatia’s capacity for managing post-accession funding, including through learning by doing. 
Tulosten näkökulmasta katsottuna EU:n tuella on pystytty merkittävästi kehittämään Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta, myös tekemällä oppimisen prosessin kautta.
However, implementation of assistance has been delayed and some of the intended results of projects have yet to be secured. 
Tuen täytäntöönpano on kuitenkin viivästynyt ja osa hankkeiden odotetuista tuloksista on vielä saavuttamatta.
In the area of the Structural and Cohesion Funds, learning by doing has been particularly useful though a focus on developing major infrastructure projects has been at the expense of developing other projects, particularly at the regional and local level. 
Rakenne-ja koheesiorahastojen alalla tekemällä oppimisen prosessi on ollut erityisen hyödyllinen, vaikkakin keskittyminen suuriin infrastruktuurihankkeisiin on tapahtunut muiden, erityisesti alueellisen ja paikallistason hankkeiden kustannuksella.
Rural development measures have suffered from low absorption and progress in capacity building has been modest. 
Maaseudun kehittämistoimenpiteissä on ollut ongelmana määrärahojen alhainen käyttöaste, ja edistyminen hallinnollisten valmiuksien parantamisessa on ollut vaatimatonta.
Some important steps have been taken to strengthen the anti-corruption body but significant challenges remain. 
Joitakin merkittäviä toimia on toteutettu korruption torjuntaviraston vahvistamiseksi, mutta edessä on vielä merkittäviä haasteita.
V. The report concludes that EU pre-accession assistance is making a significant contribution to supporting Croatia in preparing for managing EU funds after accession but has so far been only partially successful. 
V. Kertomuksessa todetaan, että EU:n liittymistä valmisteleva tuki auttaa merkittävällä tavalla Kroatiaa valmistautumaan EU-varojen hallinnointiin liittymisen jälkeen, mutta tähän mennessä tuen antamisessa on onnistuttu vain osittain.
It sets out recommendations which identify where additional assistance is particularly required for further progress in building capacity for managing pre-and post-accession funds, and which are likely to be relevant to EU pre-accession assistance in other countries. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Kertomuksessa annetaan suosituksia, joissa yksilöidään, missä lisätuki on erityisen tarpeellista niiden valmiuksien kehittämisen edistymistä silmällä pitäen, joita tarvitaan liittymistä valmistelevan ja liittymisen jälkeisen rahoituksen hallinnoinnissa. Suositukset pätevät hyvin todennäköisesti myös muissa EU:n liittymistä valmistelevaa tukea saavissa maissa. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
7 INTRODUCTION BACKGROUND 1. 
7 JOHDANTO TAUSTAA 1.
In June 2000, the Feira European Council decided, in the framework of the European Union’s stabilisation and association process (SAP), that all the western Balkan countries should have the prospect of joining the EU. 
Feiran Eurooppa-neuvosto päätti kesäkuussa 2000 Euroopan unionin vakautus-ja assosiaatioprosessin (SAP) puitteissa, että kaikilla Länsi-Balkanin mailla pitäisi olla mahdollisuus liittyä Euroopan unioniin.
Croatia presented its application for EU membership in 2003 and received the status of candidate country from the Council in June 2004. 
Kroatia jätti EU-jäsenyyttä koskevan hakemuksensa vuonna 2003 ja sai neuvostolta ehdokasmaan aseman 1. kesäkuuta 2004.
Accession partnerships were established in 2006 and 2008 setting out what the European Commission considered to be priority areas for Croatia to make progress in before accession. 
Liittymistä valmistelevat kumppanuudet perustettiin vuosina 2006 ja 2008, ja tällöin määritettiin ne ensisijaiset alat, joilla Kroatian on Euroopan komission näkemyksen mukaan edistyttävä ennen Euroopan unioniin liittymistä.
As for other candidate countries, in order to join the EU Croatia has to meet the Copenhagen criteria1, accept the entire EU legal framework, known as the acquis communautaire2, and make EU law part of its own national legislation. 
Muiden ehdokasmaiden tapaan Kroatian on EU:n jäseneksi päästäkseen täytettävä Kööpenhaminassa vahvistetut ar-viointiperusteet1, hyväksyttävä EU:n koko lainsäädäntö, joka tunnetaan nimellä acquis communautaire2, sekä saatettava EU:n lainsäädäntö osaksi omaa kansallista lainsäädäntöään.
To facilitate the accession negotiations, the acquis is divided into EU policy chapters (see Annex I). 
Liittymisneuvottelujen helpottamiseksi acquis communautaire ‐säännöstö on jaettu EU:n eri toiminnanaloja koskeviin lukuihin (ks. liite I).
Negotiations on the various chapters are not limited to regulatory and legislative aspects, but also cover the setting up of the necessary administrative structures and the progress achieved in building up their management capacity. 
Eri lukuja koskevat neuvottelut eivät rajoitu sääntelyä ja lainsäädäntöä koskeviin näkökohtiin, vaan niiden yhteydessä käsitellään myös tarvittavien hallintorakenteiden luomista ja hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä saavutettua edistystä.
Accession negotiations were formally opened on 3 October 2005. 
Liittymisneuvottelut aloitettiin virallisesti 3. lokakuuta 2005.
The chapter-by-chapter negotiations with the EU Council started in June 2006 and were closed by a ministerial accession conference on 30 June 2011. 
Euroopan unionin neuvoston kanssa luvuittain käytävät neuvottelut aloitettiin kesäkuussa 2006 ja ne saatettiin päätökseen ministeritasolla 30. kesäkuuta 2011 pidetyssä liittymis-konferenssissa.
As provided for by the June 2011 European Council, the Accession Treaty should be signed by the end of 20113. 
Kuten Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2011 pidetyssä kokouksessa sovittiin, liittymissopimus on määrä allekirjoittaa vuoden 2011 loppuun mennessä3.
The target date for Croatia’s accession to the EU, as agreed by the Member States, is 1 July 2013. 
Jäsenvaltioiden sopimana tavoitteena on, että Kroatia liittyy Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013.
1 The Copenhagen criteria set by the European Council in June 1993 consist of: (a) political criteria: stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; (b) economic criteria: the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces in the Union; (c) the ability to assume the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union. 
1 Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1993 Kööpenhaminassa vahvistamat arviointiperusteet ovat seuraavat: a) poliittiset arviointiperusteet: ehdokasvaltiossa on vakaat valtioelimet, joilla taataan demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu b) taloudelliset arviointiperusteet: ehdokasvaltiossa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa c) ehdokasvaltio pystyy suoriutumaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan luettuna poliittisen unionin sekä talous-ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.
2 The acquis communautaire denotes the whole range of principles, policies, laws, practices, obligations and objectives that have been agreed or developed within the European Union. 
2 Acquis communautaire -säännöstö viittaa kokonaiseen sarjaan periaatteita, toimintalinjoja, lakeja, käytäntöjä, velvoitteita ja tavoitteita, joista on sovittu tai jotka on kehitetty Euroopan unionissa.
3 European Council Brussels, 24 June 2011, EUCO 23/11. Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
3 Brysselin Eurooppa-neuvosto, 24.6.2011, EUCO 23/11. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
The purpose of EU pre-accession assistance is to support the adoption and implementation of the acquis communautaire, and to help the candidate countries strengthen their administrative capacity in preparation for managing the larger amounts of EU funding available to them once they become Member States. 
EU:n liittymistä valmistelevan tuen tarkoituksena on tukea acquis communautaire ‐säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa sekä auttaa ehdokasmaita vahvistamaan hallinnollisia valmiuksiaan, joiden avulla ne voivat myöhemmin jäsenvaltiona ollessaan hallinnoida suurempia määriä niille tarjolla olevaa EU-rahoitusta.
The Commission follows two complementary approaches to strengthening administrative capacity. 
Komissiolla on kaksi toisiaan täydentävää lähestymistapaa hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen.
Firstly, it directly funds activities such as institution building, the setting up of management systems and training. 
Ensinnäkin se rahoittaa suoraan hallintorakenteiden kehittämisen, hallintojärjestelmien perustamisen ja koulutuksen kaltaisia toimintoja.
Secondly, it also supports capacity building through funding programmes similar to those under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the Structural and Cohesion Funds in order to enable candidate countries to ‘learn by doing’ as they implement such programmes before their accession. 
Toiseksi se tukee valmiuksien kehittämistä myös rahoitusohjelmista, jotka ovat samanlaisia kuin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston sekä rakenne-ja koheesiorahastojen ohjelmat; tällöin ehdokasmailla on tilaisuus ”oppia tekemällä”, kun ne panevat täytäntöön kyseisenlaisia ohjelmia ennen Euroopan unioniin liittymistä.
Since 2001 the Commission has provided pre-accession assistance to Croatia through several instruments (see Figure 1)4. 
Vuodesta 2001 alkaen komissio on antanut Kroatialle liittymistä valmistelevaa tukea useiden välineiden kautta (ks. kaavio 1)4.
Initially, this was provided through the Community assistance for reconstruction, development and stabilisation (CARDS) programme. 
Alun perin tukea annettiin yhteisön jälleenrakennus-, kehitys-ja vakautusapua koskevan ohjelman (CARDS) kautta.
The Phare programme, the Commission’s main pre-accession instrument, was introduced in Croatia in 2005. 
Phare-ohjelma, joka on komission pääasiallinen liittymistä valmistelevan tuen väline, käynnistettiin Kroatiassa vuonna 2005.
It was complemented by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), financing infrastructure projects in the transport and environment sectors and the precursor of the EU Cohesion Fund, and the special accession programme for rural development (Sapard) which was similarly intended as a precursor for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
Sitä täydennettiin liittymistä valmistelevalla rakennepolitiikan välineellä (ISPA), jolla rahoitetaan infrastruktuurihankkeita liikenteen ja ympäristön aloilla ja joka on EU:n koheeriorahaston edeltäjä, sekä maaseudun kehittämisen erityisellä liittymis-ohjelmalla (Sapard), joka oli niin ikään tarkoitettu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston edeltäjäksi.
From 2007 these three instruments were replaced by the Instrument for Pre-Accession (IPA), which provides funding of approximately 150 million euro per annum through five components (see Table 1). 
Vuodesta 2007 alkaen nämä kolme välinettä korvattiin liittymistä valmistelevalla tukivälineellä (IPA), josta annetaan rahoitusta vuosittain noin 150 miljoonaa euroa viiden osa-alueen kautta (ks. taulukko 1).
Following accession EU funding to Croatia will greatly increase. 
Liittymisen jälkeen EU:n rahoitus Kroatialle lisääntyy huomattavasti.
4 EU assistance to Croatia started in 1991, immediately after the outbreak of armed conflict in former Yugoslavia. 
4 EU alkoi tukea Kroatiaa vuonna 1991, heti sen jälkeen kun entisessä Jugoslaviassa oli puhjennut aseellinen yhteenotto.
Over the period 1991–2000, 382 million euro was provided through the European Commission Humanitarian Office (1991–98), and through the Obnova (Croatian word for ‘rebuilding’) programme 1998–2000, which focused on the return and reintegration of refugees and displaced persons, reconstruction of infrastructure, economic revitalisation of war-affected areas and demining. 
Vuosina 1991-2000 Euroopan komission humanitaarisen avun toimiston (1991–1998) ja vuosien 1998–2000 Obnova-ohjelman kautta (obnova on jälleenrakennusta tarkoittava kroaatinkielinen sana) annettiin 382 miljoonaa euroa; tukitoimet painottuivat pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden paluuseen ja kotouttamiseen, infrastruktuurin jälleenrakentamiseen, sodasta kärsineiden alueiden talouden elvyttämiseen ja miinanraivaukseen.
8 TABLE 1 Component I. Transition assistance and institution building II. 
8 TAULUKKO 1 Osa-alue I. Siirtymävaiheen tuki ja instituutioiden kehittäminen II.
Cross-border cooperation III. 
Rajatylittävä yhteistyö III.
Regional development IV. 
Alueellinen kehittäminen IV.