natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Performing such analyses could help the Commission to spot unexplained deviations or trends in respect of the QEs. 
Tällaiset analyysit auttaisivat komissiota havaitsemaan laatutekijöihin liittyvät kehityssuunnat ja selittämättömät poikkeamat.
72 The Commission made a limited number of information visits to specific Member States or regions to discuss their QA results and clarify the methodology, and carried out some stand‐alone QA audits47. 
72 Komissio teki vähäisen määrän tarkastuskäyntejä tiettyihin jäsenvaltioihin / tietyille alueille keskustellakseen niiden laadunarviointituloksista ja selventääkseen menetelmiä.
Some LPIS QAs were covered during the Commission’s regular area‐aid audits48, although the QA results were not explicitly considered before selecting which Member States to visit. 
Osaa LPIS-laadunarvioinneista käsiteltiin komission tavanomaisissa pinta-alaperusteisia tukia koskevissa tarkastuksissa48, vaikka laadunarviointien tuloksia ei otettu nimenomaisesti huomioon ennen kuin jäsenvaltioita valittiin tarkastuskäyntien kohteiksi.
From the results of the 2014 QA, the JRC prepared LPIS QA screening reports for five Mem‐ ber States/regions49 audited by DG Agriculture and Rural Development in 2015; subsequently, the JRC was invited to participate in three corresponding missions. 
YTK laati vuoden 2014 laadunarviointitulosten pohjalta tarkasteluraportit viidestä jäsenvaltiosta/alueesta49, jotka maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto tarkasti vuonna 2015. YTK:ta pyydettiin myös osallistumaan kolmeen tarkastuksista.
These information visits and audits were not sufficient to gain assurance as to the reliability of the QA results received annually for all LPISs. 
Nämä tarkastuskäynnit ja tavanomaiset tarkastukset eivät riittäneet antamaan varmuutta siitä, että kaikkien viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien osalta vuosittain saatavat laadunarviointitulokset ovat luotettavia.
43 47 In 2014 for example in Ireland and the Netherlands. 
47 Vuonna 2014 esimerkiksi Irlannissa ja Alankomaissa.
48 In 2013, LPIS QA was covered only in Spain, Italy and Sweden. 
48 Vuonna 2013 LPIS-laadunarviointia käsiteltiin vain Espanjassa, Italiassa ja Ruotsissa.
The 2014 audits covered the LPIS QA in Bulgaria, Ireland, Lithuania, the Netherlands and UK‐England. 
Vuonna 2014 tarkastukset kattoivat LPIS-laadunarvioinnin Bulgariassa, Irlannissa, Liettuassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannissa).
49 BE‐Flanders, Denmark, Cyprus, Finland and UK‐Scotland. 
49 Belgia (Flanderi), Tanska, Kypros, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta (Skotlanti).
It is therefore essential that the data in the LPIS is reliable in order to ensure that payments are legal and regular. 
On siis hyvin tärkeää, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tiedot ovat luotettavia. Näin voidaan varmistaa, että tukimaksut ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia.
Data reliability depends on effec‐ tive and efficient updates, checks and monitoring by both the Commission and Member States. 
Tietojen luotettavuus riippuu päivitysten, tarkastusten ja seurannan vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta sekä komissiossa että jäsenvaltioissa.
74 The audit addressed the question: ‘Is the Land Parcel Identification System (LPIS) well managed?’ We concluded that the LPIS is a useful tool to determine the eligi‐ bility of agricultural land but its management could be further improved. 
74 Tarkastuksessa haettiin vastausta kysymykseen siitä, hallinnoidaanko viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää hyvin. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä on hyödyllinen väline maatalousmaan tukikelpoisuuden määrittämiseen, mutta sen hallinnointia voitaisiin edelleen parantaa.
75 LPISs, if properly updated and analysed, can make a significant contribution to preventing and detecting area‐related errors in aid applications. 
75 Jos viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää ajantasaistetaan ja analysoidaan oikein, se voi olla merkittävä apu tukihakemusten pinta-alavirheiden estämisessä ja havaitsemisessa.
Over recent years our Statement of Assurance results showed that action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings in the Member States affected. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaan liittyvät tulokset ovat viime vuosina osoittaneet, että toimintasuunnitelmilla ja rahoitusoikaisuilla on kyetty korjaamaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien puutteita jäsenvaltioissa.
How‐ ever, some areas for improvement remain. 76 In the LPIS update process, while the ortho‐imagery was mostly up‐to‐date, the audited Member States experienced difficulties in correctly determining the max‐ imum eligible areas of reference parcels. 
Eräitä osa-alueita on kuitenkin vielä parannettava. 76 Ortokuvat olivat enimmäkseen ajan tasalla. Tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa ilmeni kuitenkin vaikeuksia määritettäessä viitelohkojen oikeellista tukikelpoista enimmäispinta-alaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän päivitystä varten.
This happened mainly in cases where ortho‐images alone did not make it possible to conclusively assess land eligibil‐ ity e.g. for certain types of grassland (see paragraphs 14 to 29). 
Vaikeuksia esiintyi etenkin tapauksissa, joissa ei ollut pelkästään ortokuvien avulla mahdollista arvioida maa-alan tukikelpoisuutta kiistattomasti (esimerkiksi tietyntyyppiset nurmialat) (ks. kohdat 14–29).
In some of the LPISs additional information concerning ownership and lease rights was included in order to ensure that each parcel had been declared by the right farmer (see paragraphs 30 to 31). 
Tietyissä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmissä oli lisätietoja omistussuhteista ja vuokraoikeuksista. Näin varmistettiin, että kunkin lohkon ilmoitti oikea viljelijä (ks. kohdat 30 ja 31).
Member States did not evaluate the cost‐effectiveness of their LPISs in order to better design the related checks. 
Jäsenvaltiot eivät arvioineet viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän kustannusvaikuttavuutta. Analyysin avulla kyseiset tarkastukset voitaisiin suunnitella paremmin.
This would help to design more efficient control systems and to support any future policy impact assess‐ ments (see paragraphs 32 to 33). 
Tämä auttaisi suunnittelemaan valvontajärjestelmät tehokkaammiksi ja tukemaan tulevaisuudessa mahdollisesti tehtäviä toimintapolitiikkojen vaikutusten arviointeja (ks. kohdat 32 ja 33).
Conclusions and recommendations 45 Improving processes to increase LPIS data reliability and performance measurement Recommendation 1 ‐ Improving processes to increase LPIS data reliability Based on a quantified cost‐benefit analysis and an assessment of risks, the Mem‐ ber States should, in the current CAP period, strengthen their efforts to increase LPIS data reliability based on timely and thoroughly conducted updates of the system. 
Johtopäätökset ja suositukset 45 Kehitetään prosesseja, jotta viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tiedot olisivat luotettavampia ja tuloksellisuutta voitaisiin mitata paremmin Suositus 1 – Kehitetään prosesseja, jotta viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvät tiedot olisivat luotettavampia Jäsenvaltioiden olisi määrällisen kustannus-hyötyanalyysin ja riskien arvioinnin perusteella yhteisen maatalouspolitiikan tämän kauden aikana tehostettava toimiaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvien tietojen luotettavuuden parantamiseksi ajantasaistamalla järjestelmää oikea-aikaisesti ja perusteellisesti.
Given the complexity of pro‐rata assessment, the Member States using this option should, in the current CAP period, make further efforts to develop a pro‐rata catalogue with clear description and assessment criteria and to use complementary technical tools in order to increase the objectivity of ortho‐im‐ agery analysis and ensure reproducibility. 
Koska määräsuhteinen arviointi on monimutkaista, tätä vaihtoehtoa käyttävien jäsenvaltioiden olisi yhteisen maatalouspolitiikan nykyisen kauden aikana jatkettava selkeät kuvaukset ja arviointiperusteet sisältävän, määräsuh-teista vaihtoehtoa koskevan luettelon kehittämistä. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi käytettävä täydentäviä teknisiä välineitä lisätäkseen ortokuvien objektiivisuutta ja varmistaakseen uusittavuuden.
Member States should also consider the possibility of recording data on ownership and lease rights in their LPIS whenever feasible and cost‐effective. 
Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava mahdollisuutta tallentaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään tietoja omistussuhteista ja vuokraoikeuksista aina, kun se on toteutettavissa ja kustannusvaikuttavaa.
Recommendation 2 – Measuring the cost‐effectiveness of implementing the LPIS With the support of the Commission, the Member States should, in the cur‐ rent CAP period, develop and set up a framework for assessing the cost of running and updating of their LPISs. 
Suositus 2 – Mitataan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisen kustannusvaikuttavuus Jäsenvaltioiden olisi komission tuella kehitettävä yhteisen maatalouspolitiikan nykyisen kauden aikana viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän käytöstä ja päivittämisestä aiheutuvien kulujen arviointikehys ja otettava se käyttöön.
This should enable the Member States to measure the performance of their LPISs and the cost‐effectiveness of system improvements. 
Tämän pitäisi antaa jäsenvaltioille mahdollisuus mitata viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien tuloksellisuutta ja järjestelmäparannusten kustannusvaikuttavuutta.
77 The LPIS provisions in the 2014‐2020 CAP legal framework have increased the number of requirements that must be checked by the Member States. 
77 Yhteisen maatalouspolitiikan kaudella 2014–2020 sovellettavassa säännöskehykses-sä on säädetty aiempaa useammista vaatimuksista, jotka jäsenvaltioiden on tarkastettava.
The adaptation of LPISs for greening is progressing, although not yet complete, and the greening payment conditions can only partially be checked using the LPIS (see paragraphs 34 to 41). 
Viherryttämistuen ehtojen toteutuminen voidaan tarkastaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän avulla vain osittain (ks. kohdat 34–41).
Other elements beneficial for the environment, such as landscape features protected under cross‐compliance, are not included in LPISs and, in cases where Member States had voluntarily decided to include them, we found cases of incorrect registration in the system (see paragraphs 42 to 43). 
Muita ympäristön kannalta suotuisia tekijöitä, kuten täydentävien ehtojen yhteydessä suojeltuja maisemapiirteitä, ei ole sisällytetty viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään. Jotkin jäsenvaltiot olivat vapaaehtoisesti vieneet niitä tunnistamisjärjestelmäänsä, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ne oli joissakin tapauksissa tallennettu virheellisesti (ks. kohdat 42 ja 43).
78 Simplification is ongoing but remains a challenge – despite the benefit of useful tools such as geospatial aid applications –, as some provisions are either not used in practice (the 2 % stability threshold) or present significant implementation challenges (the 100‐tree rule or the new categories of eligible land). 
78 Yksinkertaistaminen on käynnissä, mutta se on yhä haasteellista mm. paikkatietoanalyysiin perustuvien tukihakemusten kaltaisista hyödyllisistä välineistä huolimatta. Joitakin säännöksiä ei hyödynnetä käytännössä (epävakaisuuden välttämiseksi asetettu kahden prosentin kynnys) tai niiden täytäntöönpano on hyvin haasteellista (sadan puun sääntö ja uudet tukikelpoisten maa-alojen luo-kat).
Current ef‐ forts to simplify the LPIS are not yet complete (see paragraphs 44 to 55). 
Nykyisiä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän yksinkertaistamistoimia ei ole vielä saatu päätökseen (ks. kohdat 44–55).
Conclusions and recommendations 46 Tackling legal complexity more astutely Recommendation 3 – Registering permanent environmental features more reliably Member States should ensure that, using their LPISs, they reliably identify and register, and then effectively monitor, ecological focus areas, permanent grass‐ land and new categories of land. 
Johtopäätökset ja suositukset 46 Puututaan neuvokkaammin lainsäädännön monimutkaisuuteen Suositus 3 – Tallennetaan pysyvät ympäristöpiirteet luotettavammin Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ekologiset alat, pysyvät nurmet ja uudet maaluokat on yksilöity ja rekisteröity luotettavasti viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, ja kohdistettava niihin vaikuttavaa seurantaa.
They should also assess the cost versus benefits of including in their LPISs all landscape elements protected under cross‐com‐ pliance or agri‐environmental schemes in order to further enhance the moni‐ toring and protection of such elements beneficial for the environment and for biodiversity. 
Jäsenvaltioiden olisi myös arvioitava, mitä kuluja ja toisaalta hyötyjä aiheutuisi kaikkien täydentävien ehtojen tai maatalouden ympäristötukijärjestelmän mukaisesti suojeltujen maisematekijöiden sisällyttämisestä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään.
Recommendation 4 – Streamlining some LPIS‐related rules in the current legal framework The Commission should re‐examine the current legal framework in order to simplify and streamline the LPIS‐related rules for the next CAP period, e.g. by re‐considering the need for the 2 % stability threshold and the 100‐tree rule. 
Suositus 4 – Selkeytetään eräitä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sovellettavia nykyisen säännöskehyksen sääntöjä Komission olisi tarkasteltava uudelleen nykyistä säännöskehystä ja yksinkertaistettava ja selkeytettävä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sovellettavia sääntöjä yhteisen maatalouspolitiikan seuraavaa kautta ajatellen.
79 The Commission’s monitoring of legality and regularity in LPISs has improved compared to the previous CAP period. 
79 Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen kohdistuva komission seuranta on parantunut verrattuna yhteisen maatalouspolitiikan edelliseen kauteen.
The Commission’s audit work is compre‐ hensive, action plans are instigated as required and financial corrections are applied (see paragraphs 56 to 64). 
Komissio tekee kattavaa tarkastustyötä, toimintasuunnitelmia laaditaan tarvittaessa ja rahoitusoikaisuja pannaan täytäntöön (ks. kohdat 56–64).
80 However, the Commission’s LPIS‐related guidance essentially addresses aspects of legality and regularity and does not focus on how to improve the overall effectiveness of the LPIS system. 
80 Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskevassa komission ohjeistuksessa keskityttiin kuitenkin etenkin laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen tunnistamisjärjestelmän kokonaisvaikuttavuuden parantamisen sijaan.
In particular, the Commission introduced the LPIS quality assessment to allow Member States to pro‐actively identify possible weaknesses in the system and to take remedial action where required. 
Komissio otti käyttöön LPIS-laadunarvioinnin, jotta jäsenvaltiot voisivat aktiivisesti yksilöidä järjestelmän mahdolliset puutteet ja tarvittaessa toteuttaa korjaavia toimia.
It is meant to add value to the LPIS but the reliability of the QA results is undermined by weaknesses in applying the methodology (possibly due to its complexity), but also by issues in the sampling approach (see paragraphs 65 to 69). 
Laadunarvioinnin tarkoituksena on tuottaa lisäarvoa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, mutta arviointitulosten luotettavuutta heikentävät puutteet (mahdollisesti liian monimutkaisten) menetelmien soveltamisessa ja otantatapaan liittyvät ongelmat (ks. kohdat 65–69).
In addition, the QA results are not used effectively to improve LPIS data, as remedial action plans are not always prepared. 
Laadunarvioinnin tuloksia ei myöskään hyödynnetä vaikuttavasti viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä olevien tietojen parantamiseen, sillä korjaavia toimia koskevia suunnitelmia ei aina laadita.
The Commission did not make sufficient use of QA results to foster improvement in the LPISs (see paragraphs 70 to 72). 
Komissio ei käyttänyt laadunarvioinnin tuloksia riittävällä tavalla edistääkseen viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän parantamista (ks. kohdat 70–72).
Conclusions and recommendations 47 Redefining the Commission’s focus on increasing the added Recommendation 5 – Improving the representativeness of the QA samples The Commission should, before the start of the QA exercise 2017, carry out a cost‐benefit analysis to determine whether the representativeness of QA sam‐ ples could be improved so that a better coverage of the population of parcels in the LPIS can be achieved. 
Johtopäätökset ja suositukset 47 Määritellään uudelleen komission painopiste, jotta LPIS-laadunarvioinnilla voidaan saada aikaan enemmän lisäarvoa kuluvan kauden aikana Suositus 5 – Parannetaan laadunarviointiin poimittujen otosten edustavuutta Komission olisi ennen vuoden 2017 laadunarvioinnin käynnistämistä tehtävä kustannus-hyötyanalyysi, ja arvioitava, onko laadunarviointia varten poimittujen otosten edustavuutta mahdollista parantaa niin, että tunnistamisjärjestelmän sisältämien viljelylohkojen perusjoukko katettaisiin nykyistä paremmin.
Recommendation 6 – Better monitoring of QA results Starting in 2016, the Commission should improve the monitoring of QA results by analysing any inconsistencies in QA reporting, following them up, provid‐ ing feedback to the Member States, and ensuring that remedial action plans are prepared and executed when needed. 
Suositus 6 – Seurataan laadunarvioinnin tuloksia paremmin Komission olisi vuodesta 2016 alkaen parannettava laadunarvioinnin tulosten seurantaa. Sen olisi analysoitava laadunarvioinnin raportoinnissa mahdollisesti ilmenevät epäjohdonmukaisuudet ja kohdistettava niihin seurantaa, annettava palautetta jäsenvaltioille ja varmistettava, että korjaavia toimia koskevat suunnitelmat laaditaan ja että ne toteutetaan tarvittaessa.
The Commission should also carry out a detailed annual trend analysis for each Member State and reference parcel type so that potential problems can be identified in good time. 
Lisäksi komission olisi vuosittain tehtävä jokaisen jäsenvaltion ja viitelohkotyypin osalta yksityiskohtainen trendianalyysi, jotta mahdolliset ongelmat voidaan havaita ajoissa.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 7 September 2016. 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil WYNN OWENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President value of the LPIS quality assessment for the current period 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti
Annexes 49 ο Information giving the location and size of EFAs. ο Information justifying the application of specific provisions for: (i) mountain areas and other areas facing significant natural or other specific constraints, as referred to in Article 32 of Regulation (EU) No 1305/2013, (ii) Natura 2000 areas covered by Directive 2000/60/EC, (iii) agricultural land authorised for cotton production pursuant to Article 57 of Regulation (EU) No 1307/2013, (iv) areas naturally kept in a state suitable for grazing or cultivation, as referred to in Article 4(1)(c)(iii) of Regulation (EU) No 1307/2013, (v) areas designated by Member States for the regional and/or collective implementation of EFAs in ac‐ cordance with Article 46(5) and (6) of Regulation (EU) No 1307/2013, (vi) areas notified to the Commission in accordance with Article 20 of Regulation (EU) No 1307/2013, (vii) areas covered with environmentally‐sensitive permanent grasslands and covered by the Habitats Directive or the Birds Directive, (viii) further sensitive areas, as referred to in Article 45(1) of Regulation (EU) No 1307/2013, (ix) areas designated by the Member States in accordance with Article 48 of Regulation (EU) No 1307/2013. 
Liitteet 49 ο Tiedot ekologisen alan sijainnista ja koosta. ο Tiedot, joilla voidaan perustella erityissäännösten soveltaminen seuraavissa yhteyksissä: (i) asetuksen (EU) N:o 1305/1305 32 artiklassa tarkoitetut vuoristoalueet ja muut alueet, joilla on huomattavia luonnonoloista johtuvia tai muita erityisrajoitteita (ii) direktiivin 2000/60/EY kattamat Natura 2000 -alueet (iii) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 57 artiklassa tarkoitettu puuvillan tuotantoon hyväksytty maatalousmaa (iv) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 4 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetut maatalousmaat, jotka luontaisesti pysyvät laitumeksi tai viljelyyn soveltuvassa kunnossa (v) asetuksen 1307/2013 46 artiklan 5 ja 6 mukaisesti ekologiset alat, joiden osalta jäsenvaltiot ovat päättäneet sallia alueellisen ja/tai kollektiivisen täytäntöönpanon (vi) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 20 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitetut alat (vii) ympäristön kannalta herkät pysyvän nurmen alat, joihin sovelletaan luontotyyppidirektiiviä ja lintudirektiiviä (viii) asetuksen 1307/2013 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut muut herkät alueet (ix) asetuksen (EU) N:o 1307/2013 48 artiklan mukaiset jäsenvaltioiden määrittämät alat.
Annexes 50 QA exercise 2015 – QEs by conformance class First conformance class – to assess the quality of the LPIS QE1 QE2 QE3 The correct quantification of maximum eligible area (MEA) The proportion and distribution of reference parcels where the MEA takes ineligible areas into account or does not take agricultural area into account The occurrence of reference parcels with critical defects1 Second conformance class – to identify possible weaknesses in the LPIS QE4 QE5 QE6 The categorisation of reference parcels where the MEA takes ineligible areas into account, where it does not take agricultural area into account or reveals a critical defect2 The ratio of declared area to MEA inside the reference parcels The percentage of reference parcels which have been subject to change, accumulated over the years Source: Article 6 of Regulation (EU) No 640/2014 and JRC portal3. 
Liitteet 50 Laadunarviointi 2015 - Laatutekijät vastaavuusluokittain Ensimmäinen vastaavuusluokka – viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän laadun arvioiminen QE1 QE2 QE3 Tukikelpoisen enimmäisalan oikea määrittäminen Viitelohkojen osuus ja jakautuminen, jos tukikelpoisessa enimmäisalassa otetaan huomioon tukikelvottomia alueita tai jos siinä ei oteta huomioon maatalousmaata Sellaisten viitelohkojen esiintyminen, joissa on ratkaisevia puutteita1 Toinen vastaavuusluokka – viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän mahdollisten puutteiden yksilöiminen QE4 QE5 QE6 Viitelohkojen luokittelu, jos tukikelpoisessa enimmäisalassa otetaan huomioon tukikelvottomia alueita, jos siinä ei oteta huomioon maatalousmaata tai jos siinä esiintyy ratkaiseva puute2 Ilmoitetun alan suhde viitelohkojen sisällä olevaan tukikelpoiseen enimmäisalaan Vuosien mittaan muuttuneiden viitelohkojen prosenttiosuus Lähde: Asetus (EU) N:o 640/2014, 6 artikla, ja YTK:n portaali3.
1 Note: QE4 before 2015. 
2 Huom.: Vuotta 2015 edeltänyt QE4.
2 Note: QE3 before 2015. 
2 Huom.: Vuotta 2015 edeltänyt QE3.
3 See https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions. Annex II 
3 Ks. https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions Liite II
Reply of the 51 Commission Executive summary I The Commission considers that LPIS makes a significant contribution in preventing and reducing the levels of errors in the aid schemes to which it applies. 
Komission 51 vastaus Tiivistelmä I Komission mielestä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (land parcel identification system, LPIS) auttaa huomattavasti ehkäisemään virheitä ja vähentämään niiden määrää sitä soveltavissa tukijärjestelmissä.
III First indent LPIS is the cornerstone of the Integrated Administrative and Control System. 
III Ensimmäinen luetelmakohta LPIS-järjestelmä on yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän kulmakivi.
It is a tool which allows the majority of the administrative checks to be carried out. 
Sen avulla voidaan toimittaa valtaosa hallinnollisista tarkastuksista.
It helps to prevent, detect and correct errors in the early stages of the aid application processing. 
Se auttaa estämään, havaitsemaan ja korjaamaan virheitä tukihakemusten käsittelyn alkuvaiheissa.