natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall results 18 Focus on performance should be increased The performance reporting framework applied by the Commission could benefit from adopting international good practices EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and effectiveness. 
Kokonaistulokset 18 Tuloksellisuuteen olisi keskityttävä enemmän Komission soveltamaa tulosraportointikehystä voitaisiin parantaa omaksumalla kansainvälisiä hyviä käytäntöjä EU:n varojen käytössä olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatteita, jotka ovat taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus.
The Commission applies a complex and diverse framework for measuring performance and reporting the results achieved by the EU budget. 
Komissio soveltaa tuloksellisuuden mittaamiseen ja EU:n talousarviovaroilla rahoitetun toiminnan tuloksista raportointiin monimutkaista ja muista eroavaa kehystä.
We compared the framework applied by the Commission with international standards and the good practices of national governments and other international organisations. 
Tilintarkastustuomioistuin vertasi komission soveltamaa kehystä kansainvälisiin standardeihin ja kansallisten viranomaisten ja muiden kansainvälisten organisaatioiden hyviin käytäntöihin.
This enabled us to identify several areas in which the Commission could learn from others and improve the performance reporting system. 
Tämän avulla pystyttiin kartoittamaan useita alueita, joilla komissio voisi oppia muilta ja parantaa tulosraportointijärjestelmäänsä.
We conclude for this section by recommending that the Commission: ο simplify performance measurement, for instance by further reducing the number of objectives and indicators; ο balance performance reporting better, for instance by clearly presenting information on the main challenges in achieving performance in the Commission’s core performance reports; ο improve the user-friendliness of its performance reports, for instance by making greater use of visual and interactive tools for the presentation of data; ο better demonstrate that evaluation results are well used, for instance by delivering more systematic follow-up action; ο indicate in core performance reports whether, to the best of their knowledge, the performance information provided is of sufficient quality; ο make performance information more easily accessible. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tältä osin, että komissio ο yksinkertaistaa tuloksellisuusmittausta esimerkiksi vähentämällä tavoitteiden ja indikaattorien määrää ο tasapainottaa tulosraportointia esimerkiksi esittämällä keskeisissä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan selkeästi tietoa tulosten saavuttamiseen kohdistuvista keskeisistä haasteista ο tekee tuloksellisuutta koskevista kertomuksista käyttäjäystävällisempiä esimerkiksi hyödyntämällä enemmän visuaalisia ja vuorovaikutteisia välineitä tietojen esittämisessä ο osoittaa paremmin, että arviointituloksia hyödynnetään esimerkiksi järjestelmällisemmässä seurannassa ο ilmoittaa keskeisissä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissa, onko annettujen tuloksellisuustietojen laatu heidän parhaan tietämyksensä mukaisesti riittävä ο asettaa tuloksellisuustiedot helpommin saataville.
The Commission accepts and implements a high proportion of our recommendations This year’s analysis of follow-up concluded on 108 recommendations issued to the Commission between 2010 and 2013. 
Komissio hyväksyy ja panee täytäntöön suuren osan tilintarkastustuomioistuimen esittämistä suosituksista Tämänvuotinen seuranta-analyysi koski 108:aa komissiolle vuosina 2010–2013 esitettyä suositusta.
The Commission implemented 90 recommendations fully or in most respects. 
Komissio pani 90 suositusta täytäntöön kokonaan tai suurimmaksi osaksi.
Even recommendations that the Commission initially did not accept were in most cases implemented. 
Komissio oli pannut useimmissa tapauksissa täytäntöön jopa sellaiset suositukset, joita se ei ollut alun perin hyväksynyt.
We found that just six recommendations had not been implemented at all (see Diagram 7). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ainoastaan kuutta suositusta ei ollut pantu lainkaan täytäntöön (ks. kaavio 7).
Overall results 19 Many ECA recommendations are fully implemented 5% 11 % 17 % 67 % Last year we adopted a record number of special reports on a wide range of topics We regularly assess performance in our special reports, most of which are based on performance audits or a combination of compliance and performance assessments. 
Kokonaistulokset 19 Monet tilintarkastustuomioistuimen suositukset oli pantu kokonaan täytäntöön 5% 11 % 17 % 67 % Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi viime vuonna ennätysmäärän erityiskertomuksia monista eri aiheista Tuloksellisuutta arvioidaan säännöllisesti erityiskertomuksissa, joista suurin osa perustuu tuloksellisuuden tarkastuksiin tai säännönmukaisuuden ja tuloksellisuuden arviointeihin.
In 2016, we adopted 36 special reports, a record number. 
Tilintarkastustuomioistuin antoi vuonna 2016 ennätysmäärän eli 36 erityiskertomusta.
All 2016 special reports are listed on the following page. fully implemented implemented in most respects implemented in some respects not implemented Want to know more? 
Kaikki vuoden 2016 erityiskertomukset luetellaan seuraavalla sivulla. pantu kokonaan täytäntöön pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi pantu täytäntöön osittain ei ole pantu täytäntöön Haluatko lisätietoja?
Full information on our assessment on performance can be found in Chapter 3 of the 2016 annual report on the EU budget. Diagram 7 
Tiedot tuloksellisuuden arvioinnista esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2016 vuosikertomuksen kolmannessa luvussa. Kaavio 7
A closer look at revenue and spending areas 22 Revenue €144.7 billion What we audited Our audit covered the revenue side of the EU budget, through which it finances its expenditure. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 22 Tulot 144,7 miljardia euroa Tarkastuskohteet Tarkastus kattoi EU:n talousarvion tulot, joiden avulla unioni rahoittaa menonsa.
We examined certain key control systems for the calculation and collection of own resources and a sample of revenue transactions. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tietyt keskeiset omien varojen laskentaa ja keruuta koskevat valvontajärjestelmät ja tulotapahtumaotoksen.
Contributions calculated on the basis of Member States’ gross national income (GNI) and value added tax (VAT) are calculated on the basis of macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) ja arvonlisäveroon (alv) perustuvat rahoitusosuudet lasketaan jäsenvaltioiden toimittamien makrotaloudellisten tilastotietojen ja arvioiden perusteella.
In 2016, GNI-and VAT-based EU revenue accounted for 66 % and 11 % respectively of the EU’s total revenue. 
Vuonna 2016 EU:n kokonaistuloista BKTL:oon perustuvia EU:n tuloja oli 66 prosenttia ja alv:oon perustuvia EU:n tulojen osuus oli 11 prosenttia.
Traditional own resources (TOR), mainly customs duties on imports collected by Member State administrations on behalf of the EU, provided a further 14 % of the EU’s revenue. 
Perinteiset omat varat koostuvat lähinnä tuontitulleista, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset kantavat EU:n puolesta. Niiden osuus EU:n tuloista oli 14 prosenttia.
The remaining 9 % of EU revenue results from other sources (e.g. contributions and refunds arising from Union agreements and programmes, and fines imposed by the Commission for infringements of competition rules). 
Loput yhdeksän prosenttia EU:n tuloista on peräisin muista lähteistä (esim. unionin sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset sekä komission kilpailusääntöjen rikkomisista määräämät sakot).
As regards TOR, we considered that some controls were only partially effective. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tietyt perinteisiin omiin varoihin liittyvät kontrollit olivat ainoastaan osittain vaikuttavia.
We also found some areas where there was scope for improvement by the Commission in the methods it used and in the verification process for ascertaining the implications of multinational activities on the estimation of GNI (in particular, the methods for dealing with capitalised Research and Development (R&D) assets). 
Lisäksi havaittiin joitakin aloja, joilla komissio voisi parantaa käyttämiään menetelmiä. Lisäksi se voisi parantaa todentamisprosessiaan, jonka avulla varmistetaan monikansallisen toiminnan vaikutukset BKTL:n arviointiin (erityisesti aktivoitujen tutkimus-ja kehittämisalan (T&K) hyödykkeiden käsittelymenetelmiä olisi aihetta parantaa).
This may affect the calculation of Member States’ contributions to the EU budget. 
Tämä voi vaikuttaa jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamien rahoitusosuuksien laskentaan.
What we recommend We recommend that the Commission: ο analyse in cooperation with Member States, all the potential implications of activities of multinational companies on the estimation of GNI, and provide guidance to them on how to deal with these activities when compiling GNI data; and ο confirm that R&D assets have been correctly recorded in Member States’ national accounts. 
Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο analysoi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kaikki mahdolliset vaikutukset, joita monikansallisten yritysten toiminnalla on BKTL:n arviointiin, ja opastaa jäsenvaltioita siinä, miten monikansallinen toiminta otetaan huomioon BKTL-tietojen kokoamisen yhteydessä ο varmistaa, että T&K-hyödykkeet on viety oikein jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpitoon.
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of the 2016 annual report on the EU budget. 
Tiedot EU:n tuloja koskevasta tarkastuksesta esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2016 vuosikertomuksen neljännessä luvussa.
Estimated level of error: No 0.0 % (2015: 0.0 %) 
Arvioitu virhetaso: Ei 0,0 % (2015: 0,0 %)
A closer look at revenue and spending areas 23 Competitiveness for growth and jobs €15.2 billion What we audited Our audit covered expenditure for research and innovation, education systems and promoting employment, a digital single market, renewable energy and energy efficiency, modernising the transport sector and improving the business environment, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 23 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 15,2 miljardia euroa Tarkastuskohteet Tarkastus koski seuraavien alojen menoja: tutkimus ja innovointi, koulutusjärjestelmät ja työllisyyden edistäminen, digitaaliset sisämarkkinat, uusiutuva energia ja energiatehokkuus, liikennealan nykyaikaistaminen sekä liiketoimintaympäristön parantaminen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta.
In 2016, expenditure subject to audit in this area was €15.2 billion. 
Vuonna 2016 alalla tarkastettujen menojen määrä oli 15,2 miljardia euroa.
Most spending took the form of grants to public or private beneficiaries participating in projects. 
Suurin osa menoista muodostui avustuksista, joita myönnetään hankkeisiin osallistuville julkisille tai yksityisille edunsaajille.
The principal risk to the regularity of transactions is that beneficiaries declare ineligible costs which are neither detected nor corrected before the Commission reimburses them. 
Toimien sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvana pääasiallisena riskinä on, että edunsaajat ilmoittavat tukeen oikeuttamattomia kuluja, jotka jäävät havaitsematta tai korjaamatta ennen kuin komissio korvaa kulut.
Research and innovation expenditure, which accounted in 2016 for 59 % of spending under this sub-heading, is made through the Seventh Framework Programme for Research and Development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the framework programme for 2014-2020. 
Tutkimus-ja innovointimenot kattoivat vuonna 2016 tämän alaotsakkeen menoista 59 prosenttia. Menot toteutetaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevan tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman (tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma) sekä ohjelmakautta 2014–2020 koskevan Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta.
What we found Most of the errors are related to the reimbursement of ineligible personnel costs, other ineligible direct costs (e.g. travel and equipment costs not related to the project) or ineligible indirect costs declared by beneficiaries. 
Tarkastushavainnot Suurin osa virheistä liittyi tukeen oikeuttamattomien henkilöstökulujen korvaamiseen, muihin tuleen oikeuttamattomiin suoriin kuluihin (esim. matka-ja laitteistomenot, jotka eivät liity hankkeeseen) tai edunsaajien ilmoittamiin tukeen oikeuttamattomiin välillisiin kustannuksiin.
This includes calculation errors, lack of supporting evidence for declared costs and costs incurred outside the allowed time period (see examples in box). 
Tämä kattaa laskentavirheet, todentavan aineiston puuttumisen ilmoitettujen kulujen osalta ja kulut, jotka aiheutuivat tukikelpoisuuskauden ulkopuolella (ks. laatikossa esitetyt esimerkit).
Estimated level of error: Yes 4.1 % (2015: 4.4 %) 
Arvioitu virhetaso: Kyllä 4,1 % (2015: 4,4 %)
A closer look at revenue and spending areas 24 Examples: Ineligible costs In one case, a non-EU public body participating in a project in the field of biofuels technology calculated personnel costs incorrectly and also charged costs without sufficient evidence of their relation to the project. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 24 Esimerkkejä: Tukeen oikeuttamattomat kulut Yhdessä tapauksessa biopolttoainetekniikkaa koskevaan hankkeeseen osallistuva EU:n ulkopuolinen julkinen elin laski henkilöstökulut virheellisesti ja ilmoitti lisäksi korvattavaksi kuluja, joiden yhteydestä hankkeeseen ei ollut riittävästi evidenssiä.
In another case, an SME participating in a project to develop coordinated solutions to EU health emergencies declared excessively high personnel costs and also charged amounts for personnel costs incurred outside the period of the cost statement. 
Eräässä toisessa tapauksessa pk-yritys, joka osallistui hankkeeseen, jossa kehitettiin koordinoituja ratkaisuja EU:ssa terveyttä uhkaaviin hätätilanteisiin, ilmoitti liian suuren määrän henkilöstökuluja ja lisäksi korvattavaksi henkilöstökuluja, jotka eivät olleet aiheutuneet kuluilmoituksen kattamalla jaksolla.
Had this information been used to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ would have been 2.9 %. 
Jos näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi, arvioitu virhetaso olisi ollut kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alan koko varainkäytön osalta 2,9 prosenttia.
In several cases we also found delays in the distribution of the EU funding by the project coordinator to the other project participants. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useissa tapauksissa, että hankekoordinaattori oli jakanut EU:n rahoituksen myöhässä muille hankkeeseen osallistujille.
This can have serious financial consequences for the project participants, especially for SMEs with low working capital. 
Tästä voi aiheutua vakavia taloudellisia seurauksia hankkeeseen osallistujille, erityisesti pk-yrityksille, joiden käyttöpääoma on pieni.
Horizon 2020 has simpler funding rules than FP7, and the Commission has made considerable efforts to reduce administrative complexity. 
Horisontti 2020 -ohjelman rahoitussäännöt ovat tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sääntöjä yksinkertaisemmat, ja komissio on toteuttanut merkittäviä toimia vähentääkseen hallinnoinnin monimutkaisuutta.
Simplification is important because it reduces the administrative burden and can decrease the risks of legal uncertainty and inconsistent treatment of beneficiaries. 
Yksinkertaistaminen on tärkeää, koska se vähentää hallinnollista rasitusta ja voi vähentää oikeudellisen epävarmuuden ja edunsaajien epäyhdenmukaisen kohtelun riskiä.
In 2016, the Commission put forward further simplification measures (such as targeted support for start-ups and wider use of lump-sums). 
Vuonna 2016 komissio toteutti lisää yksinkertaistamistoimia (mm. kohdennettu tuki startup-yrityksille ja kertakorvausten laajempi käyttö).
However, we see opportunities and risks to further simplify the legal framework. 
Tilintarkastustuomioistuin näkee sekä mahdollisuuksia että riskejä oikeudellisen kehyksen yksinkertaistamisessa.
The annual activity reports of the Directorates-General for Research and Innovation, Education and Culture, and Mobility and Transport gave a fair assessment of the regularity of underlying transactions, and the information provided corroborated our findings and conclusions. 
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja liikenteen ja liikkumisen pääosaston vuotuisissa toimintakertomuksissa annettiin oikea arvio tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuudesta. Annetut tiedot vahvistivat tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja johtopäätökset.
However, we identified differences between Directorates-General in the methodologies used for the calculation of error rates and amounts at risk. Since 2014, a Common Audit Service (CAS) has been responsible for the ex-post audits of projects under the research framework programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi eroja menetelmissä, joiden avulla pääosastot laskivat virhetasot ja riskinalaiset määrät. Yhteinen tarkastustoiminto on vuodesta 2014 lähtien vastannut tutkimuksen puiteohjelmien yhteydessä toteutettujen hankkeiden jälkitarkastuksista.
The Commission’s Internal Audit Service audited the CAS and recommended that it closes audits more rapidly and improve its internal processes for planning, monitoring and reporting on its audits for Horizon 2020 projects. 
Komission sisäisen tarkastuksen osasto tarkasti yhteisen tarkastustoiminnon ja suositti, että se päättäisi tarkastuksensa nopeammin ja parantaisi sisäisiä Horisontti 2020 -hankkeiden tarkastusten suunnittelu-, seuranta-ja raportointiprosesseja.
In addition to its financial checks, the Commission also assesses performance aspects for each research and innovation project before reimbursing costs. 
Taloudellisten tarkastusten lisäksi komissio arvioi myös kunkin tutkimus-ja innovointihankkeen tuloksellisuutta ennen kulujen korvaamista.
We reviewed the Commission’s performance assessment for the 60 collaborative research and innovation projects which we had sampled. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksellisuutta koskevaa komission arviointia tarkastamalla otoksen, johon oli poimittu 60 yhteistyöhanketta tutkimus-ja innovointialalta.
The Commission considered that most of those projects had achieved the expected results, and that one fifth of them had been exceptionally successful. 
Komissio katsoi, että odotetut tulokset oli saavutettu useimmissa hankkeissa ja viidesosassa niistä poikkeuksellisen onnistuneesti.
At the same time, 15 % of the projects were behind schedule, according to the Commission. 
Samanaikaisesti 15 prosenttia hankkeista viivästyi komission mukaan aikataulusta.
For 7 % of the projects, the Commission considered that reported costs were not reasonable in relation to the progress achieved. 
Hankkeista seitsemässä prosentissa komissio katsoi, että raportoidut kulut eivät olleet saavutettuun edistymiseen nähden kohtuullisia.
A closer look at revenue and spending areas 25 What we recommend We recommend that the Commission: ο further streamline the Horizon 2020 rules and procedures to reduce legal uncertainty, by making increased use of the simplified cost options (such as unit costs, lump sums, flat-rate financing and prizes) in the revised Financial Regulation; ο take a consistent approach towards the calculation of error rates and the overall amounts at risk; and ο reduce the time taken to close ex-post audits and improve internal processes for planning, monitoring and reporting of audits. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 25 Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο selkiyttää edelleen Horisontti 2020 -puiteohjelman sääntöjä ja menettelyjä oikeudellisen epävarmuuden vähentämiseksi hyödyntämällä enemmän tarkistettuun varainhoitoasetukseen sisältyviä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja (mm. yksikkökustannukset, kertakorvaukset, kiinteämääräinen rahoitus ja palkinnot). ο noudattaa yhdenmukaista lähestymistapaa virhetasojen ja riskinalaisten kokonaismäärien laskennassa ο vähentää jälkitarkastusten päätökseen saattamiseen käytettyä aikaa ja parantaa sisäisiä tarkastusten suunnittelu-, seuranta-ja raportointiprosesseja. Haluatko lisätietoja?
Full information on our audit of EU expenditure on ‘Competitiveness for growth and jobs’ can be found in Chapter 5 of the 2016 annual report on the EU budget. 
Tiedot kasvua ja työllisyyttä edistävään kilpailukykyyn liittyviä EU-menoja koskevasta tarkastuksesta esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2016 vuosikertomuksen viidennessä luvussa.
A closer look at revenue and spending areas 26 Economic, social and territorial cohesion €35.7 billion What we audited This spending area aims to reduce development disparities between regions, restructure declining industrial areas and encourage cross-border, transnational and interregional cooperation. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 26 Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio 35,7 miljardia euroa Tarkastuskohteet Tällä menoalalla pyritään supistamaan alueiden välisiä kehityseroja, uudistamaan taantuvia teollisuusalueita sekä edistämään rajat ylittävää, monikansallista ja alueiden välistä yhteistyötä.
For 2016, expenditure subject to audit in this area was €35.7 billion. 
Tällä alalla vuodelta 2016 tarkastettujen menojen määrä oli 35,7 miljardia euroa.
2016 was the last year for which all payments subject to our audit relate to the 2007-2013 programming period. 
Vuosi 2016 oli viimeinen vuosi, jolloin kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat maksut liittyivät ohjelmakauteen 2007–2013.
Expenditure comprises two main parts: regional and urban policy, and employment and social affairs. ο The EU’s regional and urban policy is mostly implemented through the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), which together accounted for 76 % of Cohesion spending in 2016. 
Menoaloja on pääasiassa kaksi: alue-ja kaupunkipolitiikka sekä työllisyys-ja sosiaaliasiat. ο EU:n alue-ja kaupunkipolitiikkaa toteutetaan lähinnä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston kautta. Niiden osuus koheesiomenoista oli vuonna 2016 yhteensä 76 prosenttia.
The CF finances investments in environmental and transport infrastructure in Member States with a per capita GNI of less than 90 % of the EU average. ο Employment and social affairs policy, which is mainly financed by the European Social Fund (ESF), accounted for 21 % of Cohesion spending in 2016. 
Koheesiorahasto rahoittaa ympäristö-ja liikenneinfrastruktuurihankkeita jäsenvaltioissa, joiden henkeä kohti laskettu bruttokansantulo (BKTL) on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. ο Työllisyys-ja sosiaalipolitiikkaa rahoittaa lähinnä Euroopan sosiaalirahasto, ja sen osuus koheesioalan menoista oli vuonna 2016 yhteensä 21 prosenttia.
Expenditure in this area aims to improve employment and job opportunities, encouraging a high level of employment and the creation of more and better jobs. 
Tämän alan menoilla pyritään parantamaan työllisyyttä ja työllistymismahdollisuuksia sekä edistämään korkeaa työllisyysastetta sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.
The management of expenditure is shared with Member States and involves the co-financing of the operational programmes through which projects are funded. 
Komissio hallinnoi menoja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Hallinnointi kattaa niiden toimenpideohjelmien yhteisrahoituksen, joiden kautta hankkeita toteutetaan.
Eligibility rules for the reimbursement of costs are set out at national or regional level, and vary from one Member State and/or programme to another. 
Kulujen korvaamiseen sovellettavat tukikelpoisuussäännöt määritetään kansallisesti tai alueellisesti, ja ne vaihtelevat jäsenvaltiosta ja/tai ohjelmasta toiseen.