natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. prior to the reform, the eu was the third largest sugar producer in the world with annual production in excess of 20 million tonnes and was the second largest consumer4. the eu also had a limited production of isoglucose which is derived from processing starch usually extracted from maize or from wheat or potatoes. 
4. Ennen uudistusta Eu oli vuotuisella 20 miljoonan tonnin lii-katuotannollaan maailman kolmanneksi suurin sokerintuotta-ja ja toiseksi suurin sokerin kuluttaja4.
Isoglucose is largely used in the food industry and in many cases, for instance in soft drinks, is a potential substitute for sugar. eu production of isoglucose has been limited by the establishment of a quota of marginal magnitude5. quotas of limited importance also exist for the production of inulin syrup, a sweetener obtained from a fibre extracted from the chicory root. 
Eu tuotti myös vähän isoglukoosia, jota saadaan jalostamalla yleensä maissista tai vaihtoehtoisesti vehnästä tai perunasta uutettua tärkkelystä. Isoglukoosia käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa ja monissa tapauksissa, kuten virvoitusjuomissa, sitä käytetään yhtenä mahdollisena sokerin korvikkeena.
Table 1 provides key figures for the sugar sector pre and post reform. 
Taulukossa 1 esitetään sokerialan tunnusluvut ennen uudistusta ja uudistuksen jälkeen.
In the years preceding the reform, the eu came under increasing pressure to avoid exporting surplus quantities of sugar at subsidised rates on the world market. this pressure finally resulted in a wto ruling in 2005 which obliged the eu to include out-of-quota sugar exports and re-exports of the acp imports in its sugar export limit. thus, from 2006 onwards, the eu cannot export more than 1,37 million tonnes of subsidised white sugar, instead of the previous annual average exports of 6,5 million tonnes6 — Box 1 contains some additional information on the wto ruling. 
5. uudistusta edeltävinä vuosina Eu:ssa kasvoi paine välttää so-keriylijäämien vientiä tuetuilla hinnoilla maailmanmarkkinoilla. paine johti lopulta siihen, että maailman kauppajärjestö (WtO) teki vuonna 2005 päätöksen, joka velvoitti Eu:ta sisällyttämään rajoitettuun sokerin vientiinsä kiintiöön kuulumattoman sokerin viennin ja akt-tuonnin jälleenviennin. Näin ollen vuodesta 2006 alkaen Eu ei voi viedä 1,37 miljoonaa tonnia enempää tuettua valkoista sokeria; aiemmin sen vuotuinen vienti oli ollut keskimäärin 6,5 miljoonaa tonnia6.
3 the cost of the export refund was partly covered by levies on producers. as indicated in Special report No 20/2000, paragraph 46: ‘the annual cost to the eu budget of exports of surplus sugar is some 1 500 million euro, of which 800 million is recovered through the production levy’. 4 In 2005 the eu produced 20,3 million tonnes of sugar and consumed 15,6 million tonnes. the eu imported 2,3 million tonnes of raw sugar while exports amounted to 7,5 million tonnes, of which 2,5 million tonnes were subsidised by the eu through export refunds. 
3 vientituesta aiheutuneet kustannukset maksettiin osittain tuottajamaksuilla. kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 20/2000 kohdassa 46 todetaan: ”Sokerin ylituotannon viennistä aiheutuu Eu:n talousarvioon vuosittain noin 1 500 miljoonan euron suuruiset kustannukset; kyseisestä määrästä peritään tuotantomaksun avulla takaisin 800 miljoonaa euroa”. 4 vuonna 2005 Eu:n sokerituotanto oli 20,3 miljoonaa tonnia ja kulutus 15,6 miljoonaa tonnia. raakasokerin tuonti oli Eu:ssa 2,3 miljoonaa tonnia ja vienti 7,5 miljoonaa tonnia, josta 2,5 miljoonaa tonnia sai Eu:n vientitukea.
5 council regulation (ec) No 318/2006 (oJ L 58, 28.2.2006, p. 
5 Neuvoston asetuksessa (EY ) N:o 318/2006 (EuvL L 58, 28.2.2006, s.
1) set isoglucose quota at 507 680 tonnes (eu-25); this was updated several times to take into account new allocations as well as renunciations and is currently 690 441 tonnes (eu-27) (last update by regulation (ec) No 1234/2007). 
1) säädetään 507 680 tonnin isoglukoosikiintiöstä (Eu-25); kiintiötä päivitettiin useaan kertaan uusien tukien ja luopumisten pohjalta ja se on nykyään 690 441 tonnia (Eu-27) (viimeisin päivitys asetuksella (EY ) N:o 1234/2007).
In the united States the production of isoglucose accounts for approximately half the production of natural sweetener. 
Yhdysvalloissa isoglukoosin tuotannon osuus luonnollisten makeutusaineiden tuotannosta on noin puolet.
6 annual average exports for marketing years 2003/04, 2004/05 and 2005/06 — the commission: agriculture in the european union — Statistical and economic Information 2007. 
6 vuotuinen keskimääräinen vienti markkinointivuosina 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 – komissio: maatalous Euroopan unionissa – tilastoja taloustietoja 2007.
9 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
9 Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
10 TABle 1 Pre-reform EU-25 data Post-reform EU-27 data1 Over 20 million tonnes of annual sugar production (bioetha-nol use not included). 
10 TauluKKo 1 EU-25-tiedot ennen uudistusta EU-27-tiedot uudistuksen jälkeen1 Vuotuinen sokerituotanto yli 20 miljoonaa tonnia (lukuun ottamatta bioetanolin käyttöä).
14 to 15,5 million tonnes of annual sugar production (without bioethanol use). 
Vuotuinen sokerituotanto 14–15,5 miljoonaa tonnia (lukuun ottamatta bioetanolin käyttöä).
285 000 sugar beet growers cultivating 2,1 million ha of beet for sugar and making use of the services of machinery contractors; over 8 000 cane growers cultivating 43 000 ha of sugar cane, mainly in EU overseas territories. 
285 000 sokerijuurikasviljelijää viljelee 2,1 miljoonan hehtaarin alalla sokerijuurikasta ja käyttää koneurakoitsijoiden palveluita; yli 8 000 ruokoviljelijää viljelee 43 000 hehtaarin alalla sokeriruokoa pääasiassa EU: n merentakaisilla alueilla.
164 000 sugar beet growers cultivating 1,4 million ha of beet for sugar and making use of the services of machinery contractors; and less than 8 000 sugar cane growers. 
164 000 sokerijuurikasviljelijää viljelee 1,4 miljoonan hehtaarin alalla sokerijuurikasta ja käyttää koneurakoitsijoiden palveluita; alle 8 000 sokeriruokoviljelijää.
189 sugar factories employing 50 000 workers. 
189 sokeritehdasta työllistää 50 000 henkilöä.
114 sugar factories employing 30 000 workers (including four factories located in the two new EU Member States). 
114 sokeritehdasta työllistää 30 000 henkilöä (mukaan luettuina kahdessa uudessa jäsenvaltiossa sijaitsevat neljä tehdasta).
16 isoglucose and four inulin syrup producers, producing 820 000 tonnes. 
16 isoglukoosin ja 4 inuliinisiirapin tuottajaa; tuotanto 820 000 tonnia.
10 isoglucose producers, producing 690 000 tonnes (and no inulin syrup producer). 
10 isoglukoosin tuottajaa; tuotanto 690 000 tonnia (ei inuliinisiirapin tuottajia).
7 full time refiners importing and processing annually 2 million tonnes of raw sugar derived from sugar cane. 
7 päätoimista puhdistamoa tuo ja käsittelee vuosittain 2 miljoonaa tonnia sokeriruo’osta saatua raakasokeria.
26 full-time refiners (of which 15 in new Members Bulgaria and Romania) importing and processing annually 2,7 million tonnes of raw sugar derived from sugar cane. 
26 päätoimista puhdistamoa (joista 15 uusissa jäsenvaltioissa Bulgariassa ja Romaniassa) tuovat ja käsittelevät vuosittain 2,7 miljoonaa tonnia sokeriruo’osta saatua raakasokeria.
Exports amounting to 7,5 million tonnes, of which 2,5 million tonnes with export refunds. 
Vienti 7,5 miljoonaa tonnia, josta vientituettua 2,5 miljoonaa tonnia.
Exports not exceeding 1,37 million tonnes out of quota sugar, not supported by export refunds. 
Kiintiöön kuulumattoman sokerin vienti alle 1,37 miljoonaa tonnia; ei vientitukea.
EU consumption of more than 15 million tonnes (without bioethanol use). 
EU-kulutus yli 15 miljoonaa tonnia (lukuun ottamatta bioetanolin käyttöä).
EU consumption of more than 17 million tonnes (without bioethanol use). 
EU-kulutus yli 17 miljoonaa tonnia (lukuun ottamatta bioetanolin käyttöä). soKerIala ennen uudIsTusTa Ja uudIsTuKsen JälKeen 1 kertomuksessa mainitaan, jos Bulgariaa ja romaniaa koskevilla tiedoilla on huomattava vaikutus.
Moreover, in 2001 the eu had already adopted the so-called ‘everything but arms’ (eBa) initiative which suspended all import tariffs for products from 49 developing countries. this initiative had a direct impact on the sugar sector as the eBa initiative beneficiaries included six7 of the signatories of the africa, caribbean and pacific (acp) Sugar protocol. exports of 3,5 million tonnes from the eBa and acp countries to the eu constitute one of the thresholds of the safeguard mechanism designed under the epa (economic partnership agreement) regulation. the suspension of duties on their sugar was introduced in 2001 on limited quantities earmarked for the refining industry. the quantities were subsequently gradually increased until free unrestricted access was granted from 1 october 2009 onwards. 
Lisäksi Eu oli jo vuonna 2001 hyväksynyt niin sanotun ”kaikki paitsi aseet” -aloitteen (EBa), jonka avulla 49 kehitysmaasta peräisin olevilta tuotteilta poistettiin kaikki tuontitullit. tällä aloitteella oli suora vaikutus sokerialaan, sillä EBa-aloitteen edunsaajissa oli mukana kuusi7 afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden (akt-valtioiden) sokeria koskevan pöytäkirjan allekirjoittajaa. EBa-ja akt-valtioiden Euroopan unioniin suuntautuva 3,5 miljoonan tonnin vienti on yksi talouskumppanuus-sopimusta koskevassa asetuksessa luodun suojamekanismin raja-arvoista. rajoitetulta määrältä näistä valtioista peräisin olevalta sokerilta, joka oli tarkoitettu puhdistusteollisuuden käyttöön, poistettiin tullimaksut vuonna 2001. määriä lisättiin sittemmin asteittain ja 1. lokakuuta 2009 myönnettiin vapaa, rajaton markkinoille pääsy.
7 Madagascar, Malawi, Mozambique, tanzania, uganda, Zambia. 
7 madagaskar, malawi, mosambik, Sambia, tansania ja uganda.
11 BOX 1 The wTO RUlINg Signatory Members of the 1994 Marrakesh protocol to the General agreement on tariffs and trade (Gatt) agreed, amongst other things, to reduce export subsidies by 36 % and subsidised quantities by 21 % over a six-year period. each signatory Member presented the details of its commitments in a separate Schedule of concessions, annexed to the Marrakesh protocol, to become Schedules to Gatt 1994. 
11 laaTIKKo 1 WTo:n pääTös tullitariffeja ja kauppaa koskevaan vuoden 1994 yleissopimukseen (Gatt) liittyvän marrakeshin pöytäkirjan allekirjoittaneet jäsenet sopivat muun muassa vähentävänsä vientitukia 36 prosentilla ja tuettuja määriä 21 prosentilla kuuden vuoden aikana. allekirjoittaneet jäsenet esittivät sitoumuksensa yksityiskohtaisesti marrakeshin pöytäkirjan liitteenä olevissa, erillisissä myönnytysluetteloissa, joista tuli vuoden 1994 Gatt -sopimuksen myönnytysluetteloita.
In its schedule of concessions, the european community considered that its out of quota (c sugar) exports were not subsidised, as they did not benefit from export refunds; in addition, being a major importer and exporter at the same time, it decided to include in its reduction schedule only such export refunds as corresponded to its exports net of imports. on that basis, it calculated its reference subsidised quantity as 1,612 million tonnes, to be reduced by 21 % to 1,273 million tonnes, a threshold which became 1,37 million tonnes after new Member States eu accession. 
Lisäksi yhteisö, joka oli yhtä aikaa sekä merkittävä viejä että tuoja, päätti sisällyttää tullialennusluetteloonsa ainoastaan sellaiset vientituet, jotka vastaavat sen nettovientiä (tuonti vähennettynä viennistä). Se laski tämän perusteella viitearvona käyttämäkseen tuetuksi määräksi 1,612 miljoonaa tonnia, josta vähennettäisiin 21 prosenttia, jolloin raja-arvoksi tulisi 1,273 miljoonan tonnia; uusien jäsenvaltioiden Eu:hun liittymisen jälkeen raja-arvoksi tuli 1,37 miljoonaa tonnia. täten riippuen C-sokerin tuotannon tasosta viennin kokonaismäärä voisi vaihdella 4–7 miljoonan tonnin välillä. rajojen noudattaminen varmistettiin vientilisenssien hallinnoinnin avulla.
Hence, depending on the level of c sugar production, total exports could fluctuate in the 4 to 7 million tonnes range. conformity with limits was ensured through management of export licences. following a ‘request for consultations’ by Brazil, thailand and australia in 2002, the wto’s dispute Settlement Body (dSB) re-examined the ec’s commitments and export policy and in an april 28, 2005 final report, it found that the wording of the ec’s schedule of concessions did not imply that export of quantities corresponding to acp imports could be made in excess of the limit indicated and the exports of c sugar (out of quota) were to be regarded as subsidised, thus could not be made in excess of that limit either. 
Brasilian, thaimaan ja australian vuonna 2002 esittämien ”neuvottelupyyntöjen” johdosta WtO:n riitojenratkaisuelin kävi uudelleen läpi EY:n sitoumukset ja vientipolitiikan ja totesi 28. huhtikuuta 2005 antamassaan lopullisessa kertomuksessa, että EY:n myönnytysluettelon sanamuoto ei antanut ymmärtää, että akt-tuontia vastaavien määrien vienti voisi ylittää ilmoitetun rajan ja että C-sokerin (kiintiöön kuulumaton) vientiä oli katsottava tuetuksi, joten sekään ei saanut ylittää kyseistä rajaa. käytännössä tämä tarkoitti, että Euroopan vienti väheni edelleen 5 miljoonalla tonnilla. kyseisiä vientirajoituksia sovellettiin ensimmäistä kertaa täysimääräisesti markkinointivuonna 2006/2007. Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? The SUgAR RefORM AND ITS OBjeCTIveS 7. a reform of the sugar market was therefore considered necessary in order to align the cMo with the fundamental principles of the new common agricultural policy of increased market orientation and to maintain market balance while complying with the union’s international commitments, namely the wto ruling that all subsidised eu exports should be kept within 1,3 million tonnes (see paragraph 5) and the eBa initiative in favour of least developed countries granting them unlimited duty free access to the eu as from 2009 (see paragraph 6). 
soKerIuudIsTus Ja sen TavoITTeeT 7. Sokerimarkkinoiden uudistamista pidettiin näin ollen tarpeellisena, jotta yhteinen markkinajärjestely vastaisi uuden, entistä markkinasuuntautuneemman yhteisen maatalouspolitiikan perusperiaatteita ja jotta markkinatasapaino säilyisi ja noudatettaisiin samalla unionin kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti WtO:n päätöstä, jonka mukaan Eu:n tuettu kokonaisvienti ei saisi ylittää 1,3 miljoonan tonnin rajaa (ks. kohta 5), ja ”kaikki paitsi aseet” -aloitetta, jossa kaikkein vähiten kehittyneille maille myönnettiin rajaton, tullivapaa pääsy Eu:hun vuodesta 2009 alkaen (ks. kohta 6).
8. following a commission proposal, a reform of the sugar market was approved by the council and came into effect in July 20068. It was preceded by an extensive consultation with the principal stakeholders and by a series of impact assessment papers which formed the basis of the commission proposal in 2005. 
8. Neuvosto hyväksyi komission ehdottaman sokerimarkkinauu-distuksen, joka tuli voimaan heinäkuussa 20068. hyväksyntää edelsivät laajat pääasiallisten sidosryhmien kuulemiset ja vaikutustenarvioinnit, joiden pohjalta komissio oli vuonna 2005 tehnyt ehdotuksensa.
9. the reform pursued a variety of objectives, which were partly conflicting and therefore difficult to fulfil simultaneously. the principal objectives set were: — to ensure future competitiveness of the eu sugar industry by a reduction of unprofitable production capacity; — to stabilise the markets and to guarantee the availability of sugar supplies; — to contribute to providing a fair standard of living for the agricultural community via instruments put in place to mitigate the significant direct and indirect social and economic impact on the agricultural community in the regions affected. 
9. uudistuksella pyrittiin saavuttamaan monenlaisia tavoitteita, jotka olivat osittain ristiriitaisia ja näin ollen vaikea saavuttaa samanaikaisesti. päätavoitteena oli: — varmistaa Eu:n sokeriteollisuuden kilpailukyky vastaisuudessa vähentämällä tuottamatonta tuotantokapasiteettia — vakauttaa markkinat ja taata sokeritoimitusten saatavuus — myötävaikuttaa siihen, että maatalousväestöllä olisi kohtuullinen elintaso; tarkoituksena oli tiettyjen välineiden avulla lieventää asianomaisten alueiden maatalousväestöön suoraan ja epäsuorasti kohdistuvia huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia.
8 Legal basis: council regulations (ec) No 318/2006, (ec) No 319/2006 and (ec) No 320/2006 (oJ L 58, 28.2.2006, p. 
8 Oikeusperusta: Neuvoston asetukset (EY ) N:o 318, N:o 319 ja N:o 320/2006, jotka annettiin 20 päivänä helmikuuta 2006 (EuvL L 58, 28.2.2006, s.
1, 32 and 42). regulation (ec) No 318/2006 has since been repealed and replaced by regulation (ec) No 1234/2007. Implementing rules for regulation No 320/2006 are set by commission regulation (ec) No 968/2006 (oJ L 176, 30.6.2006, p. 
1, 32 ja 42). asetus (EY ) N:o 318/2006 on sittemmin kumottu ja korvattu asetuksella (EY ) N:o 1234/2007. asetuksen (EY ) N:o 320/2006 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistettiin komission asetuksessa (EY) N:o 968/2006 (EuvL L 176, 30.6.2006, s.
12 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
12 Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
13 The MAIN feATUReS Of The RefORM 10. the main features of the reform are: (a) maintenance of production quotas but a reduction in their volume by 6 million tonnes (around 30 % of total quota production)9 by September 2010 which the commission estimated would preserve the market balance. 
13 uudIsTuKsen pääpIIrTeeT 10. uudistus pääpiirteittäin: a) tuotantokiintiöt säilytetään, mutta niiden kokoa pienennetään 6 miljoonalla tonnilla (joka vastaa noin 30 prosenttia koko kiintiötuotannosta)9 syyskuuhun 2010 mennessä. komissio on arvioinut, että näin markkinat pidetään tasapainossa. jonkin verran joustavuuttakin tarjottiin antamalla tuottajien käyttöön lisäkiintiöitä noin 1,5 miljoonan tonnin verran; kiintiöitä voivat hankkia lähinnä ne tuottajat, jotka katsoivat olevansa kilpailukykyisiä uudessa markkinaympäristössä. b) valkoisen sokerin tonnikohtaista hintaa alennetaan asteittain ennen markkinointivuotta 2006/2007 voimassa olleesta 631,9 euron interventiohinnasta10 404,4 euron viitehin-taan11 markkinointivuodesta 2009/2010 alkaen. c) viljelijöille maksettavaa kiintiösokerijuurikkaan tonnikohtaista vähimmäishintaa alennetaan asteittain ennen markkinointivuotta 2006/200712 voimassa olleesta 44,01 eurosta 26,29 euroon markkinointivuodesta 2009/2010 alkaen. d) vientitukiin perustuvaa mekanismia ei kiintiösokerin viennin osalta lakkautettu, mutta tarkoituksena oli kuitenkin, että markkinointivuodesta 2007/2008 alkaen sitä ei enää käytettäisi. markkinat olivat kyseisenä markkinointivuonna epätasapainossa, minkä vuoksi komissio kuitenkin suostui siihen, että markkinointivuonna 2007/2008 vientiä tuettaisiin vielä yhden kerran. vasta 26. syyskuuta 2008 päätettiin, että sokerin vientituki keskeytetään13. e) Sokerijuurikkaiden viljelijöille korvattiin osittain14 sokerijuurikkaiden hinnan alentamisesta johtuvat vaikutukset sisällyttämällä tukioikeudet tuotannosta irrotettuun tilatukijärjestelmään tai erilliseen sokeritukeen uusissa jäsenvaltioissa, joissa tilatukijärjestelmää ei sovelleta. tietyin ehdoin viljelijöille voitiin myös myöntää lisätukea tuotantosidonnaisena tukena viiden vuoden siirtymäkauden ajan.
In contrast, compensation was not granted to cereals producers supplying isoglucose producers, under the assumption that the reform would not entail significant change in the cereals prices; 9 this figure includes the sugar substitutes isoglucose and inulin syrup. 
Sitä vastoin isoglukoosin tuottajille toimittaville viljan tuottajille ei myönnetty korvauksia, koska oletettiin, että uudistus ei merkitsisi huomattavaa muutosta viljan hintaan. 9 tämä luku pitää sisällään sokerin korvikkeina käytettävät isoglukoosin ja inuliinisiirapin.
10 In the previous sugar cMo producers could sell a standard quality of sugar to national intervention agencies at the intervention price thus providing a minimum wholesale price in the eu. 
10 Edellisessä sokeria koskevassa yhteisessä markkinajärjestelyssä tuottajat voivat myydä vakiolaatuista sokeria kansallisille interventioelimille interventiohintaan, josta näin ollen tuli vähimmäistukkuhinta Eu:ssa.
11 In the current sugar cMo, there is no intervention price, but the commission has set a reference price around which the wholesale market price should fluctuate. 
11 Nykyisessä sokerin Ymj:ssä ei ole interventiohintaa, mutta komissio on asettanut viitehinnan, jonka tasolla vaihtelevan tukkumarkkinahinnan olisi pysyttävä.
12 the weighted average of the a and B quota sugar beet minimum prices after deduction of levies for the marketing years 2003/04 and 2004/05. 
12 aja B-kiintiöihin kuuluvien sokerijuurikkaiden vähimmäishintojen painotettu keskiarvo tullien vähentämisen jälkeen markkinointivuosina 2003/2004 ja 2004/2005.
13 commission regulations (ec) No 900/2007 (oJ L 196, 28.7.2007, p. 
13 komission asetukset (EY ) N:o 900/2007 (EuvL L 196, 28.7.2007, s.
26), (ec) No 947/2008, (ec) No 948/2008 and (ec) No 951/2008 (oJ L 258, 26.9.2008, p. 
26), (EY ) N:o 947/2008, N:o 948/2008 ja N:o 951/2008 (EuvL L 258, 26.9.2008, s.
60, 61 and 66) for sugar in solid state, sugar syrups and sugar in the form of goods not covered by annex I of the treaty. 
60, 61 ja 66), jotka koskevat kiinteää sokeria, sokerisiirappeja ja sokeria sellaisessa muodossa, jota perussopimuksen liite I ei kata.
14 SpS compensated sugar beet growers for around two thirds of the revenue reduction caused by the price reductions, i.e. one third is not compensated. Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
14 Sokerijuurikkaiden viljelijöille korvattiin tilatukijärjestelmästä noin kaksi kolmasosaa hinnanalennuksesta johtuvista tulomenetyksistä, eli kolmannes jäi korvaamatta. Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
(f ) a temporary restructuring fund, financed via a contribution paid by producers on their quota totalling 6,2 billion euro. the temporary restructuring fund was set up largely to fund compensatory payments for voluntary production quota renunciations. the restructuring fund is managed by the commission under eu budget provisions15 and it is foreseen that any funds remaining at the closure of the fund in September 2012 will be assigned to the eaGf16. the fund was intended to finance: (i) restructuring aid (4 750 million euro) to producers who abandon quota production and renounce the quotas concerned. 
f) väliaikainen rakenneuudistusrahasto, joka rahoitetaan tuottajien suorittamilla maksuosuuksilla ja jonka kokonaismäärä on 6,2 miljardia euroa. väliaikaisesta rakenneuudistusrahastosta oli lähinnä tarkoitus rahoittaa vapaaehtoisesta tuotantokiintiöistä luopumisesta maksettavia korvauksia. rakenneuudistusrahaston hallinnoinnista vastaa komissio Eu:n talousarviota koskevien säännösten15 mukaisesti. rahasto lakkautetaan syyskuussa 2012 ja jäljellä olevat varat sidotaan Euroopan maatalouden tukira-hastolle16. rahastosta oli tarkoitus rahoittaa: i) rakenneuudistustuki (4 750 miljoonaa euroa) tuottajille, jotka ovat lopettaneet kiintiötuotannon ja luopuneet asianomaisista kiintiöistä. kymmenen prosenttia17 rakenneuudistustuesta oli määrä varata kiintiöistä luopuville sokerijuurikkaiden viljelijöille ja heille erityispalveluja tarjoaville koneurakoitsijoille (ks.