natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court considers that this has had the result that successful and worthwhile studies were not identified and used as the basis for future measures. 
Tilintarkastustuomioistuimen ksityksen mukaan onnistuneet ja hydylliset tutkimukset jivt tmn vuoksi yksilimtt ja hydyntmtt tulevien toimenpiteiden perustana.
Although the original objective of developing Euro-ISDN as part of the universal service was not achieved, a Commission study (6) found that Euro-ISDN is an example of successful European cooperation on the grounds that: (a) themarketpenetrationineightMemberStateswasmorethan 5 % (at the end of 1997) and further growth could be expected; (b) Euro-ISDN played an important part as an Internet-access technology; (c) prices of ISDN services and equipment had fallen considerably and were continuing to fall; (d) the European industry had become a leader in ISDN equipment. 
Vaikka toiminnassa ei saavutettu alkuperist tavoitetta, jonka mukaan Euro-ISDN:st oli mr kehitt kaikkien saatavilla oleva palvelu, erss komission selvityksess (6) todettiin seuraavin perustein, ett Euro-ISDN: voidaan pit esimerkkin Euroopan yhteisn onnistuneesta yhteistyst: a) Kahdeksassa jsenvaltiossa saavutettiin markkinoilla yli viiden prosentin osuus (vuoden 1997 loppuun menness) ja kasvun ennustettiin jatkuvan. b) Euro-ISDN:ll oli huomattava merkitys teknologiana, jonka kautta saatiin verkkoyhteys Internetiin. c) ISDN-palvelujen ja -laitteiden hinnat olivat laskeneet huomattavasti ja laskivat edelleen. d) Eurooppalainen teollisuus oli saavuttanut johtavan aseman ISDN-laitteiden alalla.
The study also pointed out that new technical developments such as ADSL would play an increasing role but that ÔEuro-ISDN would remain the only stable digital communication interface for the next few yearsŐ. It did, however, qualify this overall positive assessment. There was still a shortage of simple applications connections (Ôplug-in and playŐ) and there were continuing problems with the interoperability of equipment and networks. 
Lisksi selvityksess todettiin, ett ADSL:n (Asynchronous Digital Subscriber Line) kaltaiset uudet teknologiat valtaisivat alaa, mutta silti Euro-ISDN pysyisi ainoana vakiintuneena digitaalisena viestinnn rajapintana lhivuosina. Selvityksess kuitenkin lai-mennettiin tt kaiken kaikkiaan mynteist arviota: vielkn ei ollut riittvsti helppokyttisi yhteyssovelluksia (Ókytke ja kytÓ), ja lisksi laitteiden ja verkkojen yhteentoimivuudessa ilmeni edelleen ongelmia.
Some Member States did not have full geographical access to ISDN and both SMEs and private individuals were not fully aware of the advantages of ISDN. 
Joissakin jsenvaltioissa psy ISDN:n ei ollut mahdollinen kaikilla alueilla, ja lisksi pk-yritykset ja yksityishenkilt eivt olleet tysin selvill ISDN:n eduista.
In May 1997 the Commission charged external experts to carry out an intermediate evaluation of the TEN-telecom action (1993 to 1997). 
Toukokuussa 1997 komissio antoi ulkopuolisille asiantuntijoille suoritettavaksi TEN-Telecom-toimien vliarvioinnin vuosilta 1993Ń1997.
The final results were only available in February 1999. 
Lopulliset tulokset olivat saatavilla vasta helmikuussa 1999.
According to this intermediate evaluation Ôall the projects undertaken contributed materially to the achievement of the guidelines objectives and met the requirements of the TEN Financial Regulations, and the choice of activities for support was conducted in a fair and transparent wayŐ (7). 
Vliarvioinnissa todettiin seuraavaa: ÓKaikilla toteutetuilla hankkeilla oli olennaisesti edistetty suuntaviivojen mukaisten tavoitteiden saavuttamista, ja hankkeissa oli noudatettu Euroopan laajuisia verkkoja koskevia varainhoitosnnksi; lisksi tuettavien toimien valinta oli suoritettu asianmukaisella ja avoimella tavallaÓ (7).
However, Ôthe evaluators found that the TEN-ISDN action does not yet have any systematic monitoring indicators or success criteria for the direct assessment of the achievement of the strategic and operational objectivesŐ. 
Arvioijat kuitenkin huomauttivat, ett TEN-ISDN-toimia varten ei ole viel kehitetty sellaisia jrjestelmllisi seurantaindikaattoreita tai onnistumista mittaavia kriteereit, joiden avulla voitaisiin suoraan arvioida, onko strategiset ja operatiiviset tavoitteet saavutettu.
It was also stated that Ôone of the main real risks to the programme 5 () 6 () 7 () Meeting No 872 of 25 November 1996. 
Arvioijien mukaan ohjelman suurimpia todellisia riskej on se, ett jonkin uuden ja kytnnss viel 5 () Kokous nro 872, 25. marraskuuta 1996.
(ÔThe stated reason for the negative opinion was that the expenditure would be disproportionate in comparison to the aim and contrary to sound financial man-agementŐ) (page 24 of the Vademecum of the ACPC). 
ÓKielteinen lausunto annetaan sill perusteella, ett kyseiset menot olisivat suhteettomia tavoitteeseen nhden ja vastoin moitteetonta varainhoitoaÓ (ks. s.
According to Article 10 of the Euro-ISDN guidelines the Commission was to undertake a general evaluation of the guidelines in 1997. 
24 hankintoja ja sopimuksia ksittelevn neuvoa-antavan komitean 6 ohjekirjasta). () Euro-ISDN:n suuntaviivojen 10 artiklan mukaan komission piti suorittaa suuntaviivoja koskeva yleisarviointi vuonna 1997.
The Commission put the evaluation out to tender in August 1997, placed the contract at the end of 1997 and the evaluation was completed in mid-1998 (cost: ECU 147 000). 
Komissio jrjesti arvioinnista tarjouspyyntmenettelyn elokuussa 1997 ja teki sopimuksen vuoden 1997 lopussa; arviointi saatiin ptkseen vuo-7 den 1998 puolivliss (kulut: 147 000 ecua). () TEN-televiestintohjelma, TEN-ISDN, vliarviointi 1993Ń1997, s.
15.6.2000 EN Official Journal of the European Communities C 166/11 is that of failing completely to see the importance of some new as yet unimplemented technological chance which might then render much existing work irrelevant, as happened to some extent to research programmes for the Internet and World Wide WebŐ. 
15.6.2000 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 166/11 soveltamattoman teknologisen mahdollisuuden merkittvyys j tysin huomaamatta ja tmn seurauksena suuri osa tehdyst tyst onkin ollut turhaa; nin on jossakin mrin tapahtunut Internetiin ja World Wide Webiin liittyvien tutkimusohjelmien tapauksessa.
Although most Euro-ISDN projects had not been completed by 31 December 1998, initial conclusions may be drawn. 
Vaikka useimpia Euro-ISDN-hankkeita ei ollut ptetty 31. joulukuuta 1998 menness, voidaan kuitenkin tehd alustavia ptelmi.
The EUŐs lengthy consultative and decision-making procedure for setting out the guidelines did not suit the requirements of an innovative and highly dynamic sector where market forces gained acceptance for the Internet as a World Wide Web. 
Suuntaviivojen laatimiseen liittyv EU:n pitk kuulemis-ja ptksentekomenettely ei sovi innovatiiviselle ja nopeasti kehit-tyvlle alalle, jolla Internetist tuli maailmanlaajuinen verkko markkinavoimien vaikutuksesta.
There is a risk that assisted projects will not reflect current market trends. 
On olemassa riski, ett tuetut hankkeet eivt vastaa markkinoiden ajankohtaisia suuntauksia.
In addition, the delay in producing the intermediate evaluation meant that it could not be used for the orientation of the actions under the new guidelines. 
Lisksi vliarvioinnin viivstymisen vuoksi arvioinnin tuloksia oli mahdotonta hydynt uusien suuntaviivojen mukaisten toimien kohdentamisessa.
This was not one of the selection criteria used for the 1998 projects. 
Tm nkkohta ei kuitenkaan kuulunut vuoden 1998 hankkeiden valintakriteereihin.
However, about half of the projects selected under the new guidelines will last two years even without any extensions, which have occurred in the past. 
Kuitenkin noin puolet uusien suuntaviivojen mukaan valituista hankkeista kest kaksi vuotta ilman aiemmin sovellettua jatkoaikaakin.
It is still necessary to carry out a full evaluation of the continuing need of support for near-market projects under TEN-telecom. COORDINATION WITH RELATED MEASURES 46. 
On edelleen tarpeen arvioida perusteellisesti, onko tarvetta tukea jatkuvasti TEN-Telecom-ohjelman kautta hankkeita, jotka toteutetaan lhell markkinavaihetta. KOORDINOINTI MUIDEN ALAAN LIITTYVIEN TOIMENPITEIDEN KANSSA 46.
The TEN general rules stipulate that the Commission must ensure coordination of all Community activities that affect trans-European networks. 
Yleisten TEN-sntjen mukaan komission on huolehdittava kaikkien niiden yhteisn toimintojen koordinoinnista, jotka vaikuttavat Euroopan laajuisiin verkkoihin.
They specifically mention coordination between financing under TEN and financing from the Structural Funds, Cohesion Fund (1), EIF and EIB. 
Snniss mainitaan erityisesti TEN-rahoituksen koordinointi rakennerahastojen, koheesiorahaston (1), EIR:n ja EIP:n rahoituksen kanssa.
The TEN measures must also be compatible with other Community policies. 
Lisksi TEN-toimenpiteiden on oltava yhteensopivia yhteisn muihin politiikkoihin nhden.
Telecommunication in the research policy 47. 
Televiestint tutkimuksen alalla 47.
The fourth framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (1994 to 1998) includes three specific research programmes in support of the information and communication technologies: the ÔTelematics applicationsŐ programme (2) with a budget of ECU 913 million, the ÔCommunications technologiesŐ programme (ACTS) (3) with a budget of ECU 671 million and the (1) The Cohesion Fund supports TEN-transport but not TEN-telecom. 
Tutkimusta, teknologista kehittmist ja esittely koskevat toimet kattava Euroopan yhteisn neljs puiteohjelma (1994Ń1998) sislt seuraavat kolme erityist tutkimusohjelmaa, joiden kautta tuetaan tietoja viestintteknologioita: Ótele-maattiset sovelluksetÓ (2) (mrrahat 913 miljoonaa ecua), Óvies-1 () Koheesiorahastosta tuetaan liikenteen alan TEN-ohjelmaa mutta ei TEN-Telecom-ohjelmaa.
However, telematics applications also receive funding in the TEN-transport area, so that there can be some overlap (e.g. satellite naviga-2 tion systems). 
Telemaattisiin sovelluksiin annetaan kuitenkin tukea mys liikenteen alan TEN-ohjelman kautta, eli pllekki-2 syydet voivat olla mahdollisia (esim. satelliittinavigointijrjestelmt). () Ks. viite 1, s.
35). ÔInformation technologiesŐ programme (Esprit) with a budget of ECU 2 084 million (4). 
5. tintteknologiatÓ (ACTS) (3) (mrrahat 671 miljoonaa ecua) ja ÓtietoteknologiaÓ (Esprit) (4) (mrrahat 2 084 miljoonaa ecua).
The Commission stated in its 1998 annual report on research and technological development activities (5) that the UnionŐs major weakness lies not in its research potential but rather in translating the results of this research in economic and commercial terms and that therefore one of the objectives of the framework programme is to improve this state of affairs. 
Komissio totesi tutkimusta ja teknologista kehittmist koskevassa vuoden 1998 vuosikertomuksessaan (5), ett Óunionin suurin heikkous ei liity sen kykyyn tehd tutkimusta vaan pikemminkin niden tutkimusten tulosten taloudelliseen ja kaupalliseen hydyntmiseenÓ. Samassa yhteydess komissio jatkaa, ett Óyksi puiteohjelman tavoitteista on tmn tilanteen parantaminenÓ.
The Telematics applications programme in particular is a user-driven research programme, having the objective of bridging the gap between results and their economic use in common with TEN-telecom. 
Erityisesti telemaattisten sovellusten ohjelma on kyttjien tarpeisiin kohdistuva tutkimusohjelma, jonka tavoitteena on TEN-Telecom-ohjelman tapaan poistaa tutkimustulosten ja niiden kaupallisen hydyntmisen vlinen kuilu.
Both programmes may finance feasibility studies, validation tests and pilot projects in areas of common interest. 
Molemmissa ohjelmissa voidaan rahoittaa yleishydyllisiin toimiin liittyvi toteutettavuustutkimuksia, validointitestej ja kokeiluhankkeita.
The difference is that, by comparison with the research measures, the projects assisted under TEN-telecom are more mature and closer to the market (as shown by the examples detailed in paragraph 28). 
Tutkimustoimenpiteit vertailtaessa on havaittavissa se ero, ett TEN-Telecom-ohjelmasta tuetut hankkeet ovat pidemmlle kehitettyj ja lhempn markkinavaihetta (kuten kohdan 28 esimerkeist ilmenee).
Near-market projects funded under the research programme would have a lower rate of subsidy as, in the research sector, the community financing is usually not more than 50 % of the project cost, and the contribution diminishes gradually with the projectŐs proximity to the market. 
Jos lhell markkinavaihetta toteutettavat hankkeet rahoitettaisiin tutkimus-ohjelmasta, tukimr olisi pienempi, sill tutkimuksen alalla yhteisn rahoitus ei yleens ylit 50:t prosenttia hankkeen kuluista ja tuki vhenee asteittain sen mukaan, mit lhempn markkinavaihetta hanke on.
It is therefore necessary to define clear rules to avoid overlap between the two actions. 
On siksi tarpeen vahvistaa selvt snnt, joiden avulla kyseisten toimien pllekkisyydet voidaan vltt.
The importance of the Structural Funds 49. 
Rakennerahastojen merkitys 49.
In the communication on cohesion and the information society (6) the Commission provided an overview of the importance of the Structural Funds for the telecommunications sector. 
Komissio esitti yhteenkuuluvuutta ja tietoyhteiskuntaa koskevassa tiedonannossaan (6) katsauksen rakennerahastojen merkityksest televiestinnn alalla.
According to this, the Structural FundŐs programmes envisage total expenditure of around ECU 1 769 million for Objectives 1, 2, 3, 4, 5(b) and 6 in the telecommunications sector, plus ECU 207 million from Community initiatives (CI) for the 1994 to 1999 programming period. 
Tiedonannon mukaan rakennerahastojen televiestinnn alan menot on ennakoitu ohjelmakaudelle 1994Ń1999 seuraavasti: tavoitteet 1, 2, 3, 4, 5b ja 6 yhteens noin 1 769 miljoonaa ecua ja yhteisaloitteet 207 miljoonaa ecua.
In that communication the Commission states that Ôonly a surprisingly small part (about 2 %)Ő of total Structural FundsŐ expenditure has been earmarked for the telecommunications sector. 
Komissio toteaa tiedonannossaan, ett vain yllttvn pieni osuus (noin 2 prosenttia) rakennerahastojen kaikista menoista on kohdennettu televiestinnn alalle.
Although the Commission communication does not analyse this total by Member State, an internal study by DG XIII produced a country-by-country breakdown and examined the priorities, measures and actions of all of the operational programmes (OPs) and CIs concerning telecommunications. 
Komission tiedonannossa ei eritell mainittua kokonaismr jsenvaltiokohtaisesti, mutta PO XIII:ssa on laadittu sisinen selvitys, jossa esitetn varojen jakautuminen maittain ja tarkastellaan kaikkien televiestint koskevien toimenpideohjelmien ja yhteisaloitteiden painopistealueita, toimenpiteit ja toimia.
The results are (4) European strategic programme for research and development in information technologies. Council Decision 94/802/EC of 23 November 1994 adopting a specific programme for research and technological development, including demonstration, in the field of information 5 technologies (1994 to 1998) (OJ L 334, 22.12.1994, p. 
35). () Eurooppalainen strateginen tutkimus-ja kehittmisohjelma tietotekniikan alalla, neuvoston pts 94/802/EY, tehty 23 pivn marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista kehittmist, esittely mukaan lukien, koskevasta erityisohjelmasta yleisesti kiinnostavien telemaat-5 tisten sovellusten alalla (EYVL L 334, 22.12.1994, s.
(6) COM(1998) 439 final, 15.7.1998, p. 
(6) KOM(1998) 439 lopullinen, 15.7.1998, s.
14. () Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions Ń Cohesion and the information society, COM(97) 7 final. 
14. () Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Ń Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta, KOM(97) 7 lopullinen.
C 166/12 EN Official Journal of the European Communities 15.6.2000 summarised in Table 4. Italy (ECU 542 million), Spain (ECU 516 million), Greece (ECU 380 million) and Portugal (ECU 282 million) were identified by the Commission as the largest recipients Table 4 Telecommunication expenditure as part of structural intervention plans for 1994 to 1999 (all objectives) Belgium Community support framework (CSF) Community initiatives (CI) Denmark (in million ecus) Structural Funds ERDF ESF Other 12,0 1,0 Ń 1,5 2,1 Ń of Structural FundsŐ support for the telecommunications sector in the period 1994 to 1999 (1). 
C 166/12 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 15.6.2000 televiestinnn alalla rakennerahastojen tukea saivat kaudella ecua),Espanja(516miljoonaaecua),Kreikka(380miljoonaaecua) 1994Ń1999 eniten seuraavat jsenvaltiot: Italia (542 miljoonaa ja Portugali (282 miljoonaa ecua) (1).
Only Italy and Greece have their own OPs for telecommunications. 
Vain Italialla ja Kreikalla on televiestint varten oma toimenpideohjelma.
15.6.2000 EN Official Journal of the European Communities C 166/13 51. 
15.6.2000 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 166/13 51.
Although the Interreg CI has a trans-European aspect, for example by providing aid for a fibre-optic link between Portugal and Spain, Structural Funds finance is primarily directed towards measures for extending, modernising or improving national telecommunications infrastructures. 
Vaikka Interreg-yhteisaloitteella on merkityst mys Euroopan laajuisten verkkojen kannalta (sen avulla muun muassa tuetaan kuituoptiikkaan perustuvan tiedonsiirtoyhteyden luomista Portugalin ja Espanjan vlille), rakennerahastojen rahoitus on tarkoitettu pasiassa jsenvaltioiden televiestintinfrastruktuurien laajentamiseen, nykyaikaistamiseen tai parantamiseen.
The corresponding OPŐs or sub-programmes were, in general, the subject of a mid-term review under the CommissionŐs evaluation policy, although the evaluation for Italy was delayed due to national management problems. 
Asianomaisten toimenpideohjelmien tai aliohjelmien osalta toimitettiin yleens puolivlin tarkistus osana komission arviointimenettely, vaikka Italian kohdalla arviointi viivstyi kansallisen tason hallinnointiongelmien vuoksi.
While the evaluations for the different countries identified progress concerning extending, modernising or improving the national infrastructure, the question of interconnection and interoperability of the national networks was not analysed and the benefit to the trans-European aspects was not established. 
Eri maita koskevissa arvioinneissa todettiin, ett kansallisten infrastruktuurien laajentamisessa, nykyaikaistamisessa ja parantamisessa oli tapahtunut edistyst, mutta niiss ei tarkasteltu kysymyst kansallisten verkkojen yhteenkytkettvyydest ja yhteentoimivuudesta eik myskn todettu, oliko toimista ollut hyty Euroopan laajuisten verkkojen kannalta.
However, interconnection and cross-border links have a particularly important role to play under the TEN policy, especially with regard to the future, where new links with central and east European candidate countries will have to be created (1). 
Yhteenkytkent ja rajat ylittvt yhteydet ovat kuitenkin erityisen trke osa TEN-politiikkaa, erityisesti tulevaisuudessa, kun on luotava uusia yhteyksi Keski-ja It-Euroopan hakijamaiden kanssa (1).
The significance of the EIB and the EIF 52. 
EIP:n ja EIR:n merkitys 52.
The TEN general rules provide that the Community may grant interest subsidies for EIB loans and contributions towards the cost of guarantees for loans from the EIF. 
Yleisten TEN-sntjen mukaan yhteis voi mynt korkotukia Euroopan investointipankin myntmille lainoille ja maksaa Euroopan investointirahaston lainatakuiden takuumaksuja.
The Commission has not made any use of this possibility for TEN-telecom choosing instead to concentrate funding on near-market projects. 
Komissio ei ole kyttnyt tt mahdollisuutta TEN-Telecom-ohjelman osalta vaan keskittynyt sen sijaan lhell markkinavaihetta toteutettavien hankkeiden rahoittamiseen.
EIB loans and EIF guarantees for projects are not covered by the TEN-telecom guidelines (2). 
TEN-Telecomin suuntaviivat eivt kata EIP:n lainoja eivtk EIR:n takuita hankkeille (2).
The EIB loan agreements concluded for telecommunications networks 1993 to 1998 which have a total value of ECU 12 022 million comprise ECU 10 860 million for projects in the EU and ECU 1 162 million for projects with neighbouring countries (see Table 5). 
Vuosina 1993Ń1998 EIP on myntnyt televiestintverkkoja varten lainoja yhteens 12 022 miljoonaa ecua, joista 10860 miljoonaa ecua EU:ssa toteutettaviin hankkeisiin ja 1 162 miljoonaa ecua naapurimaiden kanssa toteutettaviin hankkeisiin (ks. taulukko 5).
The EIB is thus a most significant provider of finance in the area of TEN policy. 
EIP on nin ollen merkittvin rahoittaja TEN-politiikan alalla.
The EIF loan guarantees for telecommunications are less financially significant (ECU 697 million for 1993 to 1998, see Table 6). 
EIR:n lainatakuiden merkitys on vhisempi televiestintalan rahoitustuessa (697 miljoonaa ecua vuosina 1993Ń1998, ks. taulukko 6).
Decisions relating to guarantee operations must be adopted unanimously by the Financial Committee consisting of a representative of the EIB, a representative of the Commission and a representative of the national financial institutions being members of the EIF. 
Takaustoimia koskevat ptkset on hyvksyttv yksimielisesti rahoituskomiteassa, joka koostuu EIP:n edustajasta, komission edustajasta sek Euroopan investointirahastoon kuuluvien kansallisten rahoituslaitosten edustajasta.
The EIF guarantees may cover large infrastructure projects (including optical-fibre networks, GSM, satellites) and thereby provide funding for projects not covered by TEN-telecom. 
Euroopan investointirahaston takuut saattavat kattaa suuria infrastruktuurihankkeita (muun muassa kuituoptiikkaverkot, GSM, satelliitit), ja siten niiden avulla rahoitetaan hankkeita, jotka eivt kuulu TEN-Telecomin alaan.
1993 1 005 954 51 110 110 1 115 1994 1995 2 100 839 2 006 786 72 53 22 300 130 300 130 2 400 969 1996 1 602 881 421 300 115 100 15 1 717 1997 1 880 486 1 394 357 240 117 2 237 1998 3 434 1 689 1 427 318 150 150 3 584 (1) See Agenda 2000, For a stronger and wider Union, Part 1, Section I, subsection 1, p. 
Taulukko 5 EIP:n lainat televiestinnn alalla vuosina 1993Ń1998 1 Euroopan hankkeet unionissa toteutettavat Mynnetyt lainat 12 472 7 987 3 812 673 1 762 1 180 582 14 234 1993 1 005 954 51 110 110 1 115 1994 2 100 2 006 72 22 300 300 2 400 Tehdyt rahoitussopimukset 1995 1996 839 1 602 786 881 53 421 300 130 115 130 100 15 969 1 717 1997 1 880 486 1 394 357 240 117 2 237 1998 3 434 1 689 1 427 318 150 150 3 584 (milj. ecua) Yhteens 10 860 6 802 3 418 640 1 162 880 282 12 022 1.1 Verkot ja pverkot 1.2 Matkapuhelinliikenne 1.3 Satelliitit ja asemat 2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 2.1 Verkot ja pverkot 2.2 Matkapuhelinliikenne 2.3 Satelliitit ja asemat Lhde: Euroopan investointipankki. Yhteens (1) Ks. Agenda 2000, Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, osa 1, osasto I, alaosasto 1, s.
(2) See trans-European networks 1997 annual report, COM(98) 391 final, 2.10.1998, Sections 4.5 and 4.6. 
(2) Ks. Euroopan laajuiset verkot, vuosikertomus 1997, KOM(98) 391 lopullinen, 2.10.1998, kohdat 4.5 ja 4.6.
C 166/14 EN Official Journal of the European Communities 15.6.2000 Table 6 EIF loan guarantees for telecommunications 1993 to 1998 Guarantees issued Source: The European Investment Fund. 
C 166/14 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 15.6.2000 Annetut lainatakuut Lhde: Euroopan investointirahasto.