natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The lengthy political negotiations and uncertainty about the programme’s continuation hindered the smooth management of the programmes and implementation of the reforms. 
Pitkät poliittiset neuvottelut ja epävarmuus ohjelman jatkumisesta haittasivat ohjelmien sujuvaa hallinnointia ja uudistusten toteuttamista.
The actual timing of the programme reviews largely departed from the initial quarterly schedule, reflecting implementation delays and difficulties in achieving an agreement on new measures (see Table 2). 
Ohjelman tarkistusten tosiasiallinen ajoitus poikkesi huomattavasti alkuperäisestä neljännesvuosittaisesta aikataulusta, mikä johtui toteutuksen viivästyksistä ja vaikeuksista päästä sopimukseen uusista toimenpiteistä (ks. taulukko 2).
The most difficult situation in this respect was the transition between the second and the third programmes, with a gap of 16 months between the last concluded review and the approval of the new programme. 
Tässä suhteessa vaikein tilanne oli toisen ja kolmannen ohjelman välinen siirtymä, jossa viimeisimmän tarkistuksen ja uuden ohjelman hyväksymisen välillä kului 16 kuukautta.
While the second programme was never concluded30, the transition involved a double extension of the second programme and a bridge loan from the EFSM. 
Vaikka toista ohjelmaa ei koskaan saatettu päätökseen30, siirtymään liittyi kaksi toisen ohjelman jatkamista ja ERVM:stä myönnetty tilapäislaina.
Despite protracted negotiations, no agreement was reached with the Greek authorities on the reforms needed to complete the last reviews of the second programme. 
Pitkistä neuvotteluista huolimatta Kreikan viranomaisten kanssa ei päästy sopimukseen toisen ohjelman viimeisten tarkistusten päätökseen saattamiseksi tarvittavista uudistuksista.
Monitoring procedures 33. 
Seurantamenettelyt 33.
The process of monitoring compliance with programme conditions was reflected in the Commission’s general procedures for managing macro-assistance programmes, but only with regard to procedural aspects (i.e. the division of responsibilities and the process for approving the compliance report). 
Ohjelman ehtojen noudattamisen seurantaprosessi otettiin huomioon komission yleisissä makrotaloudellisten tukiohjelmien hallinnointimenettelyissä, mutta vain menettelyllisten näkökohtien osalta (vastuualuejako ja vaatimustenmukaisuuskertomuksen hyväksymisprosessi).
For the first and second programmes, the document was an integral part of the set of documents published after each review. 
Ensimmäisen ja toisen ohjelman osalta tämä asiakirja oli kiinteä osa kunkin tarkistuksen jälkeen julkaistuja asiakirjoja.
The compliance table was completed and reviewed by Commission staff and subsequently presented to the Euro working group together with other programme documents. 
Komission henkilöstö laati ja tarkisti noudattamista koskevan taulukon, ja tämän jälkeen se esiteltiin euroryhmän työryhmälle yhdessä muiden ohjelma-asiakirjojen kanssa.
However, the review processes were not documented. 
Tarkistusprosesseja ei kuitenkaan dokumentoitu.
In addition, the Commission officially notified the Council how it had monitored the conditions specifically referred to in the Council’s decisions. 
Lisäksi komissio ilmoitti neuvostolle virallisesti, miten se oli seurannut neuvoston päätöksissä erityisesti mainittuja ehtoja.
The tables usually specified the compliance status for each programme condition requiring a specific review and brief justification (references to the legal basis, the state of play and reasons for any delays). 
Taulukoissa esitettiin yleensä tarkasti, miten kutakin erityistä tarkistusta edellyttävää ohjelman ehtoa oli noudatettu, ja esitettiin lyhyt perustelu (viittaukset oikeusperustaan, kulloinenkin tilanne ja mahdollisten viivästysten syyt).
However, not all conditions were systematically monitored in this way or on time. 
Kaikkia ehtoja ei kuitenkaan seurattu järjestelmällisesti tällä tavoin tai oikea-aikaisesti.
As the second programme has not been completed, there was no formal assessment of the conditions added in the last (fourth) review. 
Toista ohjelmaa ei ole saatu päätökseen, joten viimeisimmässä (neljännessä) tarkistuksessa lisättyjä ehtoja ei ole arvioitu virallisesti.
The Commission followed-up developments in Greece, including through policy briefs, between the second and the third programme. 
Komissio seurasi Kreikassa toisen ja kolmannen ohjelman välillä tapahtuvaa kehitystä esimerkiksi poliittisten katsausten avulla.
The first compliance report for the third programme (published in June 2016) did not contain the compliance table, even though several conditions were due to be met by June 2016. 
Ensimmäinen kolmatta ohjelmaa koskeva vaatimustenmukaisuuskertomus (joka julkaistiin kesäkuussa 2016) ei sisältänyt noudattamista koskevaa taulukkoa, vaikka useat ehdoista oli määrä täyttää kesäkuuhun 2016 mennessä.
Monitoring practices 36. 
Seurantakäytännöt 36.
For most of the conditions analysed, the Commission was able to demonstrate that it had assessed compliance with the programmes’ conditions and had a sound basis for doing so. 
Useimpien analysoitujen ehtojen osalta komissio pystyi osoittamaan, että se oli arvioinut ohjelman ehtojen noudattamista ja että arvioinnilla oli vankka perusta.
In several policy fields, the Commission carried out in-depth reviews of the legal acts that were subject to the conditions and followed up on the necessary amendments. 
Komissio suoritti useilla politiikanaloilla ehtojen kohteina olleiden säädösten perusteellisia uudelleentarkistuksia ja seurasi tarvittavia muutoksia.
In some cases, the Commission used external expertise (e.g. in the field of regulated professions) to ensure a comprehensive assessment and duly amended the respective conditions in subsequent programme reviews. 
Joissakin tapauksissa komissio käytti ulkopuolista asiantuntemusta (esimerkiksi säänneltyjen ammattien alalla) varmistaakseen 32 kattavan arvioinnin ja muutti vastaavia ehtoja tämän mukaisesti seuraavissa ohjelmatarkistuksissa.
Although the Commission regularly monitored and reported on formal compliance programme conditions, we occasionally found weaknesses such as missing or inaccurate assessments (see Annex III). 
Vaikka komissio seurasi säännöllisesti ohjelman ehtojen muodollista noudattamista ja raportoi siitä, tilintarkastustuomioistuin havaitsi paikoin heikkouksia, kuten puuttuvia tai epätarkkoja arviointeja (ks. liite III).
Furthermore, the Commission’s compliance reports sometimes lacked clarity regarding the assessment of conditions. 
Lisäksi komission vaatimustenmukaisuuskertomukset olivat joskus epäselviä ehtojen arvioinnin suhteen.
The fact that many different terms31 were used to report non-compliance with programme conditions introduced ambiguity as regards the overall meaning of the assessment. 
Se, että raportoitaessa ohjelman ehtojen noudattamatta jättämisestä käytettiin monia erilaisia termejä31, aiheutti epäselvyyttä arvioinnin yleisestä merkityksestä.
In some cases, however, formal compliance with a condition (e.g. adoption of a specific piece of legislation) did not ensure effective implementation of that condition, i.e. it did not lead to the intended results. 
Joissakin tapauksissa ehdon muodollinen noudattaminen (esimerkiksi tietyn säädöksen hyväksyminen) ei kuitenkaan varmistanut kyseisen ehdon tosiasiallista täytäntöönpanoa eli se ei johtanut tarkoitettuihin tuloksiin.
After the respective law had been passed in 2012, the actual weaknesses still persisted, as the OECD noted in its Regulatory Policy Outlook 201532. 
Kun sitä koskeva laki oli säädetty vuonna 2012, tosiasialliset heikkoudet jatkuivat edelleen, kuten OECD huomautti sääntelyä koskevassa arviossaan ”Regulatory Policy Outlook” vuonna 201532.
On the whole, although the Commission monitored the achievement of the programmes’ quantitative targets (i.e. a reduction in public employment, payroll costs and management posts), it had limited instruments in place to check that structural reforms were properly carried out. 
Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että vaikka komissio seurasi ohjelmien määrällisten tavoitteiden saavuttamista (esimerkiksi julkisten työpaikkojen, palkkakustannusten ja johtotehtävien vähenemistä), sillä oli käytössään rajalliset välineet sen tarkastamiseksi, että rakenneuudistukset toteutettiin asianmukaisesti.
Difficulties with access to comprehensive data contributed to this problem. 
Vaikeudet saada kattavia tietoja pahensivat osaltaan tätä ongelmaa.
We identified particular data gaps in the area of taxation (see Annex IV, Part A) and regulated professions (incomplete data on the restrictions for key professions such as lawyers, notaries, engineers and architects). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi erityisesti tietoaukkoja verotuksen (ks. liite IV, osa A) ja säänneltyjen ammattien aloilla (puutteelliset tiedot asianajajien, notaarien, insinöörien ja arkkitehtien kaltaisiin keskeisiin ammatteihin kohdistuvista rajoituksista).
The programmes did not address the data gaps comprehensively, although there was some improvement in later reviews. 
Ohjelmissa ei puututtu kattavasti tietopuutteisiin, vaikka myöhemmissä tarkistuksissa tehtiin joitakin parannuksia.
For most of the structural conditions, the Commission was able to monitor the adoption of legal changes, but lacked adequate performance indicators and targets to assess the implementation of reforms. 
mutta sillä ei ollut riittäviä tulosindikaattoreita ja tavoitearvoja, joiden avulla olisi voitu arvioida uudistusten täytäntöönpanoa.
The lack of adequate performance indicators hindered the Commission, for example, from verifying the achievement of efficiency objectives in the context of the reorganisation of the central administration. 
Asianmukaisten tulosindikaattorien puute esti komissiota esimerkiksi tarkastamasta tehokkuustavoitteiden saavuttamista keskushallinnon uudelleenorganisoinnin yhteydessä.
In the financial sector, only in April 2014 did the second programme introduce a condition that asked the Bank of Greece to set Key Performance Indicators to monitor banks’ progress in reducing their large NPL portfolios. 
Rahoitusalalla otettiin vasta huhtikuussa 2014 toisessa ohjelmassa käyttöön ehto, jonka mukaan Kreikan keskuspankin oli määriteltävä keskeisiä tulosindikaattoreita, jotta voidaan seurata pankkien edistymistä niiden mittavien järjestämättömien lainojen salkkujen pienentämisessä.
Further, in the financial sector, the Commission did not fully use its capacity as an observer at the HFSF’s decision-making bodies, which provided an additional opportunity to ensure compliance with programme conditions33. 
Komissio ei rahoitusalalla myöskään hyödyntänyt täysimääräisesti Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksentekoelimissä tarkkailijan asemaansa, joka olisi tarjonnut lisämahdollisuuden varmistaa ohjelman ehtojen noudattaminen33.
Cooperation with programme partners 41. 
Yhteistyö ohjelmakumppanien kanssa 41.
Conditionality at the technical level was designed mainly by the Commission (with coordination by DG ECFIN) and the IMF, in consultation with the ECB. 
Teknisellä tasolla ehtojen suunnittelun suorittivat lähinnä komissio (talouden ja rahoituksen pääosaston koordinoimana) ja IMF EKP:tä kuullen.
Under the third programme, the ESM acted as a fourth institutional partner. 
Kolmannessa ohjelmassa EVM toimi neljäntenä toimielinkumppanina.
The final MoU texts reflected agreement within the institutions, as well as between the institutions and the Greek authorities, which required all parties to adjust their positions where necessary. 
Lopullisissa yhteisymmärryspöytäkirjan teksteissä otettiin huomioon toimielinten välinen sekä toimielinten ja Kreikan viranomaisten välinen sopimus, jonka mukaan kaikkien osapuolten oli tarvittaessa joustettava kannoistaan.
There were no guidelines or specific procedures for cooperation between institutions and the process was not formally documented (e.g. in minutes) which impacted transparency of the process. 
Toimielinten välistä yhteistyötä varten ei ollut ohjeita tai erityisiä menettelyjä, eikä prosessia dokumentoitu virallisesti (esimerkiksi pöytäkirjoihin), mikä vaikutti prosessin avoimuuteen.
However, the respective programme teams established informal cooperation arrangements. 
Kunkin ohjelman ohjelmatyöryhmät perustivat kuitenkin epävirallisia yhteistyöjärjestelyjä.
The teams were in regular contact by phone and email, as well as at meetings. 
Työryhmät pitivät säännöllisesti yhteyttä puhelimitse ja sähköpostitse ja järjestivät kokouksia.
The teams exchanged information, data and preliminary analysis, and discussed alternative options for programme design. 
Työryhmät vaihtoivat tietoja ja alustavia analyyseja ja keskustelivat ohjelmien suunnittelun eri vaihtoehdoista.
The Commission and the IMF shared their draft programme documents to ensure conditionality was consistent. 
Komissio ja IMF jakoivat ohjelma-asiakirjaluonnoksensa ehtojen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.
The fact that the staff of the three institutions’ had a variety of expertise and experience made it possible to produce more thorough assessments and forecasts, thereby reducing the risk of errors and omissions in programme design and updates. 
tuottaa perusteellisempia arvioita ja ennusteita, mikä vähensi virheiden ja puutteiden riskiä ohjelmien suunnittelussa ja päivityksissä.
The ECB and the Bank of Greece tailored some of their instruments to the programmes’ economic policies34. 
EKP ja Kreikan keskuspankki mukauttivat osan välineistään ohjelmien talouspolitiikkaan34.
However, the programmes were not explicit about the extent to which the provision of liquidity to Greece was conditional upon fulfilment of the programmes’ conditions35 and how this support was taken into consideration for the purpose of estimating macro-economic forecasts and funding gaps. 
Ohjelmissa ei kuitenkaan ilmaistu selväsanaisesti, missä määrin Kreikalle tarjottava likviditeetti oli riippuvaista ohjelmien ehtojen täyttämisestä35 ja miten tämä tuki otettiin huomioon makrotalousennusteiden ja rahoitusvajeiden arvioinnissa.
The programmes’ economic assumptions 44. Macroeconomic projections and the funding-gap calculation were the two key processes that defined the economic framework for designing and modifying the programmes (see Box 3). 
Makrotalousennusteiden laatiminen ja rahoitusvajeen laskenta olivat kaksi keskeistä prosessia, jotka määrittivät ohjelmien suunnittelun ja muuttamisen taloudellisen kehyksen (ks. laatikko 3).
The Commission carried out these analyses for each programme and produced an update for each review. 
Komissio teki nämä analyysit jokaista ohjelmaa varten ja laati päivityksen jokaista tarkistusta varten.
All institutions involved in programme management conducted their economic analyses separately, but the final result reflected the consensus they achieved. 
Kaikki ohjelmien hallinnointiin osallistuneet toimielimet suorittivat erikseen omat taloudelliset analyysinsa, mutta lopputulos heijasti niiden saavuttamaa yksimielisyyttä.
36 Box 3 - Key features of the economic processes underlying the programmes’ design Macroeconomic projections –provide the Commission’s best estimate of the main economic developments in the country, based on the assumption that the programme’s conditions will be fully implemented. 
35 Laatikko 3 – Ohjelmien suunnittelun perustana olleiden taloudellisten prosessien keskeiset piirteet Makrotalousennusteissa esitetään komission paras arvio maan talouden keskeisistä kehityssuuntauksista olettaen, että ohjelman ehdot toteutuvat täysimääräisesti.
The projections capture developments in the real economy (GDP and its components, and labour market developments), as well as the fiscal path (debt and deficit) as part of a Debt Sustainability Assessment. 
Ennusteet kattavat reaalitalouden kehityksen (BKT ja sen osatekijät sekä työmarkkinoiden kehitys) sekä talouden sopeutusuran (velka ja vaje) osana velanhoitokyvyn arviointia.
The projections entail a process that interacts with - but also goes beyond - the Commission’s usual forecasts. 
Ennusteisiin liittyy prosessi, joka on vuorovaikutuksessa komission tavanomaisten ennusteiden kanssa – mutta menee myös niitä pidemmälle.
Even when the timing differs, forecasts under economic adjustment programmes benefit from the latest available European Economic Forecasts, which are used as input by staff. 
Vaikka ajoitus vaihtelee, talouden sopeutusohjelmien ennusteissa hyödynnetään viimeisimpiä Euroopan taloutta koskevia ennusteita, joita henkilöstö käyttää omissa ennusteissaan.
Funding gap calculation – estimation of Greece’s financing needs in order to ensure that the funding gap can be covered by the financial assistance committed under the programme. 
36 Rahoitusvajelaskelma on arvio Kreikan rahoitustarpeista sen varmistamiseksi, että rahoitusvaje voidaan kattaa ohjelmasta annettavalla rahoitustuella.
The funding gap is defined as the government’s financing needs, calculated as the difference between expenditure and revenue from sources other than programme assistance. 
Rahoitusvaje määritellään valtion rahoitustarpeiksi, jotka lasketaan menojen ja muista lähteistä kuin ohjelman tuesta kertyvien tulojen erotuksena.
The methodological strengths and weaknesses 45. 
Menetelmien vahvuudet ja heikkoudet 45.
The spreadsheets used for macroeconomic projections provided clear and detailed information on historical data and projections for the range of macroeconomic variables. 
Makrotalousennusteisiin käytetyt laskentataulukot antoivat selkeää ja yksityiskohtaista tietoa useiden makrotalouden muuttujien aikaisemmista tiedoista ja ennusteista.
Forecast trends for the main macroeconomic and fiscal variables were in line with the projections of their components and factored in a wide range of information sources. 
Tärkeimpien makrotalouden ja julkisen talouden muuttujien ennustetut kehityssuuntaukset noudattivat niiden osatekijöiden ennusteita ja niissä otettiin huomioon useita erilaisia tietolähteitä.
The Commission used the most recent assumptions on the dynamics of the international economy and technical indicators. 
Komissio käytti viimeisimpiä olettamia kansainvälisen talouden ja teknisten indikaattorien dynamiikasta.
However, the Commission did not explicitly incorporate some factors typically used in macroeconomic models and did not sufficiently integrate the macroeconomic and fiscal projections (see Box 4). 
Komissio ei kuitenkaan nimenomaisesti sisällyttänyt laskelmiin eräitä makrotalouden malleissa tavanomaisesti käytettyjä tekijöitä eikä yhdistänyt riittävästi makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita (ks. laatikko 4).
37 Box 4 - Weaknesses of the Commission’s forecasting methodology Comprehensiveness – certain factors (e.g. potential output and the non-accelerating inflation rate of unemployment) were not explicitly incorporated in the macroeconomic projections. 
Laatikko 4 – Komission ennustemenetelmien heikkoudet Kattavuus – tiettyjä tekijöitä (esimerkiksi mahdollista tuotosta ja inflaatiota kiihdyttämätöntä työttömyyden tasoa) ei nimenomaisesti sisällytetty makrotalouden ennusteisiin.
The Commission also omitted to document how they were used in the judgment phase and which EEF elements were used for the programme forecast. 
Komissio ei myöskään dokumentoinut, miten niitä käytettiin arviointivaiheessa ja mitä Euroopan taloutta koskevien ennusteiden elementtejä ohjelmaennusteissa käytettiin.
Coordination of projections - The Commission carried out the macroeconomic and fiscal projections separately and did not integrate them into a single model. 
Ennusteiden koordinointi – komissio teki makrotalouden ja julkisen talouden ennusteet erikseen eikä yhdistänyt niitä yhdeksi malliksi.
Approach to the Debt Sustainability Analysis - the long-term path of the debt expressed as a percentage of GDP was defined by a widely applied mechanical procedure of debt accumulation. 
Velanhoitokyvyn analyysia koskeva lähestymistapa – pitkän aikavälin velkaura ilmaistuna prosenttiosuutena BKT:stä määritettiin laajasti käytetyllä mekaanisella velan kertymistä koskevalla menettelyllä.
This approach lacks an internal mechanism establishing an interaction between the debt path and economic activity (production, distribution and consumption of goods and services). 
Tästä lähestymistavasta puuttuu sisäinen mekanismi, jolla määritellään velkauran ja taloudellisen toiminnan (tavaroiden ja palvelujen tuotannon, jakelun ja kulutuksen) välinen vuorovaikutus.
On the whole, the complexity of the funding gap methodology increased throughout the programmes and the spreadsheets for the second programme included much more complex calculations, valuations and modelling tools. 
Kokonaisuutena katsoen rahoitusvajemenetelmän monimutkaisuus lisääntyi ohjelmasta toiseen, ja toisen ohjelman laskentataulukot sisälsivät paljon monimutkaisempia laskelmia, arvonmäärityksiä ja mallintamisvälineitä.
The scope of the funding gap calculation was also extended to consider additional factors and elements later in the programme, though certain methodological weaknesses persisted (see Annex V). 
Rahoitusvajelaskelmaa myös laajennettiin myöhemmin ohjelmassa kattamaan lisää tekijöitä ja elementtejä, mutta tietyt menetelmälliset heikkoudet säilyivät (ks. liite V).
The methodology remained largely unchanged for the third programme. 
Menetelmä pysyi pääosin muuttumattomana kolmannessa ohjelmassa.
At the Commission, there were no procedures for initiating, authorising, recording, processing and reporting the funding gap calculations. 
Komissiossa ei ollut menettelyjä rahoitusvajelaskelmien aloittamista, valtuuttamista, kirjaamista, käsittelyä ja raportointia varten.
Quality controls were informal in nature and we identified significant weaknesses in the control environment for the spreadsheets36. 
Laadunvalvonta oli luonteeltaan epämuodollista, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi huomattavia heikkouksia laskentataulukoiden valvontaympäristössä36.
There were no improvements in this respect during the three programmes. 
Tässä suhteessa ei tapahtunut parannuksia kolmen ohjelman aikana.
Despite the use of multiple sources, the data were not referenced or dated. 
Useiden lähteiden käytöstä huolimatta tietoihin ei liitetty viittauksia tai päiväyksiä.
This led to reconciliation problems and we could not verify whether the most up-to-date information had always been used. 
Tämä aiheutti täsmäytysongelmia, eikä tilintarkastustuomioistuin voinut todentaa, oliko aina käytetty ajantasaisimpia tietoja.
They had no impact on the overall amount of the funding gap, but point out to insufficient Commission’s internal quality control arrangements37. 
Niillä ei ollut vaikutusta rahoitusvajeen kokonaismäärään, mutta ne osoittavat, että komission sisäisissä laadunvalvontajärjestelyissä on puutteita37.
Sensitivity tests and justification of assumptions 49. 
Herkkyystestit ja olettamien perustelut 49.
The Commission regularly monitored Greece’s liquidity situation and also updated the file used for the funding gap calculation between the reviews. 
Komissio seurasi säännöllisesti Kreikan maksuvalmiustilannetta ja myös päivitti rahoitusvajeen laskentaan käytetyn tiedoston tarkistusten välillä.
The public programme documents did not present tests to establish how sensitive the funding gap calculation was to different outcomes or developments, but such analyses were carried out in the Commission’s working documents. 
Julkisissa ohjelma-asiakirjoissa ei esitetty testejä sen määrittämiseksi, kuinka herkkä rahoitusvajelaskelma oli erilaisille tuloksille tai kehityssuuntauksille, mutta tällaisia analyyseja suoritettiin komission valmisteluasiakirjoissa.
The Commission built its scenarios around various elements, such as the schedule of different disbursements, the level of privatisation receipts and the arrears settled. 
Komissio perusti skenaarionsa useisiin erilaisiin seikkoihin, kuten eri maksujen aikatauluun, yksityistämistulojen määrään ja maksettuihin rästeihin.
On the other hand, no scenario analysis was carried out for the macroeconomic projections. 
Toisaalta makrotalousennusteiden osalta ei suoritettu skenaarioanalyysia.