natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We therefore examined: (a) whether the size of the instruments was decided based on a proper assessment of market needs; (b) whether the Commission’s negotiation with the EIF on costs and fees was evidence-based; (c) whether the instruments had commenced operations without delay. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki a) päätettiinkö välineiden koko asianmukaisen markkinoiden tarpeiden arvioinnin perusteella b) perustuivatko komission ja Euroopan investointirahaston käymät neuvottelut kustannuksista ja palkkioista näyttöön c) käynnistyikö välineiden toiminta viipymättä.
The size of the instruments was not based on a comprehensive and up-to-date assessment of market needs 27. 
Välineiden koko ei perustunut perusteelliseen ja ajantasaiseen markkinoiden tarpeiden arviointiin 27.
Since the EU funds a large number of financial instruments which operate alongside nationally or regionally funded instruments, analysing market needs is crucial to ensuring the effectiveness of the instruments. 
Euroopan unioni rahoittaa lukuisia rahoitusvälineitä, jotka toimivat kansallisesti tai alueellisesti rahoitettujen välineiden rinnalla. Siksi välineiden vaikuttavuus on tärkeää varmistaa analysoimalla markkinoiden tarpeita.
The impact assessments and ex ante evaluations carried out by the Commission before launching a new generation of financial instruments should provide information on market needs, and should allow conclusions to be drawn as to the amount of support required to address these needs. 
Markkinoiden tarpeista olisi tuotettava tietoa vaikutustenarvioinneilla ja ennakkoarvioinneilla, joita komissio tekee ennen rahoitusvälineiden uuden sukupolven käynnistämistä. Lisäksi arviointien avulla olisi voitava tehdä päätelmiä näiden tarpeiden täyttämiseen tarvittavan tuen määrästä.
We therefore examined these assessments/evaluations for the guarantee instruments. 
Siksi tarkastuksessa tutkittiin takausvälineisiin liittyviä arviointeja.
For both programmes within which the two centrally managed instruments are embedded (i.e. Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-18 sized Enterprises and Horizon 2020), assessments were carried out in 2011 and 2013 respectively. 
Kumpikin ohjelma, joihin nämä kaksi keskitetysti hallinnoitua välinettä sisältyvät, on arvioitu (yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma vuonna 2011 ja Horisontti 2020 -ohjelma vuonna 2013).
However, for the financial instruments under the Horizon 2020 programme (including the InnovFin SME Guarantee Facility), the specific assessment was carried out after the legislative proposal for the programme had already been issued and an indicative budget amount had already been discussed between the European Commission, the European Parliament and the Council. 
Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien rahoitusvälineiden (mukaan lukien pk-yritysten InnovFin-rahoitusjärjestelmä) erityisarviointi suoritettiin kuitenkin vasta sen jälkeen, kun ohjelmaa koskeva lainsäädäntöehdotus oli jo annettu ja Euroopan komissio, parlamentti ja neuvosto olivat jo keskustelleet alustavasta talousarviosta.
Both assessments made an analysis of the market needs (i.e. the financing gap). 
Molemmissa arvioinneissa analysoitiin markkinoiden tarpeita (eli rahoitusvajetta).
Due to lack of complete data, an accurate quantification of this gap was difficult, and was therefore based on a number of estimations and assumptions (see Box 1). 
Kattavia tietoja ei ollut saatavilla, joten vajeen täsmällinen määrittäminen oli vaikeaa ja perustui erinäisiin arvioihin ja oletuksiin (ks. laatikko 1).
As a result, the number of SMEs considered to suffer from a lack of access to finance (2 to 3.5 million out of around 23 million) and not attributable to fundamental weaknesses but rather to the lack/insufficiency of collateral (assumed to be 20 %) was expressed as a range (from 0.4 to 0.7 million SMEs). 
Tämän seurauksena sellaisten elinkelpoisten pk-yritysten määrä, joiden katsottiin kärsivän rahoituksen saannin puutteesta (2–3,5 miljoonaa noin 23 miljoonasta), joka tämä johtunut perustavanlaatuisista heikkouksista vaan pikemminkin vakuuksien puutteesta/riittämättömyydestä (arviolta 20 prosenttia), ilmaistiin vaihteluvälinä (0,4–0,7 miljoonaa pk-yritystä).
The 2013 assessment did not update the figures on the financing gap used in the 2011 assessment. 
Vuoden 2013 arvioinnissa ei päivitetty vuoden 2011 arvioinnissa käytettyjä rahoitusvajetta koskevia lukuja.
19 Box 1 – Quantification of the market needs: estimations and assumptions Due to the absence of data, a number of aspects needed to be estimated, such as: • (i) SMEs that had had applications for bank financing rejected or only partially accepted and (ii) SMEs that did not apply because of possible rejection. 
Laatikko 1 – Markkinoiden tarpeiden määrittäminen: arvioita ja oletuksia Tietojen puutteen vuoksi muun muassa seuraavista tekijöistä oli tehtävä arvio: • i) pk-yritykset, joiden pankkirahoitusta koskevat hakemukset oli hylätty tai vain osittain hyväksytty, ja ii) pk-yritykset, jotka eivät hakeneet rahoitusta hylkäysmahdollisuuden vuoksi.
These were estimated on the basis of a survey and such SMEs are not considered to be covered by existing EU-funded or nationally funded instruments. 
Luvut arvioitiin kyselyn perusteella, ja nykyisten EU:n rahoittamien tai kansallisesti rahoitettujen välineiden ei katsota kattavan kyseisiä pk-yrityksiä.
According to survey data12, the share of SMEs that considered access to finance to be a problem fell from 17 % in 2009 to 10 % in 2016. 
Kyselytietojen12 perusteella sellaisten pk-yritysten osuus, jotka pitivät rahoituksen saantia ongelmana, väheni. Se oli 17 prosenttia vuonna 2009 ja 10 prosenttia vuonna 2016.
There was, however, a significant divergence across countries; • share of rejections that refers to potentially worthy banking transactions. 
Valtioiden välillä oli kuitenkin merkittäviä eroja; • sellaisten hylkäysten osuus, joka liittyy mahdollisesti kannattavaan pankkitoimintaan.
It was based on some industry sources and studies. 
Arvio perustui joihinkin toimialan lähteisiin ja tutkimuksiin.
Examples of assumptions made in the assessments: • The financing gap was considered to be underestimated as, for example, it was assumed that each year new SMEs enter the market. 
Esimerkkejä arvioinneissa tehdyistä oletuksista: • Arvioinneissa katsottiin, että rahoitusvaje on aliarvioitu, koska muun muassa oletettiin, että markkinoille tulee joka vuosi uusia pk-yrityksiä.
However, there was no underlying quantification of those joining the SME group and those leaving the SME group; 12 Surveys on the Access to Finance of Enterprises in the euro area conducted on behalf of the European Central Bank and the European Commission since 2009. 
12 20 Euroopan keskuspankin ja Euroopan komission puolesta vuodesta 2009 alkaen suoritetut kyselyt yritysten rahoituksen saannista euroalueella.
The 2011 assessment and, in particular, the underlying study14 carried out on behalf of the Commission, included a detailed analysis of various options (different financial instruments and different budgets) and assessed their impact. 
Vuoden 2011 arviointiin ja varsinkin sen taustalla olevaan komission puolesta toteutettuun tutkimukseen14 sisältyi yksityiskohtainen analyysi eri vaihtoehtoista (eri rahoitusvälineistä ja eri talousarvioista), ja siinä arvioitiin niiden vaikutusta.
The 2013 assessment did not have the same level of options and information on impact. 
Vuoden 2013 arvioinnissa ei ollut samantasoisia vaihtoehtoja ja tietoja vaikutuksista.
In particular, although a much higher EU contribution was to be made available to the InnovFin SME Guarantee Facility compared with its equivalent in the previous period (see Table 1), there was no assessment of the impact on the financing gap and of the absorption capacity15 also taking into account the combined impact of all other EU-financed guarantee instruments taken together. 
Vaikka pk-yritysten InnovFin-rahoitusjärjestelmään oli tarkoitus osoittaa paljon suurempi EU-osuus kuin vastaavaan välineeseen edeltävällä kaudella (ks. taulukko 1), rahoitusvajeesta ja vastaanottokyvystä15 ei tehty vaikutustenarviointia, jossa olisi otettu huomioon kaikkien muiden EU:n rahoittamien takausvälineiden yhdistetty vaikutus.
The EU contribution available for the two centrally managed instruments is not allocated by Member State, region or sector. 
Tarkastuksen kohteena olleisiin kahteen keskitetysti hallinnoituun välineeseen saatavilla olevaa EU-osuutta ei jaeta jäsenvaltion, alueen tai alan perusteella.
The instruments, in line with their legal base, are demand-driven with financial intermediaries responding to the EIF’s call for expression of interest. 
Välineet perustuvat oikeusperustansa mukaisesti kysyntään, ja rahoituksen välittäjät vastaavat Euroopan investointirahaston kiinnostuksenilmaisupyyntöön.
While market needs and thus the possible impact of guarantees vary across Member States, the financing gap analysis for the two instruments was carried out at EU level only. 
Vaikka markkinoiden tarpeet ja siten takausten mahdolliset vaikutukset vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen, tutkittujen kahden välineen rahoitusvajeanalyysi tehtiin ainoastaan EU:n tasolla.
2016 report of AECM – Facts and Figures, Member statistics 2014-2015. 
Vuosien 2011 ja 2013 13 14 15 21 Vuoden 2016 raportti ”AECM – Facts and Figures, Member statistics 2014–2015”.
It needs to be noted that this data does not provide a full picture as it is limited to the guarantees issued by AECM member organisations and which increased over the years. 
Nämä tiedot eivät anna kokonaiskuvaa, sillä ne koskevat vain AECM:n jäsenorganisaatioiden myöntämiä takauksia ja ne lisääntyivät vuosien myötä.
Study carried out by Economisti Associati in collaboration with EIM Business & Policy Research, The Evaluation Partnership, Centre for Strategy and Evaluation Services, and Centre for European Policy Studies. 
Tutkimuksen toteutti Economisti Associati yhdessä seuraavien toimijoiden kanssa: EIM Business & Policy Research, The Evaluation Partnership, Centre for Strategy and Evaluation Services ja Centre for European Policy Studies.
It refers to the ability to find financial intermediaries willing to operate the guarantee instrument, and to the ability of financial intermediaries to approve loans for a sufficient number of businesses targeted by the guarantee instruments. 
Vastaanottokyky viittaa kykyyn löytää rahoituksen välittäjiä, jotka haluavat käyttää takausvälinettä, sekä rahoituksen välittäjien kykyyn hyväksyä lainoja riittävälle määrälle takausvälineiden kohteena olevia yrityksiä.
under the JEREMIE Initiative16 (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) the EIF had produced a “gap analysis” at national level for 19 Member States at their request. 
Euroopan investointirahasto oli vuosien 2006 ja 2008 välillä toteuttanut JEREMIE-aloitteen16 (Euroopan yhteiset resurssit mikro-ja pk-yritysten tukemiseksi) puitteissa kansallisen tason puuteanalyysin 19 jäsenvaltiosta niiden pyynnöstä.
Also, in 2012 a study was carried out for the Commission to provide an overview of loan, guarantee and equity schemes supported by national resources in the EU Member States. 
Lisäksi vuonna 2012 komissiolle toteutettiin tutkimus, jossa tehtiin yleiskatsaus EU:n jäsenvaltioissa kansallisista resursseista tuettuihin laina-, takaus-ja pääomaosuusjärjestelmiin.
An update was carried out in 2014 but due to limitations in the scope established for the studies, the overviews for each Member State are not complete. 
Tutkimusta päivitettiin vuonna 2014, mutta kaikkia jäsenvaltioita koskevat yleiskatsaukset eivät ole kattavia tutkimuksille määritetyn laajuuden rajoitusten vuoksi.
The 2011 assessment expected that the highest catalytic effect would be achieved in Member States that joined the EU from 2004 onwards. 
Vuoden 2011 arvioinnissa odotettiin, että suurin katalyyttinen vaikutus saavutettaisiin jäsenvaltioissa, jotka liittyivät EU:hun vuodesta 2004 eteenpäin.
However, on the basis of the guarantee agreements signed between the EIF and financial intermediaries under the two instruments up to the end of 2016, approximately three quarters of the expected loans will be generated in four Member States that joined the EU before 2004. 
Euroopan investointirahaston ja rahoituksen välittäjien edellä mainittujen kahden välineen nojalla vuoden 2016 loppuun mennessä allekirjoittamien takaussopimusten perusteella noin kolme neljäsosaa odotetuista lainoista toteutetaan kuitenkin neljässä jäsenvaltiossa, jotka liittyivät EU:hun ennen vuotta 2004.
For the majority of the Member States that joined the EU from 2004 onwards, the impact of the two instruments in terms of filling the financing gap is lower than for these main beneficiary Member States. 
Näistä kahdesta välineestä koitunut vaikutus on jäänyt useimpien EU:hun vuodesta 2004 alkaen liittyneiden jäsenvaltioiden kohdalla pienemmäksi kuin mainittujen pääasiallisina edunsaajina olevien jäsenvaltioiden kohdalla.
EFSI (see paragraph 17) will significantly top up the two instruments. 
Tarkastuksen kohteena olleita kahta välinettä täydennetään merkittävästi Euroopan strategisten investointien rahastosta (ks. kohta 17).
We already pointed out in our Opinion No 2/201617 that for EFSI there had been no assessment and analysis of the causes of the gap and the market needs and how to best address them. 
Tilintarkastustuomioistuin korosti jo lausunnossaan nro 2/201617, että ESIRin kohdalla ei ole arvioitu ja analysoitu vajeen syitä ja markkinoiden tarpeita taikka sitä, miten niihin voitaisiin parhaiten kohdentaa toimia.
With regard to the instruments co-financed from the Structural Funds a previous Special Report18 highlighted the fact that for the 2007-2013 period, market needs had not always been properly assessed by the responsible authorities in the Member States. 
Rakennerahastoista osarahoitettujen välineiden osalta eräässä aiemmassa erityiskertomuksessa18 korostettiin, että ohjelmakaudella 2007–2013 jäsenvaltioiden 16 17 18 22 Komission ja Euroopan investointipankkiryhmän käynnistämä aloite.
Opinion No 2/2016 ”EFSI: an early proposal to extend and expand” (paragraphs 21 to 22) (OJ C 465 of 13.12.2016). 
Lausunto nro 2/2016, ”ESIR-rahasto: varhainen vahvistamis-ja laajentamisehdotus” (kohdat 21– 22) (EUVL C 465, 13.12.2016).
ECA Special Report No 19/2016 ”Implementing the EU budget through financial instruments – lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period”, paragraphs 46 to 54 (http://eca.europa.eu). 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/2016 ”EU:n talousarvion toteuttaminen rahoitusvälineiden avulla – ohjelmakaudelta 2007–2013 saatujen kokemusten hyödyntäminen”, kohdat 46–54 (http://eca.europa.eu).
amount of administrative and performance fees chargeable by the EIF during the lifetime of each facility will be 6 % of the EU’s contribution. 
Euroopan investointirahaston veloittamien hallinnollisten ja tulosperusteisten maksujen kokonaismäärä on kunkin järjestelmän eliniän aikana enintään 6 prosenttia EU:n osuudesta.
This fee stood at 9 % for the instruments of the 1998-2000 and 2001-2006 period, and the Commission succeeded in reducing it to 6 % thereafter. 
Vuosina 1998–2000 ja 2001–2006 käytössä olleille välineille maksu oli 9 prosenttia. Sen jälkeen komissio onnistui vähentämään maksun 6 prosenttiin.
The Commission also (i) pays to the EIF a fee for the treasury management19 of the amounts paid from the EU budget to both instruments and (ii) reimburses the EIF for certain other unforeseen management costs based on documentary evidence. 
Lisäksi komissio i) maksaa Euroopan investointirahastolle varainhoitomaksun19 kumpaankin välineeseen EU:n talousarviosta maksetuista summista ja ii) korvaa Euroopan investointirahastolle joitakin muita ennakoimattomia hallinnointikustannuksia asiakirjanäytön perusteella.
The combined ceiling for these costs is 1 % of the EU’s contribution for the Loan Guarantee Facility and 1.5 % of its contribution for the InnovFin SME Guarantee Facility. 
Näiden kustannusten enimmäismäärä on kaikkiaan 1 prosentti EU:n osuudesta lainatakausjärjestelyyn ja 1,5 prosenttia sen osuudesta pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmään.
The maximum amount of management costs and fees payable for the two instruments over their lifetime is 129.7 million euro, as detailed in Table 2. 
Veloitettavien hallinnointikustannusten ja -palkkioiden enimmäismäärä tarkastuksen kohteena olleiden kahden välineen osalta niiden eliniän aikana on 129,7 miljoonaa euroa (ks. taulukko 2).
Costs will increase once the top-up of the contribution by EFSI is formalised by amendments to the delegation agreements (see paragraph 17). 
Kustannukset kasvavat, kun Euroopan strategisten investointien rahastosta saatava täydennys on vahvistettu delegointisopimusten tarkistuksilla (ks. kohta 17).
The annual20 management costs and fees for the two instruments will be around 6.5 million euro (not taking into account the EFSI top-up).While the EIF is mainly publicly 19 20 Considering a lifetime of 21 years. 
Tarkastuksen kohteena olleiden kahden välineen vuotuiset20 hallinnointikustannukset ja -palkkiot ovat noin 6,5 miljoonaa euroa (ilman Euroopan strategisten investointien rahastosta saatavaa täydennystä).
owned21, with the EU holding 29.81 % of the share capital, it is nevertheless important to ensure that the fees are appropriate. 
Vaikka Euroopan investointirahasto on pääasiassa julkisomisteinen21 ja EU omistaa 29,81 prosenttia sen osakepääomasta, on tärkeää varmistaa, että palkkiot ovat tarkoituksenmukaiset.
Therefore, before entering the negotiation phase with the EIF, the Commission should be aware of data on costs (i) incurred by the EIF for running previous loan guarantee instruments, (ii) incurred by national guarantee institutions for running loan guarantee instruments and (iii) charged by the EIF to other bodies from whom it received a management mandate (such as the EIB or national authorities). 
Ennen kuin komissio siirtyy neuvotteluvaiheeseen Euroopan investointirahaston kanssa, komission olisi saatava tiedot kustannuksista, jotka ovat aiheutuneet i) Euroopan investointirahaston aiemmin hoitamista lainatakausvälineistä ja ii) kansallisten takauslaitosten hoitamista lainatakausvälineistä ja iii) jotka Euroopan investointipankki on veloittanut muilta elimiltä, joilta se on saanut hallinnointivaltuutuksen (esimerkiksi Euroopan investointipankilta tai kansallisilta viranomaisilta).
We examined whether such data had been obtained. 
Tilintarkastustuomioistuin selvitti, oliko tällaisia tietoja hankittu.
We found that the Commission did not have at its disposal detailed information of the actual costs of previously run schemes. 
Tarkastuksessa selvisi, ettei komissiolla ollut käytössään yksityiskohtaisia tietoja aiemmin toteutettujen järjestelmien todellisista kustannuksista.
It had limited information on the fees paid by other bodies which had mandated the EIF to run financial instruments on their behalf and limited work was done to compare its costs with those incurred by a sample of nationally run guarantee instruments. 
Sillä oli vain vähän tietoa sellaisten muiden elinten maksamista palkkioista, jotka olivat antaneet Euroopan investointirahaston tehtäväksi hallinnoida rahoitusvälineitä puolestaan. Aiheutuneita kuluja ei pyritty juurikaan vertaamaan kuluihin, joita aiheutui takausvälineistä, jotka kuuluivat kansallisesti hallinnoiduista takausvälineistä poimittuun otokseen.
As a matter of comparison, for guarantee instruments co-financed from the Structural Funds the ceiling imposed, by the relevant regulations, on the management costs and fees is higher than the 6 % charged for the centrally managed instruments. 
Vertailukohtana voidaan mainita, että rakennerahastoista osarahoitettujen takausvälineiden asiaankuuluvissa säännöksissä määritetty hallinnointikustannusten ja -palkkioiden enimmäismäärä on korkeampi kuin keskitetysti hallinnoiduista välineistä veloitettu 6 prosenttia.
However, the actual costs stayed below the ceiling. 
Todelliset kustannukset jäivät kuitenkin enimmäismäärän alapuolelle.
According to indicative data on the implementation of guarantee instruments co-financed from the Structural Funds22 over the 2007-2013 period the annual average23 management costs and fees are currently in the same range as those paid by the Commission for the two instruments audited. 
Rakennerahastoista osarahoitettujen takausvälineiden toteuttamista koskevien alustavien tietojen perusteella22 ohjelmakaudella 2007–2013 niiden hallinnointikustannusten ja -palkkioiden vuotuinen keskiarvo23 on tällä hetkellä samalla vaihteluvälillä kuin komission tarkastuksen kohteena olleista kahdesta välineestä maksamissa hallinnointikustannuksissa ja -palkkioissa.
In addition to the above-mentioned fees, for the InnovFin SME Guarantee Facility, the EIF is entitled to receive a risk fee as compensation for sharing part of the risk for this instrument (see paragraph 12 and Figure 1). 
Edellä mainittujen palkkioiden lisäksi Euroopan investointirahasto on oikeutettu pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmän osalta riskimaksuun korvauksena siitä, että rahasto jakaa osan kyseiseen välineeseen liittyvästä riskistä (ks. kohta 12 ja kaavio 1).
The risk associated with the EIF exposure depends on the risk profile of the underlying portfolio and the amount of the EU contribution, the latter being paid in annual instalments and in advance of the actual approval of the guarantees. 
Euroopan investointirahastoon liitetty riski riippuu sen perustana olevan salkun riskiprofiilista ja EU:n osuuden määrästä. Jälkimmäinen maksetaan vuotuisina erinä ja ennen takausten todellista hyväksyntää.
Until 2022, loans can be included under the InnovFin SME Guarantee Facility, so the risk profile of the portfolio can keep changing. 
Pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmään voidaan sisällyttää lainoja vuoteen 2022 asti, joten salkun riskiprofiili saattaa edelleen muuttua.
Financial intermediaries must pay a guarantee fee (see paragraph 11) which is an income for the Facility. 
Rahoituksen välittäjien on maksettava takausmaksu (ks. kohta 11), mikä on tuloa järjestelmälle.
The EU contribution will only be used for paying the risk fees when the guarantee fee is insufficient to cover the full amount of the risk fee that the EIF is entitled to. 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/2016, kohdat 109–131. maksamiseen vain, jos takausmaksu ei riitä kattamaan investointirahastolle tarkoitettua riskimaksua kokonaisuudessaan.
The risk fee is set at 1.25 % per annum on 80 % of the outstanding guaranteed amount (as the EU’s contribution is expected to correspond to 20 % of the total guaranteed amount to all intermediaries taken together). 
Riskimaksuksi on asetettu 1,25 prosenttia vuodessa 80 prosentista jäljellä olevasta takaussummasta (koska EU:n osuuden odotetaan vastaavan 20:tä prosenttia kaikille rahoituksen välittäjille myönnettyjen takausten kokonaismäärästä).
The maximum total amount of risk fee chargeable by the EIF during the lifetime of the Facility is 10 % of the EU’s contribution (i.e. 106 million euro). 
Euroopan investointirahaston veloittamien riskimaksujen kokonaismäärä on järjestelmän eliniän aikana enintään 10 prosenttia EU:n osuudesta (eli 106 miljoonaa euroa).
There is a risk that the fee may overcompensate the EIF for the risk actually taken. 
Maksu saattaa ylikompensoida Euroopan investointirahastolle aiheutuvan todellisen riskin.
This is because the fee is paid on 80 % of the outstanding guaranteed amount even when the paid-in EU contribution exceeds 20 % of the guaranteed amount (in other words, when the actual exposure of the EIF is less than 80 %). 
Tämä johtuu siitä, että maksu maksetaan 80 prosentista jäljellä olevaa takaussummaa, vaikka maksettu EU:n osuus ylittää 20 prosenttia takaussummasta (eli kun Euroopan investointirahaston todellinen vastuu on alle 80 prosenttia).
Nevertheless there is no mechanism for reviewing the risk fee paid to the EIF up until 2022. 
Euroopan investointirahastolle maksettavan riskimaksun tarkistamiseen ennen vuotta 2022 ei ole kuitenkaan mekanismia.