natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(7) It proposed an enhancement in the reduction in the guide price from 50 % to 60 % of the rate of overshoot of the GNQs which was estimated would reduce Community expenditure by an annual amount of approximately 75 million euro. 
(7) Ehdotuksessa esitettiin, että kohdehinnan leikkausta lisättäisiin 50 prosentista 60 prosenttiin kansallisten taattujen määrien ylittävästä osuudesta; toimenpiteen avulla yhteisön menojen vähennyksen arvioitiin olevan noin 75 miljoonaa euroa vuodessa.
(8) Article 7(4) of Council Regulation (EC) No 1051/2001. 
(8) Neuvoston asetus (EY) N:o 1051/2001, 7 artiklan 4 kohta.
When production exceeds 1,5 million tonnes (Greece 1 138 000 tonnes, Spain 362 000 tonnes), the reduction in the guide price of 50 % of the rate of overshoot of the GNQs is increased by two percentage points for each additional 20 000 tonnes produced (Greece 15 170 tonnes, Spain 4 830 tonnes). 
Kun tuotanto ylittää 1,5 miljoonaa tonnia (Kreikassa 1 138 000 tonnia ja Espanjassa 362 000 tonnia), kohdehinnan alennuksena käytettävää 50:tä prosenttia korotetaan kahdella prosenttiyksiköllä kultakin yli-määräiseltä 20 000 tonnilta (Kreikan osalta 15 170 tonnilta ja Espanjan osalta 4 830 tonnilta).
9.12.2003 Year 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/2000 2000/01 2001/02 EN Official Journal of the European Union Table 4 C 298/29 EU (10, 12 or 15) (1) 124,7 106,2 151,1 355,0 667,6 522,3 642,0 493,0 437,9 685,6 737,9 663,1 675,5 747,6 794,7 770 895,9 853,9 735,1 804 Quantities eligible for aid (tonnes) Spain Italy Expenditure (EUR million (*)) Expenditure on aid for cotton production since 1982. 
9.12.2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 298/29 Vuosi 1982/1983 1983/1984 1984/1985 1985/1986 1986/1987 1987/1988 1988/1989 1989/1990 1990/1991 1991/1992 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 1998/1999 1999/2000 2000/2001 2001/2002 Kreikka Portugali EU (10, 12 tai 15) (1) Kreikka Espanja Italia 333162 124,7 428 453 106,2 481 246 151,1 561 540 355,0 952 329 468,1 199,5 875 518 358,2 164,1 1 189 574 434,9 207,0 0,1 1 098 547 398,0 95,0 0,01 991743 313,4 124,4 0,1 999 024 499,1 186,5 — 984 617 570,1 167,8 — 1 084 559 602,6 60,5 — 1 334 649 603 72,5 1 469 199 671,4 76,2 1 227 871 603,3 191,5 1 464 942 590,9 179,1 1 548 614 675,5 220,4 1 760 268 640,1 213,5 1 573 530 544,9 190,2 1 574 699 571 233 Taulukko 5 Portugali EU (10, 12 tai 15) (1) 124,7 106,2 151,1 355,0 667,6 522,3 642,0 493,0 437,9 685,6 737,9 663,1 675,5 747,6 794,7 770 895,9 853,9 735,1 804 TUKIKELPOISET MÄÄRÄT (tonnia) Espanja Italia MENOT (milj.
Greece 333 162 428 453 481 246 561 540 667 779 600 448 805 856 886 919 709 871 719 449 760 685 985 676 1 191 400 1 364 798 927 650 1 085 482 1 210 900 1 350 677 1 272 873 1 273 103 EU (10, 12 or 15) (1) Greece Spain Italy 333162 124,7 428 453 106,2 481 246 151,1 561 540 355,0 952 329 468,1 199,5 875 518 358,2 164,1 1 189 574 434,9 207,0 0,1 1 098 547 398,0 95,0 0,01 991 743 313,4 124,4 0,1 999 024 499,1 186,5 — 984 617 570,1 167,8 — 1 084 559 602,6 60,5 — 1 334 649 603 72,5 1 469 199 671,4 76,2 1 227 871 603,3 191,5 1 464 942 590,9 179,1 1 548 614 675,5 220,4 1 760 268 640,1 213,5 1 573 530 544,9 190,2 1 574 699 571 233 Table 5 Comparison of the aid for cotton with that paid for alternative crops AID PER HECTARE Portugal Portugal 284 550 275 070 383 619 99 211 599 29 281 838 32 279 575 — 223 932 — 98 883 — 143 249 104 400 300 221 379 358 337 567 409 518 300 657 336 984 — 1 — 99 147 73 0 612 — — — — — — — (EUR/ha) Non-fibre flax 452 369 (1) The figures for the marketing years 1982 to 1986 (10 EU Member States). 
EUR (*)) Taulukko 4 Puuvillan tuotantotukeen liittyvät menot vuodesta 1982 333 162 428 453 481 246 561 540 667 779 600 448 805 856 886 919 709 871 719449 760 685 985 676 1 191 400 1 364 798 927 650 1 085 482 1 210 900 1 350 677 1 272 873 1 273 103 284 550 275 070 383 619 99 211 599 29 281 838 32 279 575 — 223 932 — 98 883 — 143 249 104 400 300 221 379 358 337 567 409 518 300 657 336 984 — 1 — 99 147 73 0 612 — — — — — — — (euroa/ha) Muu kuin kuitupellava 452 369 (euroa/ha) (1) Luvut markkinointivuosilta 1982–1986 (10 jäsenvaltion EU).
The figures for the marketing years 1986 to 1994 (12 EU Member States). 
Luvut markkinointivuosilta 1986–1994 (12 jäsenvaltion EU).
The figures for the marketing years 1994 to 2001 (15 EU Member States). (*) Million Ecu up to 1998. 
Luvut markkinointivuosilta 1994–2001 (15 jäsenvaltion EU). (*) Miljoonaa ecua vuoteen 1998.
Source: Commission DG Agri/C/200. 
Lähde: Komission maatalouden pääosasto/linja C/2001.
Crop/Region Andalusia (irrigated) Greece (region 1) Cotton 2 071 1 508 Maize Cereals (exclud-Durum Oilseeds Protein ing maize) wheat crops 478 234 530 584 338 484 191 550 349 275 Source: Commission working paper, ‘The Cotton Sector in the European Union’ (Sec(2000)1630 of 5.10.2000). 
Puuvillan tuotantotuki verrattuna vaihtoehtoisista viljelykasveista maksettavaan tukeen PINTA-ALATUKI Satokasvi/Alue Andalusia, keinokasteltu Kreikka, alue 1 Puuvilla 2 071 1 508 Maissi Viljat (ei maissi) Durumvehnä Öljysiemenet Valkuaiskasvit 478 234 530 584 338 484 191 550 349 275 Lähde: Komission työasiakirja, puuvilla-ala Euroopan unionissa (Sec(2000)1630, 5.10.2000).
NB: (a) The table ignores costs of production. (b) Higher profitability in Andalusia compared to Greece is a reflection of higher average yields in Spain. (c) Average annual aid in the years 1995 to 1999. 
Huom. (a) Taulukossa ei oteta huomioon tuotantokustannuksia. (b) Andalusian suuremmat luvut osoittavat, että Espanjassa tuotokset ovat suurempia kuin Kreikassa. (c) Keskimääräinen tuki vuosittain jaksolla 1995–1999.
Comparison of margins over total inputs for cotton as compared with durum wheat and grain maize Macedonia-Thrace 1998 1999 Cotton 616 572 2000 572 192 113 2000 989 387 191 2000 1 253 533 1 064 (EUR/ha) Durum wheat Grain maize Thessaly 301 192 144 119 1998 1999 Cotton 445 738 Durum wheat Grain maize Andalusia 341 15 1998 1 241 545 736 344 598 1999 1 132 488 Cotton Durum wheat Grain maize Source: Commission DG AGRI/G.3, March 2003. 
Tuoton suhde kokonaispanokseen puuvilla-alalla, verrattuna durumvehnään ja maissiin Makedonia-Thraki 1998 Puuvilla 616 Durumvehnä 301 Maissi 144 Thessalia 1998 Puuvilla 445 Durumvehnä 341 Maissi 15 Andalusia 1998 1999 2000 572 572 192 192 119 113 1999 2000 738 989 344 387 598 191 1999 2000 1132 1 253 488 533 1 064 Puuvilla Durumvehnä 545 Maissi 736 Lähde: Komission maatalouden pääosasto/G.3, maaliskuu 2003. 1 241
C 298/30 EN Official Journal of the European Union 9.12.2003 Stabiliser system 28. 
C 298/30 FI Euroopan unionin virallinen lehti 9.12.2003 Vakauttajamekanismi 28.
When production reaches the stated thresholds for implementing the strengthened stabiliser mechanism (Greece 1 138 000 tonnes and Spain 362 000 tonnes), the minimum price payable to the producer is reduced by 24 % (24,18 euro/100 kg). 
Kun tuotanto saavuttaa vahvistetun vakauttajamekanismin mukaisen kynnysarvon (Kreikan osalta 1 138 000 tonnia ja Espanjan osalta 362 000 tonnia), tuottajalle maksettavaa vähimmäishintaa alennetaan 24 prosenttia (24,18 euroa sadalta kilogrammalta).
When production reaches 1,7 million tonnes (an increase of 13 % over the thresholds) the minimum price is reduced by 48 % (48,28 euro/100 kg) and when production reaches 1,840 million tonnes (an increase of 23 % over the thresholds) the support payable to the producer is reduced by 69 % (70,07 euro/100 kg). 
Kun tuotanto nousee 1,7 miljoonaan tonniin (eli ylittää 13 prosentilla kynnysarvon), vähimmäishintaa alennetaan 48 prosenttia (48,28 euroa sadalta kilogrammalta), ja kun tuotanto on 1,840 miljoonaa tonnia (kynnys ylittyy 23 prosenttia), tuottajalle maksettavaa tukea alennetaan 69 prosenttia (70,07 euroa sadalta kilogrammalta).
While market prices do vary, it is in or around this level of penalisation that the amount of the aid diminishes to nothing (1) and the amount payable to the producer equates to the commercial value of the cotton. 
Markkinahinnat vaihtelevat, mutta osapuilleen tällä seuraamustasolla tuen osuus häviää (1) ja tuottajalle maksettava määrä vastaa puuvillan kaupallista arvoa.
In 2001/02 marketing year, which was the first year of the application of the new Community and national rules, Greek production reached 1,354 million tonnes which is 19 % greater than the threshold for implementing the strengthened stabiliser mechanism. 
Markkinointivuonna 2001/2002, jolloin sovellettiin ensimmäistä kertaa uusia kansallisia ja yhteisön sääntöjä, tuotanto oli Kreikassa yhteensä 1,354 miljoonaa tonnia, mikä ylittää 19 prosentilla kynnysarvon, jonka jälkeen sovelletaan vahvistettua vakauttajamekanismia.
The Greek authorities made application to the Commission to have production totalling 206 362 tonnes regarded as outside of the scheme and neither grant aided nor taken into consideration when deciding the level of penalisation to apply to the aid rate. 
Kreikan viranomaiset pyysivät komissiota jättämään 206 362 suuruisen tuotantomäärän tukijärjestelmän ulkopuolelle niin, ettei sille olisi myönnetty tukea eikä sitä olisi otettu huomioon päätettäessä tukeen sovellettavan seuraamuksen tasosta.
This procedure was not covered by the regulations. 
Asetuksissa ei ole säädetty tämän kaltaisesta menettelystä.
The Commission highlighted certain issues in the conception of the regulations, namely: (a) there was an absence of precise rules on whether all production or only that produced in accordance with Community rules should be utilised to determine the impact of the stabiliser mechanism; (b) if, as had been the previous practice, all quantities of sound, fair and merchantable quality produced were used to determine the amount of the penalty, the support received by the producers would have been reduced by 58 % which is considerably greater than the penalty applied in any previous year (2); after the examination of the data provided by the Greek authorities the Commission excluded 144 551 tonnes from the scheme which resulted in a 41 % reduction in the minimum price paid to the producers; (c) the practice of including all production in deciding upon the level of penalisation was at variance with the approach generally followed in other agricultural support schemes; (1) Aid is the guide price of 106,3 euro reduced by the penalty (in this example 70 euro) and the value of the unginned cotton. 
Asetusten yhteydessä komissio on korostanut erityisesti seuraavia seikkoja: a) Ei ollut olemassa täsmällisiä sääntöjä siitä, pitäisikö vakauttajamekanismin vaikutuksen määrittämisessä ottaa huomioon kokonaistuotanto vai ainoastaan yhteisön sääntöjen mukainen tuotanto. b) Jos olisi sovellettu edellistä käytäntöä, jonka mukaan kokonaistuotannon laadun virheettömyyttä, aitoutta ja myyntikelpoisuutta käytetään seuraamuksien määrittämisen pohjana, tuottajien saama tuki olisi alentunut 58 prosenttia, mikä olisi ollut huomattavasti edellisenä vuonna sovellettua seuraamus-tasoa enemmän (2). Tarkastettuaan Kreikan viranomaisten ilmoittamat tiedot komissio jätti järjestelmän ulkopuolelle 144 551 tonnia puuvillaa ja tuottajille maksettu vähimmäishinta laski sen perusteella 41 prosenttia. c) Kokonaistuotannon ottaminen mukaan päätettäessä seuraamusten tasosta on käytäntö, joka poikkeaa muissa maatalouden tukijärjestelyissä yleisesti sovelletusta käytännöstä. (1) Tuen määrä on 106,3 euron kohdehinta, josta on vähennetty seuraamus (tässä tapauksessa 70 euroa) ja puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, arvo.
30. ticular case, prompted the introduction of amending legislation in August 2002, which defines the quantities eligible for aid and the quantities to be included in the determination of the impact of the stabiliser mechanism. 
30. Näiden, tässä tapauksessa komission tekemien, havaintojen pohjalta annettiin elokuussa 2002 uusi asetus, jossa määritellään tukikelpoiset määrät ja ne määrät, jotka otetaan huomioon määriteltäessä vakauttajamekanismin vaikutusta.
These rules were applied to the determination of the effect of the stabiliser mechanism on the aid rate for Greek production in 2001/02 and, as stated, resulted in a 41 % reduction in the minimum price paid to the producers. 
Uusia sääntöjä käytettiin Kreikan osalta markkinointivuoden 2001/2002 tuotantoon sovellettavan vakauttajamekanismin määrittämisessä ja tuottajille maksettu vähimmäishinta laski sen perusteella 41 prosenttia, kuten todettiin aiemmin.
In 2001, actual production in Greece was much greater than that forecasted and a danger existed that the amounts paid by way of advance would be higher than that finally determined as due. 
Vuonna 2001 tosiasiallinen tuotanto Kreikassa oli huomattavasti ennakoitua suurempi, ja oli olemassa riski siitä, että ennakoina maksetut määrät olisivat suurempia kuin lopulta maksettaviksi vahvistetut määrät. Kun tämä mahdollisuus kävi ilmeiseksi, Kreikan maksajavirasto neuvoi siementenpoistoyrityksiä maksamaan kaupallisen arvon vain sille puuvillalle, joka ylitti kullekin tuottajalle erikseen vahvistetun kynnysmäärän.
Difficulties in verifying the accuracy of the area declarations and in establishing eligible quantities 32. Previously, aid had been paid on quantities entering the ginning mills in accordance with the rules laid down, one of which was that the producer must have made a declaration of areas sown with cotton. 
Vaikeudet pinta-alailmoitusten todenmukaisuuden ja tukikelpoisten määrien vahvistamisen tarkistamisessa 32. Aiemmin tuki maksettiin vahvistettujen sääntöjen mukaisesti siementenpoistoyrityksiin toimitettujen määrien perusteella. Yksi säännöistä velvoitti tuottajat ilmoittamaan alan, jolle puuvillaa oli kylvetty.
The 2002 amending legislation (introduced because of the necessity to clarify eligibility requirements) specifically excludes cotton coming from an area not declared or coming from an area restricted for environmental reasons from receiving aid. 
Vuoden 2002 muutosasetuksessa (joka annettiin, koska tukikelpoisuuskriteereitä oli tarpeen selventää) jätetään tuen ulkopuolelle nimenomaisesti ilmoittamattoman alan piiriin kuuluva puuvilla ja puuvilla, jonka tuki on ympäristösyistä evätty.
9.12.2003 EN Official Journal of the European Union C 298/31 33. 
9.12.2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 298/31 33.
Over the years, national authorities have undertaken checks of coherence between the quantities delivered and areas declared and obtained data on yields achieved. 
Vuosien kuluessa kansalliset viranomaiset ovat toimittaneet tarkastuksia toimitettujen määrien, ilmoitettujen pinta-alojen ja saavutettujen tuotoksien yhdenmukaisuuden osalta.
As there can be many reasons why yields might vary, such as weather conditions, farming practices and varieties sown, it is a matter for the national authorities to make a judgment as to the yields which might reasonably have been obtained from the areas declared. 
Tuotokset saattavat kuitenkin vaihdella useistakin syistä, esimerkiksi sääolo-suhteiden, viljelykäytäntöjen ja kylvettyjen lajikkeiden mukaan. Kansalliset viranomaiset arvioivat tuotoksen kohtuullisen määrän, jonka ilmoitetuilta aloilta voi saada.
However, weaknesses in IACS in Greece limits the reliability of the system as a source of accurate and comprehensive information on which to base judgments and as a tool for further checking. 
Puutteet yhdennetyssä hallintoja valvontajärjestelmässä Kreikassa kuitenkin vähentävät järjestelmän luotettavuutta todenmukaisten ja kattavien tietojen lähteenä.
Furthermore, as it is impossible in practice to check the origin of all deliveries to ginning mills, the risk exists that aid will be paid on quantities cultivated on undeclared areas or from areas excluded for environmental reasons. 
Koska on mahdotonta käytännössä tarkastaa kaikkien siementenpoistoyrityksiin tulevien toimitusten alkuperää, on lisäksi olemassa riski, että tukea maksetaan tuotantomääristä, jotka on viljelty ilmoittamattomalla alalla tai alalla, jolta tuki on ympäristösyistä evätty.
The regulations require that the national authorities verify the accuracy of at least 5 % of the area declarations through the use of on-the-spot inspections which compare the area planted with cotton with that declared (1). 
Asetusten mukaan kansallisten viranomaisten on tarkastettava paikalla vähintään viisi prosenttia puuvillan tuottajien pinta-alailmoituksista selvittääkseen, vastaako viljelty ala ilmoitettua alaa (1).
However, on-the-spot inspections may fail to identify areas planted to cotton but not declared. 
Paikalla toimitetuissa tarkastuksissa ei kuitenkaan välttämättä pystytä tunnistamaan alueita, joilla viljellään puuvillaa, mutta jotka eivät kuuluu ilmoitettuun alaan.
With regard to the on-the-spot inspections undertaken in 2000, the Greek national authorities discovered only three discrepancies in over 5 000 area declarations checked. 
Kreikan kansalliset viranomaiset havaitsivat paikalla toimitetuissa tarkastuksissa vain kolme poikkeamaa yli 5 000 pinta-alailmoituksen joukossa, jotka tarkastettiin vuonna 2000.
In contrast, extensive checking undertaken in the following year concluded that about 10 % (44 000 hectares) of the total area cultivated was either not declared under IACS or was declared as cultivated with another crop. 
Sitä vastoin seuraavana vuonna suoritetussa laaja-alaisessa tarkastuksessa ilmeni, että noin 10:tä prosenttia (44 000 hehtaaria) viljellystä kokonaispinta-alasta ei ollut joko ilmoitettu yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän mukaisesti tai sillä viljeltiin muita satokasveja kuin puuvillaa.
In that year (2001) 94 000 producers submitted area declarations showing cotton cultivation on a total of 379 000 hectares. 
Kyseisenä vuonna (2001) 94 000 tuottajaa toimitti pinta-alailmoituksia, joiden mukaan puuvillan viljelyyn käytössä ollut ala oli yhteensä 379 000 hehtaaria.
Given that the average area cultivated by each producer was four hectares, it is likely that a substantial number did not declare the full extent of the areas devoted to cotton in 2001. 
Koska viljelty ala tuottajaa kohden oli keskimäärin 4hehtaaria, on todennäköistä, että huomattava määrä tuottajista ei ilmoittanut vuonna 2001 puuvillan viljelyyn käyttämäänsä kokonaispinta-alaa.
The extensive checks carried out by Greece in 2001 provided the basis for a regulation of the Commission to place a quantity of cotton outside the scheme. 
Kreikan toimittamat lisätarkastukset vuonna 2001 olivat perustana komission asetukselle, jossa säädetään järjestelmän ulkopuolelle jätettävän puuvillan määrästä.
This cotton came from areas not eligible for aid pursuant to Article 17(3) of Council Regulation (EC) No 1051/ 2001 (2) or from areas not declared under IACS or declared as (1) Article 13(1)(a) of Commission Regulation (EC) No 1591/2001. 
Järjestelmän ulkopuolelle jätettiin puuvilla, joka oli peräisin alueilta, jotka eivät ole tukikelpoisia neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 (2) 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti tai alueilta, joita ei ollut ilmoitettu yhden-(1) Komission asetus (EY) N:o 1591/2001, 13 artiklan 1 kohdan a alakohta.
(2) Article 17(3) of Council Regulation (EC) No 1051/2001 makes provision for Member States to restrict the areas eligible for production aid for unginned cotton on the basis of objective criteria related to the cultivated with another crop. 
(2) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 17 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on tarvittaessa rajoitettava puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tuotantotukeen oikeutettuja pinta-aloja puolueettomin perustein, jotka koskevat ympäristöä. netyssä hallintoja valvontajärjestelmässä tai joilla oli ilmoitettu viljeltävän muita satokasveja.
The financial position of the ginners under the scheme has not been reviewed in the light of changing circumstances, in particular increasing levels of production 36. 
Järjestelmän piiriin kuuluvien siementenpoistoyritysten taloudellista tilannetta ei ole tarkistettu muuttuviin olosuhteisiin, erityisesti kasvaviin tuotantomääriin nähden 36.
The regulation provides that (3), for the purpose of determining the amount of the aid, the unginned cotton acquired by the ginners is deemed to have a value of between 20,6 % to 24,4 % of the internationally quoted price for ginned cotton. 
Asetuksessa (3) säädetään, että tuen määrittämistarkoi-tuksissa siementenpoistoyritysten saaman siemenellisen puuvillan arvo on 20,6–24,4 prosenttia puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnasta.
The mechanism for determining how much aid is paid to the ginners is designed in such a way as to provide the ginner with a trading profit, sufficient to cover the cost of ginning of between 98,8 euro and 125,4 euro/tonne (see Table 6 for detail). 
Mekanismi, jota käytetään määritettäessä siementenpoistoyrityksille myönnettävää tukea, on suunniteltu siten, että yrityksille jää riittävästi voittoa kattamaan tonnia kohden aiheutuvat 98,8–125,4 euron kustannukset, jotka aiheutuvat siementen poistamisesta — ks. yksityiskohdat taulukosta 6.
Prior to 1995, the Commission calculated the cost of ginning and set the value of the unginned cotton at a level which provided the ginners with funds sufficient to cover the operating costs incurred by them. 
Ennen vuotta 1995 komissio laski siementen poistosta aiheutuvat kustannukset ja vahvisti siemenellisen puuvillan arvon tasolle, joka turvasi siementenpoistoyrityksille riittävästi varoja kattamaan toiminnasta aiheutuvat kulut.
However, as this exercise proved cumbersome and difficulties were experienced in getting sufficient and reliable data, a simplified procedure was introduced (4) which determines the value of the unginned cotton with reference to the historical relationship between the market price of the ginned cotton and the value determined by the Commission for the unginned cotton. 
Menetelmä oli kuitenkin työläs ja komissiolla oli vaikeuksia saada riittäviä ja luotettavia tietoja, joten otettiin käyttöön yksinkertaistettu menettely (4), jossa siemenellisen puuvillan arvo määräytyy suhteessa puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahintaan ja komission määrittämään siemenellisen puuvillan arvoon.
The cost of ginning may have changed with the passage of time and with increased throughput but the Commission has not reviewed the funding received by ginners against actual operating costs and is thus unaware of whether a potential exists to reduce Community expenditure by altering the percentages applied. 
Siementen poistamisesta aiheutuvat kulut ovat saattaneet muuttua ajan myötä ja tuotannon lisäännyttyä, mutta komissio ei ole tarkistanut siementenpoistoyritysten saamaa rahoitusta suhteessa todellisiin toiminnasta aiheutuviin menoihin, eikä komissio näin ollen ole selvillä siitä, olisiko yhteisön menoja mahdollista vähentää muuttamalla sovellettavia prosenttiosuuksia.
None of the ginners interviewed during the audit expressed dissatisfaction with the mechanism used to determine the value of the unginned cotton. 
Yksikään siementenpoistoyritys, jonka edustajille esitettiin kysymyksiä tarkastuksen aikana, ei ilmoittanut olevansa tyytymätön raakapuuvillan arvon määrittämisessä käytettyyn järjestelmään.
(3) Article 2(2) of Commission Regulation (EC) No 1591/2001. 
(3) Komission asetus (EY) N:o 1591/2001, 2 artiklan 2 kohta.
(4) Article 3 of Council Regulation (EC) No 1554/1995 of 29 June 1995 environment. (OJ L 148, 30.6.1995, p. 
(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 1554/1995, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, 3 artikla (EYVL L 148, 30.6.1995, s.
(2) Guide price of 1 063 euro/tonne multiplied by 1,5 million tonnes. 
(2) Tavoitehinta 1 063 euroa tonnilta kerrottuna 1,5 miljoonalla tonnilla.
(3) Abatement following the application of the stabiliser mechanism. 
(3) Tuki vähenee vakauttajamekanismin soveltamisen seurauksena.
(4) Minimum price of euro 1 514 850 000 less penalty of euro 362 600 000. (Minimum price = 1 009,9 euro/tonne multiplied by 1,5 million tonnes = 1 514 850 000). 
(4) Vähimmäishinta 1 514 850 000 euroa vähennettynä 362 600 000 euron seuraamussummalla (vähimmäishinta = 1 009,9 euroa tonnilta kerrottuna 1,5 miljoonalla tonnilla = 1 514 850 000 euroa).
(5) An amount of 53,1 euro/tonne paid to ginners to cover the cost of administration. 
(5) Siementenpoistoyrityksille maksetaan 53,1 euroa tonnilta hallinnollisten kulujen kattamiseksi.