natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For example, the EU contribution of 10 million euros in 2016 to the Natural Capital Finance Facility27 is included in the climate tracking exercise. 
Esimerkiksi EU:n luonnonpääoman rahoitusjärjestelyyn vuonna 2016 osoittama kymmenen miljoonan euron suuruinen panostus27 sisältyy ilmastotoimien seurantaan.
This facility’s actual contribution could be 10 times as high28. 
Tämän välineen todellinen osuus voisi olla kymmenkertainen28.
Tracking progress towards the 20 % in the EU core budget does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action. 
Asetetun 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen seuranta EU:n pääasiallisen talousarvion osalta ei anna kuvaa ilmastotoimia koskevien EU:n menojen kaikista taloudellisista vaikutuksista.
38 At the same time, we found a potential overestimate of the Natural Capital Finance Facility’s contribution to climate action. 
38 Samanaikaisesti tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että luonnonpääoman rahoitusjärjestelyn avulla ilmastotoimiin myönnettävä osuus on ehkä arvioitu liian suureksi.
This is because it can also invest in fields which do not have climate expenditure as either a principal or significant objective. 
Rahoitusjärjestely voi näet investoida myös aloille, joilla ilmastomenot eivät ole pääasiallisena tai huomattavana tavoitteena.
Overall progress made towards reaching the target, but reporting only partially reliable and not focused enough on results 39 The system used to monitor progress towards the 20 % target is incorporated in the Commission’s annual budgetary procedure. 
Tavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty, mutta raportointi ei ole kaikilta osin luotettavaa eikä keskity riittävästi tuloksiin 39 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen seurannassa käytetty järjestelmä sisältyy komission vuotuiseen talousarviomenettelyyn.
Each directorate-general determines the level of tracking detail required and reports the aggregates to Directorate-General Budget. Both Directorate-General Budget and Directorate-General Climate Action monitor progress on an annual basis. 
Kukin pääosasto määrittelee seurannan tarkkuustason ja toimittaa koosteet budjettipääosastolle. Sekä budjettipääosasto että ilmastotoimien pääosasto seuraavat edistymistä vuosittain.
40 On average, the climate contribution rate has stood at 17.6 % between 2014 and 2016. 
40 Ilmastomenojen osuus on ollut keskimäärin 17,6 prosenttia vuosina 2014–2016.
The Commission working document accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework29 suggests that progress has been made between these years (see Figure 6), since the total EU budget contribution to climate funding was estimated by the Commission to be 13.6 % in 2014, 17.3 % in 2015 and 20.9 % in 2016. 
Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin liitteenä olevan komission val-misteluasiakirjan29 mukaan edistymistä on tapahtunut näinä vuosina (ks. kaavio 6): komissio on arvioinut, että ilmastorahoituksen osuus EU:n budjetissa oli vuonna 2014 yhteensä 13,6 prosenttia, vuonna 2015 yhteensä 17,3 prosenttia ja vuonna 2016 kaikkiaan 20,9 prosenttia.
For 2017, the Commission estimates — based on its draft budget proposal — the climate funding to be 19.3 %. 
Komissio arvioi alustavan talousarvioesityksensä pohjalta ilmastorahoituksen osuuden olevan vuonna 2017 yhteensä 19,3 prosenttia.
25 COM(2014) 903 final of 26 November 2014, ‘An investment Plan for Europe’, pp.7, 10 and 11. 
25 COM(2014) 903 final, 26. marraskuuta 2014, ”Euroopan investointiohjelma”, s. 7, 10 ja 11.
26 Commission estimate as at the end of 2015, see Special Report No 19/2016 ‘Implementing the EU budget through financial instruments — lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period’, paragraph 21 (http://eca. europa.eu). 
26 Komission arvio vuoden 2015 lopulla, ks. erityiskertomus nro 19/2016: ”EU:n talousarvion toteuttaminen rahoitusvälineiden avulla – ohjelmakaudelta 2007–2013 saatujen kokemusten hyödyntäminen”, kohta 21 (http://eca.europa.eu).
27 Developed by the European Investment Bank and the Commission, this financial instrument, which is part of the LIFE programme, seeks to use public funds to leverage private investment in natural capital activities. 
27 Tällä Life-ohjelmaan kuuluvalla rahoitusvälineellä, jonka Euroopan investointipankki ja komissio ovat kehittäneet, pyritään julkisia varoja käyttämällä saamaan aikaan yksityisiä investointeja luonnonpääomatoimiin.
28 The Natural Capital Finance Facility is expected to provide finance of 100 to 125 million euros between 2015 and 2017. 
28 Luonnonpääoman rahoitusjärjestelyn arvellaan myöntävän rahoitusta 100–125 miljoonaa euroa vuosina 2015–2017.
29 SWD(2016) 299 of 14 September 2016 accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework COM(2016) 603 final. 
29 Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin (COM(2016 603 final) liitteeenä oleva asiakirja SWD(2016) 299, 14. syyskuuta 2016.
Observations 26 Overview of climate-related spending plans for 2014 to 2016 25 20 15 10 5 0 20.9 % Target 20 % 13.6 % 17.3 % 17.6 % 2014 2015 2016 Average 2014-2016 Source: Commission data, mid-term review of the multiannual financial framework 2014-2020, SWD(2016) 299 final. 
Huomautukset 26 Suunnitellut ilmastoon liittyvät menot vuosina 2014–2016 25 20 15 10 5 0 20,9 % Tavoite 20 % 17,6 % 13,6 % 17,3 % 2014 2015 2016 Keskiarvo 2014–2016 Lähde: Komission tiedot, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi, SWD(2016) 299 final.
41 The Commission acknowledged in a 2015 annual activity report that it was not in a position to assess with confidence whether it was on track to reach the 20 % objective for the 2014-2020 multiannual financial framework period overall30. 
41 Komissio totesi vuoden 2015 toimintakertomuksessa, että se ei kykene arvioimaan luotettavalla tavalla, pystyykö se pysymään yleisesti 20 prosentin tavoitteessaan monivuotisen rahoituskehyksen kaudella eli vuosina 2014–202030.
The Commission assessed progress towards the 20 % target in the multiannual financial framework mid-term review, published on 14 September 2016. 
Komissio arvioi 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen edistymistä vuosia 2014– 2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa, joka julkaistiin 14. syyskuuta 2016.
It estimated that 18.9 % of the EU budget would be spent on climate action. 
Komission arvioin mukaan ilmastotoimiin käytetään 18,9 prosenttia EU:n talousarviosta.
We found that the figures for 2014 and 2015 were largely based on estimates. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vuosien 2014 ja 2015 luvut perustuivat pitkälti arvioihin.
This was particularly the case with the European Structural and Investment Funds. 
Tämä koski erityisesti Euroopan rakenne-ja investointirahastoja.
30 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 
30 Ks. ilmastotoimien pääosaston vuoden 2015 toimintakertomus, s.
Share of climate funding in EU budget Figure 6 
Ilmastorahoituksen osuus EU:n budjetissa Kaavio 6
Observations 27 42 While this was unavoidable, since the spending instruments for the new programming period had only just been set up, and so some information was not yet available, these limitations hampered the comparability from one year to the other of the data provided for the period 2014-2016 (see Figure 6). 
Huomautukset 27 42 Tätä oli mahdotonta välttää, sillä rahoitusvälineet uutta ohjelmakautta varten oli juuri perustettu ja joitakin tietoja ei ollut vielä saatavilla. Nämä rajoitukset estivät kautta 2014–2016 varten toimitettujen tietojen eri vuosien välisen vertailun (ks. kaavio 6).
In addition, the approval of the multiannual spending programmes in 2015 automatically contributed to the increase in climate action funding since as programmes were approved their climate-related plans were entered into the system. 
Lisäksi monivuotisten rahoitusohjelmien hyväksyminen vuonna 2015 nosti automaattisesti ilmastotoimien rahoitusta, sillä kun ohjelmat hyväksyttiin, niiden ilmastoa koskevat suunnitelmat vietiin järjestelmään.
As a result, the evolution between 2014 and 2016 cannot be taken as a trend for the whole period. 
Tämän vuoksi vuosien 2014 ja 2016 välistä kehitystä ei voi pitää suuntaa-antavana koko kauden osalta.
43 In the fisheries spending area, Member States do not have to report their planned climate measures to the Commission until 2016. 
43 Kalastuksen menoalalla jäsenvaltioiden ei tarvitse raportoida suunniteltuja ilmas-totoimiaan komissiolle ennen vuotta 2016.
Until they do so, Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries cannot verify the accuracy of the indicative contribution to climate change action objectives communicated by the Member States in their operational programmes. 
Siihen saakka meri-ja kalastusasioiden pääosasto ei pysty todentamaan niiden ohjeellisten määrien tarkkuutta, joita jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet toimenpideohjelmissaan ilmastonmuutostoimien tavoitemääriksi.
44 To date, no tool has been available to provide a multiannual consolidated update on the situation across the EU budget. 
44 Tähän mennessä ei ole ollut käytettävissä välinettä, jolla tiedot voitaisiin päivittää kootusti usealta vuodelta koko EU:n budjetin osalta.
The Commission has recently updated climate-relevant spending data for the whole financial period in the context of the multiannual financial framework mid-term review. 
Komissio on hiljattain monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä saattanut ilmastoalan menotiedot ajan tasalle koko rahoituskaudelta.
45 The established approach presents an inherent risk, since it focuses on identifying the plans for future expenditure. 
45 Kaavailtu lähestymistapa sisältää riskin, sillä siinä keskitytään määrittämään tulevia menoja koskevat suunnitelmat.
Planned expenditure on climate action does not, however, necessarily translate into actual spending. 
Suunnitellut ilmastotoimien menot eivät kuitenkaan välttämättä toteudu tosiasiallisina menoina.
While this audit did not look at actual expenditure, and, in general, data on actual expenditure is not yet available, we found instances which highlighted this inherent risk. 
Tässä tarkastuksessa ei perehdytty tosiasiallisiin menoihin, ja vaikka tosiasiallisia menoja koskevia tietoja ei yleisesti ottaen ole vielä saatavilla, tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tapauksia, joissa mainittu riski korostuu.
When comparing actual expenditure at project level against plans in the LIFE programme, we found that the LIFE projects chosen represented an EU climate action contribution of 34 % of the total EU funds allocated to LIFE. 
Tarkastajat vertasivat tosiasiallisia menoja hanketasolla Life-ohjelmaan sisältyviin suunnitelmiin ja havaitsivat, että valitut Life-hankkeet edustivat 34:ää prosenttia EU:n ilmastotoimien määrärahoista, kun huomioon otetaan kaikki Life-ohjelmalle osoitetut EU-varat.
This fell short of the 49.3 % anticipated in the budgetary documents. 
Tässä jäätiin jälkeen budjettiasiakirjoissa ennakoiduista 49,3 prosentista.
Observations 28 46 This case illustrates the need for the authorities to re-evaluate any projected climate funding contributions once they are sufficiently certain of the nature of their forthcoming expenditure, while avoiding extra administrative costs. 
Huomautukset 28 46 Tapaus osoittaa, että viranomaisten on arvioitava uudelleen kaikki suunnitellut ilmastorahoitusosuudet heti kun on riittävä varmuus tulevien menojen luonteesta. On kuitenkin vältettävä lisäämästä hallinnollisia kuluja.
The Commission has not yet developed a procedure for doing so. 
Komissio ei ole vielä laatinut tähän tarvittavaa menettelyä.
47 In addition, the Commission’s approach to the 20 % target is solely focused on financial data. 
47 Lisäksi komission lähestymistavassa 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi keskitytään ainoastaan rahoitustietoihin.
Information on what funds plan to achieve or have achieved in terms of results such as greenhouse gas reductions is only available for parts of the budget. 
Tietoa siitä, mitä tuloksia – esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä – varoilla on tarkoitus saada aikaan tai on saatu aikaan, on saatavilla vain budjetin joistakin osista.
The information is also not comparable, which hampers the consolidation of the results achieved in different areas. 
Tiedot eivät myöskään ole vertailukelpoisia, mikä haittaa eri aloilla saatujen tulosten koontia.
48 In the European Regional Development Fund, Member States are not obliged to use the common greenhouse gas reduction output indicator apart from in the energy investments. 
48 Euroopan aluekehitysrahastossa jäsenvaltioiden ei tarvitse käyttää kasvihuonekaasupäästöjen vähennystä koskevia yhteisiä indikaattoreita energiainvestointeja lukuun ottamatta.
While Member States may opt to include other areas, we found that not all of the audited Member States did so. 
Vaikka jäsenvaltiot voivat halutessaan ottaa mukaan muita aloja, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikki jäsenvaltiot, joissa tarkastus tehtiin, eivät tee niin.
In addition, different methodologies and tools31 are used to calculate greenhouse gas emissions and reductions. 
Lisäksi kasvihuonekaasupäästöjen ja niiden vähennysten laskemisessa käytetään eri menetelmiä ja välineitä31.
Several Member State authorities are developing tools to calculate emissions for certain project types such as climate-friendly transportation in the European Regional Development Fund. 
Useiden jäsenvaltioiden viranomaiset ovat kehittämässä välineitä päästöjen laskemiseksi tietyntyyppisissä hankkeissa, kuten ilmastoystävällistä liikennettä koskevassa Euroopan aluekehitysrahaston hankkeessa.
We found that where indicators existed, they focused on mitigation within the energy sector, while adaptation related indicators are rare. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jos indikaattoreita oli olemassa, ne keskittyivät hillitsemistoimiin energiasektorilla, kun taas sopeutumiseen liittyvät indikaattorit ovat harvinaisia.
31 For instance, the Commission has referred to its experience with some tools within the budget (e.g. CO2MPARE), and to approaches used at the EIB, the World Bank and other IFIs, and by private investors (e.g. SEI metrics, IIGCC). 
31 Komissio on esimerkiksi viitannut joistakin talousarvioon sisältyvistä välineistä saamiinsa kokemuksiin (esim. CO2MPARE) ja lähestymistapoihin, joita on sovellettu EIP:ssä, Maailmanpankissa ja muissa kansainvälisissä rahoituslaitoksissa tai joita yksityiset sijoittajat soveltavat (esim. SEI metrics, IIGCC).
Observations 29 There is a serious risk that the target will not be met 49 We estimated that the rate of climate funding must be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current multiannual financial framework, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Huomautukset 29 On olemassa suuri riski, että tavoite jää saavuttamatta 49 Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan ilmastorahoituksen osuutta on lisättävä keskimäärin 22 prosenttiin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevina vuosina eli vuosina 2017–2020, jotta 20 prosentin yleistavoite voidaan saavuttaa vuoden 2020 loppuun mennessä.
This matches the estimate produced by the Directorate-General for Climate Action32. 
Tämä vastaa ilmastotoimien pääosaston esittämää arviota32.
Compared to 2014-2016, this means that an increased effort will be required for 2017-2020. 
Kauteen 2014–2016 verrattuna tämä tarkoittaa, että vuosiksi 2017–2020 tarvitaan tehostettuja toimia.
However, the mid-term review estimates an 18.9 % spending on climate action for the period of 2014-2020. 
Väliarvioinnissa arvioidaan kuitenkin ilmastotoimiin liittyvien menojen osuudeksi 18,9 prosenttia kaudella 2014 –2020.
50 We also conducted an analysis in order to assess the Commission’s prognosis. Assuming that the areas responsible for most climate funding (see Table 1) actually provide the anticipated amounts of climate funding, we estimated that the rate of climate funding to be achieved in 2014-2020 in the areas of the EU budget not listed in Table 133 was 18.2 %. 
Olettaen, että ilmastorahoituksen suurimmasta osasta vastaavat alat (ks. taulukko 1) myös tosiasiallisesti myöntävät ennakoidut määrät ilmastorahoitukseen, kaudella 2014–2020 saavutettava ilmastorahoituksen määrä EU:n talousarvion niillä aloilla, joita ei mainita taulukossa 133, olisi tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan 18,2 prosenttia.
This would mean doubling current efforts in these areas34. 
Tätä tarkoittaisi nykyisten toimien kaksinkertaistamista näillä aloilla34.
We could find no evidence showing that the Commission was increasing efforts in these areas and how such a doubling would be feasible. 
Tarkastuksessa ei havaittu evidenssiä siitä, että komissio olisi tehostamassa toimia näillä aloilla, eikä siitä, miten toimien kaksinkertaistaminen olisi toteutettavissa.
51 In addition, there are serious risks that could affect the expected contribution in the areas mentioned in Table 1, which are to provide most of the planned climate funding on 2014-2020 multiannual financial framework. 
51 On myös olemassa suuria riskejä, jotka voivat vaikuttaa odotettuun panostuk-seen taulukossa 1 mainituilla aloilla, joiden on tarkoitus antaa suurin osa kauden 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä suunnitellusta ilmastorahoituksesta.
The main risks are examined sector by sector in the three following sections: — Assumptions concerning the largest contribution from agricultural direct payments to the climate action target are insufficiently justified and this may lead to overestimation (paragraphs 52 to 54). — Application of EU climate coefficients has led to overestimation of the contribution to climate of rural development (paragraphs 55 to 59). — We adapted the climate contributions from agricultural direct payments and rural development measures where necessary to be in line with the principle of conservativeness (see paragraphs 54 and 58). 
Pääasiallisia riskejä tarkastellaan alakohtaisesti seuraavissa kolmessa luvussa: – Oletukset maatalouden suorien tukien suurimmasta osuudesta ilmastotoimiin eivät ole riittävän perusteltuja, mikä saattaa johtaa liian suuriin arvioihin (kohdat 52–54). – EU:n ilmastonmuutoskertoimien soveltaminen on johtanut siihen, että maaseudun kehittämisen osuus ilmastotoimiin on arvioitu liian suureksi (kohdat 55–59). – Tilintarkastustuomioistuin mukautti maatalouden suorien tukien ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden ilmastorahoitusosuuksia soveltuvin osin vastaamaan konservatiivisuusperiaatetta (ks. kohdat 54–58).
These adjustments would reduce agricultural climate funding by up to approximately 33 billion euros, which represents around 15 % of the overall target. — Horizon 2020 has fallen behind its 35 % target and needs to catch up (paragraphs 60 to 64). 
Näillä mukautuksilla maatalousalan ilmastorahoitus vähenisi jopa noin 33 miljardilla eurolla, mikä on noin 15 prosenttia yleistavoitteesta. – Horisontti 2020 on jäänyt jälkeen 35 prosentin tavoitteestaan, ja tämä on kurottava umpeen (kohdat 60–64).
32 See graph in the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2015, p. 
32 Ks. ilmastotoimien pääosaston vuoden 2015 toimintakertomus, s.
33 They are mainly research programmes (excluding Horizon 2020) and the spending programmes under budget headings dealing with security and citizenship, and external relationships of the EU. 
33 Kyse on pääasiassa tutkimusohjelmista (lukuun ottamatta Horisontti 2020 -ohjelmaa) ja rahoitusohjelmista budjettiotsakkeissa, jotka koskevat turvallisuutta ja kansalaisuutta sekä EU:n ulkosuhteita.
34 On the basis of the rate of 11.4 % expected to be achieved for the years 2014-2016, we estimated that a rate of 23.2 % would need to be achieved on average for the remaining years 2017-2020 if the overall target of 20 % was to be reached. 
34 Sen pohjalta, että vuosina 2014–2016 odotetaan saavutettavaksi 11,4 prosentin osuus, tilintarkastustuomioistuin arvioi, että keskimäärin vuosina 2017–2020 olisi saavutettava 23,2 prosentin osuus, jos 20 prosentin yleistavoite halutaan saavuttaa.
Observations 30 Assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target lack sound justification 52 Agricultural direct payments are composed of a greening component, which represents a 30 % share, and of a non-greening component, representing the remaining 70 %. 
Huomautukset 30 Oletukset maatalouden suorien tukien osuudesta ilmastotoimia koskevaan tavoitteeseen eivät ole riittävän perusteltuja 52 Maatalouden suorat tuet muodostuvat viherryttämiistä koskevasta osasta, jonka osuus on 30 prosenttia, ja muusta kuin viherryttämistä koskevasta osasta, jonka osuus on 70 prosenttia.
The Commission estimates that the contribution from agricultural direct payments to climate change will be around 20 % per year in 2016-202035. 
Komission arvion mukaan maatalouden suorien tukien osuus ilmastorahoituksesta tulee olemaan noin 20 prosenttia vuodessa kaudella 2016–202035.
The climate funding is calculated by adding the greening component which contributes 14.0 % and the non-greening component which contributes 5.6 % (see Figure 7). 
Ilmastorahoitus lasketaan lisäämällä viherryttämistä koskevaan osaan, joka on suuruudeltaan 14,0 prosenttia, muu kuin viherryttämistä koskeva osa, jonka osuus on 5,6 prosenttia (ks. kaavio 7).
35 However, on average for the whole 2014-2020 period, the contribution is estimated to be 16.3 % since the payments for agricultural practices beneficial for the climate and the environment, known as ‘greening payments’, have only been included in the calculation since 2016. 
35 Kauden 2014–2020 keskimääräinen osuus on kuitenkin arvioitu 16,3 prosentiksi, sillä ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisia maatalouskäytäntöjä koskevat tuet, ns. viherryttämistuet, on otettu laskelmiin mukaan vasta vuodesta 2016.
Overview of the method designed by the Commission to calculate climate funding from agricultural direct payments Share of direct payments Greening (30 %) Contribution to climate Crop diversification (33 %) x Ecological focus areas (33 %) Permanent pastures (33 %) 20 % x x x EU climate coefficient 0 % 40 % 100 % 40 % Contribution of direct payments to climate 0.00 % 3.96 % 9.90 % 5.60 % 19.46 % Direct payments x outside greening (70 %) Source: Explanation of the methodology for applying climate tracking to direct payments (European Commission). 
Komission menetelmä maatalouden suorista tuista peräisin olevan ilmastorahoituksen laskemiseksi Suorien tukien osuus Viherryttäminen (30 %) Suorat tuet – muu kuin viherryttäminen (70 %) Ilmastorahoitusosuus Viljelyn monipuolistaminen (33 %) x x EU:n ilmastonmuutoskerroin 0% 40% 100 % Suorien tukien osuus ilmastorahoituksessa Ekologiset alat (33 %) Pysyvät laitumet (33 %) x x x 0,00 % 3,96 % 9,90 % 5,60 % 19,46 % 20% 40% 8% Lähde: Explanation of the methodology for applying climate tracking to direct payments (Euroopan komissio).
8% Figure 7 
Kaavio 7
Observations 31 53 The method and the EU climate coefficients applied when calculating the climate contribution of the greening component fairly reflect the climate-relatedness of the three farming practices36 connected with this payment. 
Huomautukset 31 53 Menetelmä ja EU:n ilmastonmuutoskertoimet, joita sovelletaan laskettaessa viherryttämisen osuutta ilmastotoimissa, kuvaavat asianmukaisesti sitä, missä määrin tähän tukeen kytköksissä olevat kolme viljelykäytäntöä36 liittyvät ilmastoon.
However, we found there to be a lack of quantifiable elements justifying the 20 % applied to non-greening direct payments (see Box 3). 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että ei ole olemassa määrällisesti ilmaistavia tekijöitä, joilla perusteltaisiin muuhun kuin viherryttämiseen liittyviin suoriin tukiin sovellettavat 20 prosenttia (ks. laatikko 3).
The Commission considers the final climate contribution of 8 %, i.e. 20 % x 40 %, to be conservative. 
Komissio katsoo, että lopullinen kahdeksan prosentin ilmastorahoitusosuus, eli 20 × 40 prosenttia, on konservatiivinen.