natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Technical capacities are now better addressed through initiatives such as the e-practice portal. 
Tekniset valmiudet otetaan nykyään paremmin huomioon esimerkiksi e-Practice-portaalin kaltaisissa aloitteissa.
Recommendation 1 (a) Since 2006, Member States and the Commission have worked together to coordinate actions better, and to exchange good practice. 
Suositus nro 1 a) Jäsenvaltiot ja komissio ovat tehneet yhteistyötä vuodesta 2006 alkaen parantaakseen toimien koordinointia ja vaihtaakseen hyviä käytänteitä.
Today, all Member States have developed more sophisticated e-Government strategies, as demonstrated through their participation in the e-Government Group just established by the European Commission as a means of joint governance (European Commission with Member States) of the e-Government Action Plan 2011–15. 
Kaikki jäsenvaltiot ovat nykyään jo laatineet pidemmälle kehitetyt sähköisen hallinnon strategiat, mikä ilmenee niiden osallistumisessa Euroopan komission äskettäin perustamaan sähköisen hallinnon työryhmään, jolla osaltaan edistetään sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman 2011–2015 yhteistä hallinnointia (Euroopan komission ja jäsenvaltioiden kesken).
While the dominant paradigm in e-Government strategies today is indeed the design of user-driven services, the level of detail of the national strategies is decided in the Member States. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Vaikka sähköisen hallinnon strategioiden hallitsevana piirteenä on nykyään käyttäjäystävällisten palvelujen suunnittelu, kansallisten strategioiden yksityiskohdat päätetään jäsenvaltioissa. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
51 Recommendation 1 (b) The Commission is supportive of this recommendation and will continue to encourage Member States to assess projects on the basis of likely costs and benefits. 
51 Suositus nro 1 b) Komissio tukee tätä suositusta ja kannustaa edelleen jäsenvaltioita arvioimaan hankkeita niiden todennäköisten kustannusten ja hyödyn perusteella.
Both qualitative and quantitative benefits should be considered (e.g. transparency and accountability is a major achievement of open government projects). 
Huomioon on tällöin otettava sekä laadullinen että määrällinen hyöty (esim. avoimen hallinnon hankkeiden tärkein saavutus on avoimuus ja vastuullisuus).
The Commission welcomes the positive conclusion that projects audited achieved results in the areas of increasing the availability of electronic public services and in the development of technical means within public authorities. 58. 
Komissio panee tyytyväisenä merkille myönteisen päätelmän, jonka mukaan tarkastetuissa hankkeissa saavutettiin tulokset siltä osin, että sähköisten julkisten palvelujen saatavuus parani ja julkisten viranomaisten tekniset välineet kehittyivät. 58.
These were indeed weaknesses recognised by the Commission in the years 2000–05. 
Nämä heikkoudet komissio havaitsi vuosina 2000–2005.
However, such shortcomings are not unusual when major innovations are being introduced. 
Tällaiset takaiskut ovat kuitenkin yleisiä, kun otetaan käyttöön merkittäviä innovaatioita.
Keeping up with technological changes was and continues to be a major challenge in terms of anticipating needs and maintaining stable services. 
Teknologian muutosten seuraaminen oli ja on edelleen haasteellista. Erityisesti tämä koskee tarpeiden ennakointia ja vakaiden palvelujen tarjoamista.
Recommendation 2 (a) The Commission is supportive of this recommendation and will continue to encourage Member States to assess projects not only on the basis of outputs but also on the basis of improvements to processes and organisation. 
Suositus nro 2 a) Komissio tukee tätä suositusta ja kannustaa edelleen jäsenvaltioita arvioimaan hankkeita tuotosten lisäksi myös prosesseissa ja organisaatiossa saavutetun edistymisen perusteella.
REPLY OF THE COMMISSION Recommendation 2 (b) The Commission draws the attention of managing authorities to the fact that a large amount of experience and good practice is available nowadays via e.g. the ePractice community (http://www.epractice.eu) which helps to design sound projects and learn from the experience of others across the EU. 
KOMISSION VASTAUKSET Suositus nro 2 b) Komissio kiinnittää hallintoviranomaisten huomiota siihen, että nykyään on saatavilla paljon kokemusta ja hyviä käytänteitä esimerkiksi e-Practice-yhteisön välityksellä (www.epractice.eu). Tutustuminen tähän portaaliin auttaa asianmukaisten hankkeiden laadinnassa ja tarjoaa kokemuksia kaikkialta EU:sta.
The ePractice community has about 150 000 members with more than 1 500 project cases from 32 countries. 
E-Practice-verk-koyhteisöllä on noin 150 000 jäsentä, ja sen sivuilla esitellään yli 1 500 hanketta 32 maasta.
Recommendation 2 (c) In December 2010, the European interoperability strategy and EIF were adopted by the Commission in a communication. 
Suositus nro 2 c) Komissio esitti joulukuussa 2010 julkaistussa tiedonannossa Euroopan yhteentoimivuusstrategian ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet.
Nevertheless, the EIF has been intensively used by Member States and the Commission when launching actions (e.g. large-scale pilots within the competitiveness and innovation programme — CIP PSP). 
Jäsenvaltiot ja komissio ovat soveltaneet laajalti eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita eri toimia käynnistäessään (esim. kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvissa laajamittaisissa pilottihankkeissa).
The Commission will continue to encourage its application, also in ERDF-funded projects. 
Komissio kannustaa edelleen yhteentoimivuusperiaatteiden soveltamiseen myös EAKR:sta rahoitettavissa hankkeissa.
The Commission welcomes this positive conclusion that most of the projects audited were technologically sound and the IT applications developed provided electronic services to public bodies, citizens and businesses. 
Komission panee tyytyväisenä merkille myönteisen päätelmän, jonka mukaan valtaosa tarkastetuista hankkeista oli teknisesti moitteettomia ja niissä kehitettiin tietotekniikkasovelluksia sähköisten palvelujen tarjoamiseksi julkisille elimille, kansalaisille ja yrityksille.
60. (a) Today the approach to e-Government is more explicit in rethinking processes in view of reengineering procedures to make best use of technologies available, and such internal practises can only be adapted progressively. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
60. a) Sähköisessä hallinnossa keskitytään nykyään enemmän prosessien ja menettelyjen uudistamiseen, jotta teknologiaa voitaisiin hyödyntää paremmin. Sisäisiä käytänteitä on kuitenkin mahdollista mukauttaa vain vähitellen. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
52 Recommendation 3 (a) The Commission agrees that this recommendation represents good practice and would clearly support the development of sustainable projects. 
52 Suositus nro 3 a) Komissio katsoo myös, että tällä suosituksella edistetään hyviä käytänteitä ja tuetaan kestävien hankkeiden kehittämistä.
The Commission recalls that, in general, ERDF support is used to finance design, construction and establishment of e-Government system and does not support operating costs. 
Komissio palauttaa mieliin, että EAKR:sta saatua tukea käytetään yleensä sähköisen hallintojärjestelmän suunnittelun ja perustamisen rahoittamiseen eikä sillä kustan-neta operatiivisia menoja.
Recommendation 3 (b) The Commission encourages and supports managing authorities in carrying out their responsibilities for monitoring and carrying out ex ante and ongoing evaluations of operational programmes. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? REPLY OF THE COMMISSION 
Suositus nro 3 b) Komissio kannustaa ja tukee hallintoviranomaisia niiden vastuulle kuuluvan toimenpideohjelmien ennakkoarvioinnin ja käynnissä olevien ohjelmien arvioinnin toteuttamisessa. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
European Court of Auditors Special Report No 9/2011 Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin Erityiskertomus nro 9/2011 Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
Luxembourg: Publications Office of the European Union 2011 — 52 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9237-245-3 doi:10.2865/61428 53 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto 2011 — 52 s. — 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-248-4 doi:10.2865/63134 53
Free publications: How to obtain EU publications • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union's representations or delegations. 
Maksuttomat julkaisut: MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA ? • EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu) • Euroopan unionin edustustoista tai lähetystöistä.
THE COURT’S AUDIT FOCUSED ON PROJECTS CO-FINANCED BY THE ERDF IN THE 2000–06 PERIOD, AIMED AT THE DEVELOPMENT OF e-GOVERNMENT SERVICES IN FOUR MEMBER STATES: FRANCE, ITALY, POLAND AND SPAIN. THE COURT CONCLUDED THAT OVERALL THE e-GOVERNMENT PROJECTS CONTRIBUTED TO THE DEVELOPMENT OF ELECTRONIC PUBLIC SERVICES. 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN TARKASTI EUROOPAN ALUEKEHITYSRAHASTON KAUDELLA 2000–2006 OSARAHOITTAMAT HANKKEET, JOIDEN TARKOITUKSENA OLI KEHITTÄÄ SÄHKÖISIÄ VIRANOMAISPALVELUITA NELJÄSSÄ JÄSENVALTIOSSA ELI ESPANJASSA, ITALIASSA, PUOLASSA JA RANSKASSA. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN TOTESI, ETTÄ SÄHKÖISTÄ HALLINTOA KOSKEVAT HANKKEET OVAT KAIKEN KAIKKIAAN VAUHDITTANEET SÄHKÖISTEN JULKISTEN PALVELUJEN KEHITYSTÄ.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-11-007-EN-C 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN QJ-AB-11-007-FI-C
Special Report No 10 2011 ISSN 1831-0834 
Erityiskertomus nro 10 2011 ISSN 1831-0958
Special Report No 10 2011 ARE THE SCHOOL MILK AND SCHOOL FRUIT SCHEMES EFFECTIVE? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Erityiskertomus nro 10 2011 OVATKO KOULUMAITOA JA KOULUHEDELMIÄ KOSKEVAT OHJELMAT VAIKUTTAVIA? (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Special Report No 10 2011 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxemburg LUXEMBURG P. +352 4398-1 F. +352 4398-46410 Sähköposti: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Erityiskertomus nro 10 2011 Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011 ISBN 978-92-9237-289-7 doi:10.2865/84517 © European Union, 2011 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2011 ISBN 978-92-9237-292-7 doi:10.2865/86443 © Euroopan unioni, 2011 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
3 Paragraph I–VIII 1–12 1–4 5–12 6–8 9–12 13–19 13–18 19 20–81 20–23 24–37 24–26 27–32 33–37 38–64 38–45 46–52 53–64 CONTENTS SUMMARY INTRODUCTION TWO SIMILAR NUTRITIONAL SCHEMES IN SCHOOLS OVERVIEW OF THE TWO SCHEMES’ ADMINISTRATIVE ARRANGEMENTS MILK PRODUCTS FRUIT AND VEGETABLES AUDIT SCOPE AND APPROACH A COMBINED AUDIT OF THE EFFECTIVENESS OF BOTH SCHEMES ... ... 
3 Kohta I–VIII 1–12 1–4 5–12 6–8 9–12 13–19 13–18 19 20–81 20–23 24–37 24–26 27–32 33–37 38–64 38–45 46–52 53–64 SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ JOHDANTO KOULUJEN KÄYTÖSSÄ ON KAKSI SAMANTYYPPISTÄ RAVITSEMUSOHJELMAA YLEISKATSAUS OHJELMIEN HALLINNOINTIJÄRJESTELMÄÄN MAITOTUOTTEET HEDELMÄT JA VIHANNEKSET TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA MOLEMPIEN OHJELMIEN YHDISTETTY TARKASTUS, JONKA PAINOPISTEENÄ OLI VAIKUTTAVUUS... ...JA LISÄKSI TOIMITETTIIN SÄÄNTÖJENMUKAISUUDEN TARKASTUS HUOMAUTUKSET KOULUMAITO-OHJELMAA ARVIOITIIN ERITTÄIN KRIITTISESTI VUONNA 1999, MINKÄ JÄLKEEN TILANTEESEEN EI OLE TEHTY TODELLISIA MUUTOKSIA MENOT OVAT VÄHÄISIÄ JA VÄLINE TUEN KOHDENTAMISEKSI ENSISIJAISIIN TARPEISIIN PUUTTUU, MIKÄ HEIKENTÄÄ ODOTETTAVISSA OLEVAA VAIKUTUSTA TULOSARVIOINTIIN EI OLE TYYDYTTÄVIÄ JÄRJESTELMIÄ MÄÄRÄRAHAT OVAT ERITTÄIN VAATIMATTOMIA OHJELMIEN TAVOITTEISIIN NÄHDEN KÄYTÖSSÄ EI OLE VÄLINETTÄ, JONKA AVULLA TUKEA VOITAISIIN SUUNNATA ENSISIJAISTEN RAVINTOTARPEIDEN MUKAISESTI OHJELMAN PERUSOLEMUKSEEN LIITTYVÄT ONGELMAT HAITTAAVAT KOULUMAITO-OHJELMAN KONKREETTISTA TOTEUTUMISTA, VAIKKAKIN ONGELMIIN ON OLEMASSA RATKAISUJA KOULUMAITO-OHJELMAN KIINNOSTAVUUS ON SUHTEELLISEN VÄHÄINEN HUOMATTAVA NOLLAVAIKUTUS HEIKENTÄÄ KOULUMAITO-OHJELMAAN LIITTYVIEN MENOJEN VÄLITÖNTÄ VAIKUTUSTA KOMISSIO ON JO OTTANUT KÄYTTÖÖN KOULUHEDELMÄJÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVIA RATKAISUJA, JA JOTKIN JÄSENVALTIOT OVAT OTTANEET KÄYTTÖÖN KOULUMAITOJÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVIA RATKAISUJA Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
5 SUMMARY I. Under the CAP, the European Union has two similar instruments specifically targeting children: — the School Milk Scheme, through which grants have been available since 1977 for the sale of reduced-rate milk products in schools; — the School Fruit Scheme, which has co-financed the distribution of fruit and vegetables in schools since the 2009/10 school year. 
5 TIIVISTELMÄ I. Euroopan unioni toteuttaa yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä kahta samantyyppistä tukimuotoa, joiden kohteena ovat lapset: - koulumaito-ohjelma, jonka avulla on tuettu vuodesta 1977 alkaen maitotuotteiden toimittamista kouluille alennettuun hintaan - kouluhedelmäohjelma, jonka avulla on osarahoitettu lukuvuodesta 2009/2010 alkaen hedelmien ja vihannesten jakelua kouluissa.
Both schemes use the same basic strategy (the provision of a product in schools) to pursue the same two objectives: (a) to help stabilise the market (the ‘market’ objective); (b) to promote healthy eating (the ‘nutrition and health’ objective). 
Ohjelmilla on sama peruslähtökohta (tuotteiden toimittaminen kouluille), ja niillä molemmilla on sama kaksitahoinen tavoite: a) vaikuttaa markkinoiden vakauttamiseen (markkinatavoite); b) edistää terveellisiä ruokailutottumuksia (ravitsemus-ja terveystavoite).
For the Milk Scheme in particular, which was originally conceived of as a way of disposing of stocks, the Commission has gradually come to present better nutrition as the main objective. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Koulumaito-ohjelma käynnistettiin alun perin niin sanottuna myyntitoimenpiteenä, mutta sen päätavoitteeksi on vähitellen muodostunut komission esittämä ravitsemuksellisista näkökohdista huolehtiminen. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
Both schemes also aim to achieve a twofold impact: (a) in the short term, to increase or maintain the consumption of these products by young people by making them available in schools; (b) in the long term, to have an educational influence on eating habits. 
Molempien ohjelmien avulla pyritään myös vaikuttamaan kahdella tasolla: a) lyhyen aikavälin tavoitteena on lisätä tai tukea tuotteiden kulutusta nuorten keskuudessa toimittamalla niitä kouluihin b) pitkän aikavälin tavoitteena on vaikuttaa ruokailutottumuksiin opastuksen avulla.
The Court has carried out a joint audit of the effectiveness of both schemes. 
Tilintarkastustuomioistuin toimitti ohjelmien yhteistarkastuksen, jossa perehdyttiin niiden vaikuttavuuteen.
Given the very recent nature of the Fruit Scheme, the audit focus was on school milk, supplemented by a comparative review of the system now being set up for fruit. 
Hedelmäja-kelut ovat alkaneet vasta aivan hiljattain, joten tarkastus kohdistui lähinnä koulumaito-ohjelmaan; tarkastusta täydennettiin suorittamalla vertailu käynnistysvaiheessa olevaan kouluhedelmäohjelmaan.
V. To a large extent, both schemes are now grounded in the hypothesis that there is a positive link between public health and consumption of these subsidised products. 
V. Kummankin ohjelman taustalla vaikuttaa nykyisin suurelta osin olettama, jonka mukaan tuettujen tuotteiden kulutuk-sella on myönteinen vaikutus kansanter-veyteen.
However, the Court finds that the hypothesis is not universally accepted. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että mainitusta olettamasta ei vallitse yksimielisyyttä.
SUMMARY VI. 
TIIVISTELMÄ VI.
Ten years after the Council’s decision to maintain the School Milk Scheme despite its being rated very negatively and despite a termination proposal by the Commission, the Court found that the scheme has not been significantly modified and, at best, still has very limited impact. (a) Regarding the anticipated short-term impact (the provision of milk in schools), the Court finds that the scheme is achieving very little: (i) Owing in particular to the low subsidy rate, the scheme continues to be relatively unattractive and, as a result, generally has no more than a deadweight effect. 
Neuvosto päätti säilyttää koulumaito-ohjelman siitä huolimatta, että ohjelmasta oli annettu erittäin kielteinen arviointi ja komissio oli ehdottanut sen lakkauttamista. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kymmenen vuotta tämän päätöksen jälkeen ohjelmaa ei edelleenkään ole muutettu perusteellisesti ja sen vaikuttavuus on parhaimmillaankin hyvin vähäinen: a) Lyhyen aikavälin odotettavan vaikutuksen osalta (maitotuotteiden toimittaminen kouluille) tilintarkastustuomioistuin totesi, että koulumaito-ohjelman konkreettiset tulokset ovat jääneet hyvin vähäisiksi: i) Etenkin tuen vähäinen määrä on vaikuttanut siihen, että ohjelma ei ole herättänyt kovinkaan paljon kiinnostusta ja sen vaikutukset ovat rajoittuneet suurelta osin nollavaikutus-tapauksiin.
In most cases, the products subsidised either would have been included in canteen meals anyway or would probably have been bought by the beneficiaries even without the subsidy. (ii) The audit showed that, while the decision by certain Member States to organise distribution free of charge has resulted in a more satisfactory impact, this form of distribution is at present covered by costly national schemes to which the Community budget makes only a marginal contribution. Regarding the anticipated long-term impact (education), the Court finds that at present the scheme takes insufficient account of the stated educational goals. 
Tuetut tuotteet olisivat olennaiselta osin joko sisältyneet joka tapauksessa kouluruokaloiden aterioihin tai edunsaajat olisivat todennäköisesti ostaneet ne myös ilman tukea. ii) Tarkastus osoitti, että ilmaisjakeluiden järjestäminen tuottaa joissakin jäsenvaltioissa tyydyttävämpää tulosta, mutta ilmaisjakelut liittyvät kuitenkin nykyisin kalliisiin kansallisiin ohjelmiin, joihin yhteisön talousarviotuki vaikuttaa vain marginaalisesti. b) Odotettavien pitkän aikavälin (pedago-gisten) vaikutusten osalta tilintarkastustuomioistuin totesi, että ilmoitettuja opetustavoitteita ei ole otettu riittävän hyvin huomioon nykyisen ohjelman yhteydessä.
In particular, distribution is not always made in a visible manner, and no other specific educational measures have been introduced. (b) 6 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Etenkään jakeluiden näkyvyys ei ole aina taattu eikä käyttöön ole otettu mitään muita opetusvälineitä. 6 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
On the other hand, the Court did find that most of the weaknesses that were identified in respect of school milk had been noted and, at least in part, taken into consideration by the Commission in its planning of the Fruit Scheme. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi sitä vastoin, että komissio on havainnut suurimman osan koulumaito-ohjelmaan liittyvistä puutteista ja ottanut ne ainakin osittain huomioon kouluhedelmäohjelman suunnittelussa.
However, these improvements come at a high cost, a significant part of which is borne by national and local budgets. 
Näistä menettelyistä aiheutuu kuitenkin huomattavia kustannuksia, joista merkittävä osa kohdistuu kansallisiin tai alueellisiin talousarvioihin.
While it is still too early to come to any definitive conclusions about the new scheme’s ultimate effectiveness, it does nonetheless appear considerably more likely to achieve its short-and long-term objectives. As such, it offers some indication as to how the Milk Scheme might be improved. 
Tässä vaiheessa on vielä liian varhaista esittää lopullisia päätelmiä ohjelman tosiasiallisesta vaikuttavuudesta, mutta uusi ohjelma näyttäisi kuitenkin paljon todennäköisemmin saavuttavan tavoitteitaan tehokkaasti lyhyellä ja pitkällä aikavälillä; ohjelmaa voidaan tältä osin hyödyntää koulumaito-ohjelman parantamisessa.
The Court has drawn up the following main recommendations: (a) Given the very limited impact of the Milk Scheme, the matter of whether or not to retain it should be made conditional on the possibility of thorough reforms to remedy the weaknesses that have been identified. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat keskeiset suositukset: a) Koulumaito-ohjelman vaikuttavuus on jäänyt varsin vähäiseksi, joten ohjelman jatkamisen ehdoksi olisi asetettava sen perusteellinen uudistaminen havaittujen puutteiden korjaamista silmällä pitäen.
The decision should, in particular, take account of the product’s recognised nutritional value in the light of the public health objectives. 
Ohjelman uudistamisessa olisi otettava huomioon tuotteen ravintoarvo kansanterveydellisten tavoitteiden valossa.
If thorough reforms are to be undertaken, they should be based on the considerations set out below. 
Jos perusteellinen uudistus toteutettaisiin, sen yhteydessä olisi otettava huomioon jäljempänä esitetyt näkökohdat.
SUMMARY (b) If the Milk Scheme is to have a real impact on the volume of milk consumed in schools, the subsidy paid per kilogram should be increased very significantly to a level where milk can be distributed free of charge. 
TIIVISTELMÄ b) Tuen määrää olisi lisättävä todella huomattavasti maitokiloa kohti, jotta koulumaito-ohjelmalla voisi olla todellinen vaikutus kouluissa kulutettavaan maitomäärään; tuen määrän olisi oltava niin suuri, että se mahdollistaisi maidon ilmaisjakelun.
However, this recommendation would not entail increased EU spending; on the contrary, it would mean focusing resources on a narrower target population, which could also effectively contribute to addressing the problem of deadweight. 
Tämä suositus ei kuitenkaan tarkoita, että ohjelmaan liittyviä EU:n menoja olisi lisättävä. Tarkoituksena olisi pikemminkin, että tukitoimet keskitettäisiin tarkemmin rajatuille kohderyhmille, jolloin saatettaisiin myös vaikuttaa tehokkaasti nollavaikutuksesta aiheutuvan ongelman ratkaisemiseen.