natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Around 3 % of Cohesion spending goes through other specific instruments and funds, such as the European Neighbourhood Instrument (ENI) and the Fund for European Aid to the most Deprived (FEAD). 
Noin kolme prosenttia koheesioalan varoista käytetään muiden erityisvälineiden ja rahastojen kautta; näitä ovat mm. Euroopan naapuruusväline ja Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD).
Estimated level of error: Yes 4.8 % (2015: 5.2 %) 
Arvioitu virhetaso: Kyllä 4,8 % (2015: 5,2 %)
A closer look at revenue and spending areas 27 The principal sources of error in spending on ‘Economic, social and territorial cohesion’ as a whole are the inclusion of ineligible costs in beneficiaries’ declarations, the selection of ineligible projects, activities or beneficiaries (see examples in box), and the infringement of public procurement legislation. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 27 Kokonaisuutena tarkasteltuna taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion alan pääasialliset virhelähteet ovat tukeen oikeuttamattomat kulut edunsaajien ilmoituksissa, tukeen oikeuttamattomien hankkeiden, toimien tai edunsaajien valinta (ks. laatikossa esitetyt esimerkit) ja julkisia hankintoja koskevien säännösten rikkominen.
Examples Ineligible costs declared: a beneficiary for an ERDF research project in Spain infringed several EU and national rules: costs were declared twice, the pre-defined method for the calculation of indirect costs was inaccurately applied and poorly justified, and recoverable VAT was wrongly declared for co-financing. 
Esimerkit Ilmoitettu tukeen oikeuttamattomia kuluja: Erään Espanjassa EAKR:n tuella rahoitetun tutkimushankkeen edunsaaja rikkoi useita EU:n ja kansallisia sääntöjä: kulut ilmoitettiin kahdesti, ennalta määritettyä välillisten kulujen laskentamenetelmää sovellettiin virheellisesti ja huonoin perustein ja palautettava arvonlisävero ilmoitettiin virheellisesti yhteisrahoitusta varten.
Ineligible beneficiary: the call for proposals for an ERDF project in the Czech Republic specified that only SMEs could apply. 
Tukeen oikeuttamaton edunsaaja: Tšekin tasavallassa toteutettua EAKR:n hanketta koskevan ehdotuspyynnön perusteella ainoastaan pk-yritykset voivat hakea tukea.
However, funding went to a beneficiary that was not an SME. 
Rahoitusta kuitenkin osoitettiin edunsaajalle, joka ei ollut pk-yritys.
For a significant proportion of transactions containing quantifiable errors, authorities in the Member States had sufficient information to prevent, or to detect and correct, the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
Merkittävä osa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä sisältävistä tapahtumista oli sellaisia, joiden osalta jäsenvaltioiden viranomaisilla oli riittävästi tietoa voidakseen ehkäistä tai havaita ja korjata tapahtumissa esiintyvät virheet ennen kuin komissiolta haettiin korvauksia.
Had this information been used to correct errors before the expenditure was declared to the Commission, the estimated level of error for overall spending on ‘Economic, social and territorial cohesion’ would have been 1.1 %, i.e. below the 2 % materiality threshold. 
Jos näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle, menojen arvioitu virhetaso olisi ollut taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion alan koko varainkäytön osalta 1,1 prosenttia eli alle kahden prosentin olennaisuusrajan.
Financial instruments in ERDF and ESF By the end of 2015, the average disbursement rate to final recipients of financial instruments was 75 %, compared to 57 % in the previous year. 
EAKR:n ja ESR:n rahoitusvälineet Vuoden 2015 lopussa rahoitusvälineiden keskimääräinen maksatusaste lopullisille edunsaajille oli 75 prosenttia eli tilanne oli parantunut edellisestä vuodesta (57 prosenttia).
Financial instruments take the form of equity investments, loans or guarantees, and are used to channel funding to enterprises or urban projects. 
Rahoitusvälineiden kautta yritykset tai kaupunkihankkeet saavat rahoitusta pääomasijoitusten, lainojen tai vakuuksien muodossa.
A total of 1 052 financial instruments had been set up as of the end of 2015, with a cumulative endowment of around €16.9 billion. 
Vuoden 2015 loppuun mennessä oli perustettu kaikkiaan 1052 rahoitusvälinettä, joihin oli osoitettu yhteensä noin 16,9 miljardia euroa.
Several Member States were finding it difficult to use their endowments in full, with Spain, Italy, the Netherlands and Slovakia being significantly below the EU average in this regard. 
Useilla jäsenvaltioilla oli vaikeuksia käyttää kaikki määrärahat. Espanja, Italia, Alankomaat ja Slovakia jäivät tältä osin huomattavasti EU:n keskiarvon alapuolelle.
Not disbursing all the money available means that one of the main benefits of this type of instrument – the capacity to use the funds more than once – is not fully realised. 
Jollei kaikkia saatavilla olevia varoja käytetä, tämä tarkoittaa, että yksi tämäntyyppisen välineen pääasiallisista hyödyistä – mahdollisuus käyttää varat useampaan kertaan – ei täysin toteudu.
A closer look at revenue and spending areas 28 Commission assurance for the 2007-2013 period In our Special Report No 36/2016 on preparations for the closure of 2007-2013 programmes, we observed that the Commission had made adequate arrangements for Member States to close their Cohesion OPs. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 28 Komission ohjelmakaudelta 2007–2013 saama varmuus Tilintarkastustuomioistuin toteaa kauden 2007–2013 ohjelmien päättämisen valmistelua koskevassa erityiskertomuksessaan nro 36/2016, että komissio oli varmistanut jäsenvaltioille riittävät järjestelyt koheesioalan toimenpideohjelmien päättämistä varten.
In Special Report No 04/2017 on the financial corrections implemented by the Commission in Cohesion during the 2007-2013 programming period, we also concluded that the Commission had made effective use of the measures at its disposal to protect the EU budget from irregular expenditure. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi myös erityiskertomuksessa nro 4/2017, joka koski komission koheesioalalla ohjelmakaudella 2007–2013 täytäntöön panemia rahoitusoikaisuja, että komissio oli hyödyntänyt käytettävissään olleita toimenpiteitä vaikuttavasti EU:n talousarvion suojaamiseksi sääntöjenvastaisilta menoilta.
The 2016 annual activity reports (AARs) give provisional information on the amounts at risk and the residual risk, both for the closure of the 2007-2013 period and for the annual assurance package developed for the 2014-2020 period. 
Vuoden 2016 toimintakertomuksissa annetaan alustavat tiedot riskinalaisista määristä ja jäännösriskistä. Tämä koskee sekä kauden 2007–2013 päättämistä että kaudella 2014–2020 käyttöön otettua, varmuuden saamiseksi vuosittain toimitettavaa asiakirjakokonaisuutta.
The Commission’s assessment of the closure documentation was not due until 31 August 2017. 
Päättämisasiakirjoja koskevan komission arvioinnin määräaika oli vasta 31. elokuuta 2017.
Thus, the Commission will report the outcome of its assessment of the residual risk rates communicated by audit authorities in its 2017 AARs. 
Tämän vuoksi komissio raportoi tarkastusviranomaisten ilmoittamia jäännösriskitasoja koskevan arviointinsa tuloksista vuoden 2017 toimintakertomuksissa.
Commission assurance for the 2014-2020 programming period Three years after the start of the 2014-2020 period, the Member States have designated only 77 % of the programme authorities responsible for implementing the ESI funds. 
Komission ohjelmakaudelta 2014–2020 saama varmuus Ohjelmakauden 2014–2020 alkamisesta on kulunut kolme vuotta, ja jäsenvaltiot ovat nimenneet vain 77 prosenttia ERI-rahastojen täytäntöönpanosta vastaavista ohjelmaviranomaisista.
We also found that the delays in budget implementation as of mid-2017 were greater than at the same point in the 2007-2013 period. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että talousarvion toteuttamisessa ilmenneet viiveet olivat vuoden 2017 puoliväliin mennessä suurempia kuin vastaavassa vaiheessa ohjelmakaudella 2007–2013.
The Commission should clarify how Member States’ audit authorities should define the audit populations of financial instruments. 
Komission olisi täsmennettävä, kuinka jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten olisi määriteltävä rahoitusvälineiden osalta tarkastettavat perusjoukot.
A similar issue affects state aid advances. 
Sama ongelma koskee valtiontukiennakoita.
Assessment of project performance Based on our review of 168 physically completed projects, we found that only one third of the projects examined had a performance measurement system with output and result indicators linked to the objectives of the operational programme. 
Vain kolmasosalla tarkastetuista hankkeista oli tuloksellisuuden mittaamiseen tarkoitettu järjestelmä, jonka yhteydessä oli määritetty toimenpideohjelman tavoitteisiin kytketyt tuotos-ja tulosindikaattorit.
While most projects we examined met their output objectives at least partially, 42 % had no result indicators and/or targets. 
Suurimmassa osassa tarkastetuista hankkeista tuotostavoitteet saavutettiin ainakin osittain, kun taas 42 prosentissa ei ollut määritetty tulosindikaattoreita ja/tai tavoitearvoja.
This made it impossible to assess these projects’ specific contribution to the overall programme’s result objectives. 
Tämän vuoksi oli mahdotonta arvioida, ovatko asianomaiset hankkeet edistäneet ohjelman yleistavoitteita.
In Special Report No 02/2017, on the Commission’s negotiation of 2014-2020 partnership agreements and programmes in Cohesion, we analysed the significant differences in the use of output and, even more so, result indicators between ESI funds. 
Koheesioalan kauden 2014–2020 kumppanuussopimuksia ja ohjelmia koskevista komission neuvotteluista annetussa erityiskertomuksessa nro 2/2017 analysoitiin merkittäviä eroja, joita ilmenee tuotosindikaattoreiden ja vielä suuremmassa määrin tulosindikaattoreiden hyödyntämisessä ERI-rahastojen välillä.
Differences in this respect also exist between policy areas, which make it difficult to compare the results achieved under different EU budget headings. 
Tällaisia eroja on myöskin toimintalohkojen välillä, mikä vaikeuttaa EU:n talousarvion eri otsakkeisiin liittyvien tulosten vertaamista.
A closer look at revenue and spending areas 29 What we recommend We recommend that the Commission: ο pay particular attention to areas in which there is a higher risk of ineligible expenditure or of the disclosure of inaccurate information that may lead to an over-reimbursement when closing the 2007-2013 programmes; ο address issues for the 2014-2020 period that may prevent a reliable calculation of the residual rate; ο when reconsidering the design and delivery mechanism for the ESI funds post-2020, strengthen the programme focus on performance and simplify the mechanism for payments by encouraging, as appropriate, the introduction of further measures linking the level of payments to performance instead of simply reimbursing costs. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 29 Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο kiinnittää kauden 2007–2013 ohjelmien päättämisen yhteydessä erityistä huomiota aloihin, joilla on suurempi riski, että ilmoitetaan tukeen oikeuttamattomia menoja tai virheellisiä tietoja, jotka saattavat johtaa liian suuriin korvauksiin ο kiinnittää ohjelmakaudella 2014–2020 huomiota ongelmiin, joiden vuoksi jäännösriski-ja jäännösvirhetasoa ei kenties voida laskea luotettavasti ο lisää vuoden 2020 jälkeen sovellettavien ERI-rahastojen rakennetta ja täytäntöönpanomekanismia uudelleenmääritettäessä tuloksellisuuden painotusta ohjelman yhteydessä ja yksinkertaistaa maksuihin sovellettavaa mekanismia edistämällä tarpeen mukaan sellaisten lisätoimenpiteiden käyttöä, joiden avulla maksut kytketään tuloksellisuuteen sen sijaan, että pelkästään korvataan kuluja. Haluatko lisätietoja?
Want to know more? Full information on our audit of EU expenditure for ‘Economic, social and territorial cohesion’ can be found in Chapter 6 of the 2016 annual report on the EU budget. 
Tiedot taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion alaan liittyviä EU:n menoja koskevasta tarkastuksesta esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2016 vuosikertomuksen kuudennessa luvussa.
A closer look at revenue and spending areas 30 Natural resources €57.9 billion What we audited This spending area covers the common agricultural policy (CAP), the common fisheries policy (CFP) and environmental measures. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 30 Luonnonvarat 57,9 miljardia euroa Tarkastuskohteet Menoala kattaa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP), yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) ja ympäristötoimenpiteet.
The CAP is the basis for EU spending on agriculture. 
YMP muodostaa EU:n maatalousmenojen perustan.
It aims to increase agricultural productivity and thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, stabilise markets and ensure the availability of supplies at reasonable prices. 
Sen avulla pyritään lisäämään maatalouden tuottavuutta ja täten takaamaan maatalousväestölle kohtuullinen elintaso, vakauttamaan markkinat ja varmistamaan elintarvikkeiden saatavuus kohtuullisin hinnoin.
In 2016, expenditure subject to audit in this area was €57.9 billion. 
Vuonna 2016 alalla tarkastettujen menojen määrä oli 57,9 miljardia euroa.
Management of CAP spending is shared with the Member States. 
YMP:n menoja hallinnoidaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
It is implemented through two funds: ο the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF), which fully finances EU direct aid and market measures and accounted for 77 % of the spending in this area; ο the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), which co-finances rural development programmes together with the Member States and accounted for 21 % of the spending. 
YMP:hen osoitetaan varoja kahdesta rahastosta: ο EU:n suorat tuet ja markkinatoimenpiteet rahoitetaan kokonaisuudessaan Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto). Sen osuus alan menoista on 77 prosenttia. ο Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa maaseudun kehittämistä koskevia ohjelmia.
The CFP is mainly implemented through the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), which is managed by the Commission and the Member States under shared management. 
Yhteistä kalastuspolitiikkaa toteutetaan lähinnä komission ja jäsenvaltioiden yhdessä hallinnoiman Euroopan meri-ja kalatalousrahaston (EMKR) avulla.
The EU’s environmental policy is managed centrally by the Commission. 
Komissio hallinnoi keskitetysti EU:n ympäristöpolitiikkaa.
The programme for the environment and climate action (LIFE) is the largest instrument for spending in this area. 
Ympäristöalan varainkäytössä tärkein väline on ympäristö-ja ilmastotoimien ohjelma (LIFE).
A closer look at revenue and spending areas 31 What we found Affected by material error? 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 31 Tarkastushavainnot Onko virhetaso olennainen?
Agriculture — market and direct support: No Estimated level of error: Rural development, the environment, climate action and fisheries: Rural development, the environment, climate action and fisheries: Yes 4.9 % Natural resources overall: Natural resources overall: Yes 2.5 % Market and direct support (EAGF) Agriculture – market and direct support: 1.7 % (2015: 2.2 %) (2015: 5.3 %) (2015: 2.9 %) Agricultural land surface is the predominant variable for direct support payments. 
Maatalous –markkinatoimenpiteet ja suora tuki: Ei Arvioitu virhetaso: Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus: Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus: Kyllä 4,9 % Luonnonvarat yhteensä: Luonnonvarat yhteensä: Kyllä 2,5 % Maatalous –markkinatoimenpiteet ja suora tuki: 1,7 % (2015: 2,2 %) (2015: 5,3 %) (2015: 2,9 %) Markkinatoimenpiteet ja suora tuki (maataloustukirahasto) Suoran tuen yhteydessä tärkein muuttuja on maatalousmaan pinta-ala.
Continuous improvements in the control systems helped to reduce the level of error for the EAGF in 2016 to below the 2 % materiality threshold for the first time. 
Valvontajärjestelmien jatkuva parantuminen on auttanut alentamaan maataloustukirahaston virhetasoa vuonna 2016 ensimmäistä kertaa alle kahden prosentin olennaisuusrajan.
‘Greening payments’ are additional financial support payments made to farmers complying with environmental requirements. 
Viherryttämistuki on ympäristövaatimuksia noudattaville viljelijöille maksettava lisätuki.
We examined a sample of 63 such payments and found that farmers complied with the requirements relating to crop diversification and the protection of permanent grassland. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 63 tämäntyyppistä maksua ja havaitsi, että viljelijät noudattivat viljelyn monipuolistamista ja pysyvän nurmen suojelua koskevia vaatimuksia.
There were some errors concerning ecological focus areas. 
Ekologisiin aloihin liittyi joitakin virheitä.
We found that several paying agencies either did not have reliable information on the categories of land in their LPIS, or failed to use it to verify claims. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että useilla maksajavirastoilla ei joko ollut luotettavia tietoja siitä, mihin luokkaan niiden LPIS-järjestelmään kirjatut maa-alueet kuuluivat, tai ne eivät käyttäneet järjestelmää maksupyyntöjen tarkistamiseen.
Rural development, the environment, climate action and fisheries The nature and pattern of errors varies between the EAFRD and the other spending areas under ‘Natural resources’. 
Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus Maaseuturahaston yhteydessä esiintyvät virheet poikkeavat luonteeltaan ja ominaispiirteiltään muiden ”luonnonvarojen” menoalojen virheistä.
In addition to ineligible beneficiaries, activities, projects and expenditure items, we found errors relating to ineligible land and overstated eligible hectares. 
Tukeen oikeuttamattomien edunsaajien, toimintojen, hankkeiden ja menoerien lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä, jotka liittyivät siihen, että ala ei oikeuttanut tukeen ja tukikelpoisten hehtaarien määrä oli ilmoitettu liian suureksi.
This year, three of the largest eligibility errors involved beneficiaries who did not disclose that they were controlled by, applying jointly with or purchasing from linked companies, as required by EU or national rules (see example). 
Tänä vuonna suurimmista tukikelpoisuusvirheistä kolme liittyi edunsaajiin, jotka eivät olleet ilmoittaneet yhteyksiään sidosyrityksiin, joiden valvonnassa ne olivat tai joiden kanssa ne olivat tehneet yhteisen hakemuksen tai joilta ne tekivät hankintoja, vaikka sitä EU:n tai kansallisissa säännöissä vaaditaan (ks. esimerkki).
A closer look at revenue and spending areas 32 Example: Ineligible beneficiary – support for SMEs granted to cooperative belonging to large multinational company We examined the investment support granted to a Lithuanian cooperative for the processing and marketing of agricultural produce. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 32 Esimerkki: Tukeen oikeuttamaton edunsaaja – pk-yrityksille tarkoitettu tuki myönnettiin monikansalliseen suuryritykseen kuuluvalle osuuskunnalle Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Liettuassa eräälle osuuskunnalle maksetun investointituen, joka liittyi maataloustuotteiden tuotantoon ja markkinointiin.
Under EU and national rules, such support is available only to micro, small and medium-sized enterprises, as determined by the number of employees, annual turnover and annual balance sheet total. 
EU:n ja kansallisten sääntöjen mukaan kyseinen tuki on tarkoitettu vain mikro-sekä pk-yrityksille, joiden määritelmä perustuu työntekijöiden lukumäärään sekä vuotuiseen liikevaihtoon ja taseen loppusummaan.
Related enterprises, such as mother or daughter companies, have to be included in this calculation. We found that the cooperative concerned belonged to a large multinational company and did not qualify as a micro, small or medium-sized enterprise. 
Laskelmassa on otettava huomioon näihin yrityksiin sidoksissa olevat yritykset, kuten emo-tai tytäryhtiöt. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että asianomainen osuuskunta kuului monikansalliseen suuryritykseen eikä sitä voitu pitää mikro-tai pk-yrityksenä.
For a significant proportion of transactions containing quantifiable errors, the national authorities had sufficient information to prevent, or to detect and correct, the errors before claiming reimbursement from the Commission. 
Merkittävä osa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä sisältävistä tapahtumista oli sellaisia, joiden osalta kansallisilla viranomaisilla oli riittävästi tietoa voidakseen ehkäistä tai havaita ja korjata tapahtumissa esiintyvät virheet ennen kuin komissiolta haettiin korvauksia.
Had this information been used to correct errors before the expenditure was declared to the Commission, the estimated level of error for overall spending on ‘Rural development, the environment, climate action and fisheries’ would have been 3.4 %. 
Jos näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle, menojen arvioitu virhetaso olisi ollut maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen alan koko varainkäytön osalta 3,4 prosenttia.
DG AGRI’s reporting on legality and regularity The adjusted error rate for ‘Natural resources’ presented in DG AGRI’s 2016 annual activity report is consistent with our audit conclusion that the overall level of error for this spending area is material. 
Laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskeva raportointi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastossa Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2016 toimintakertomuksessaan esittämä luonnonvarojen alan mukautettu virhetaso vastaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen johtopäätöstä, jonka mukaan kyseisen menoalan kokonaisvirhetaso on olennainen.
Our special report No 07/2017 welcomed the certification bodies’ new role in checking the legality and regularity of spending under the CAP. 
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 7/2017 pidetään todentamisviranomaisten uutta roolia yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden tarkastamisessa myönteisenä kehityksenä.
However, we identified a number of significant weaknesses and recommended improvements relating to sampling, testing and calculating error rates. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin useita merkittäviä puutteita ja suositti, että otantaa, tarkastuksia ja virhetasojen laskentaa olisi parannettava.
Performance assessment Our examination of the performance of selected rural development investment projects showed that 95 % of investments had been carried out as planned. 
Tuloksellisuuden arviointi Tarkastukseen valittujen maaseudun kehittämisen investointihankkeiden tuloksellisuusnäkökohtien tarkastuksessa ilmeni, että 95 prosenttia investoinneista oli toteutettu suunnitelmien mukaisesti.
In 34 % of cases there was, however, insufficient evidence that costs were reasonable. 
Kulujen kohtuullisuudesta ei kuitenkaan ollut riittävästi evidenssiä 34 prosentissa tapauksista.
Where feasible, using simplified cost options effectively limits the risks of excessive prices, as long as they are set at the right level. 
Kun yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttö on mahdollista, niiden avulla voidaan vaikuttavasti vähentää liian korkeiden hintojen riskiä – kunhan kustannustaso on määritetty oikein.
We are currently carrying out a more detailed analysis of this issue, with a view to publishing a special report on the topic in 2018. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi tätä kysymystä parhaillaan tarkemmin ja aikoo julkaista aiheesta erityiskertomuksen vuonna 2018.