natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Poland, almost 40 % of the network requires repairs, 14 % of them urgently. 
Puolassa lähes 40 prosenttia verkosta edellyttää korjauksia ja 14 prosentin osalta korjaukset olisi tehtävä kiireellisesti.
In Bulgaria, 32 % of roads are in a bad state and 27 % in average condition. 
Bulgariassa 32 prosenttia maanteistä on huonossa kunnossa ja 27 prosenttia keskimääräisessä kunnossa.
The Czech Republic indicated serious problems with the state of two key motorways. 
Tšekissä tuotiin esille, että kahdella keskeisellä moottoritiellä on vakavia kuntoon liittyviä ongelmia.
However, none of the four Member States we visited had a long-term asset management strategy yet, and only Poland is now launching such a project. 
pitkän aikavälin omaisuudenhoitostrategiaa, ja vain Puola on nyt käynnistämässä tähän liittyvää hanketta.
Currently maintenance is usually budgeted by responsible authorities annually, on the basis of two or three-year estimates focusing on the most urgent sections or structural elements. 
Budjetointi perustuu arvioihin, jotka kattavat kaksi tai kolme vuotta, ja huomion kohteena ovat tieosuudet tai rakenneosat, jotka vaativat kiireellisintä kunnossapitoa.
66 Although this can have an impact on the full functionality of the core network by 2030, currently the Commission does not have adequate information, neither at the level of the core network nor of the nine core corridors. 
66 Vaikka edellä mainitut seikat voivat vaikuttaa siihen, onko ydinverkko täysin toimiva vuoteen 2030 mennessä, komissiolla ei ole tällä hetkellä riittävästi tietoa kunnossapidosta sen paremmin ydinverkon tasolla kuin yhdeksän ydinkäytävänkään tasolla.
Member States are not formally required to report on their maintenance planning system. 
Jäsenvaltioilla ei ole virallista velvollisuutta raportoida kunnossapidon suunnitteluun liittyvästä järjestelmästään.
Therefore, there is no thorough analysis of the overall state of core network infrastructure. 
Sen vuoksi ydinverkkoinfrastruktuurin yleisestä kunnosta ei ole perusteellista analyysiä.
Conclusions and recommendations 67 Overall, we conclude that the development of the core road network is progressing and achieving results for those traveling on the network. 
Johtopäätökset ja suositukset 67 Tilintarkastustuomioistuimen yleisenä päätelmänä on se, että ydintieverkko etenee ja tuottaa tuloksia verkossa matkustavien hyväksi.
EU funding and the CommissionŐs actions contributed positively to these results. 
EU:n rahoitus ja komission toimet ovat vaikuttaneet myönteisesti näihin tuloksiin.
However, some key factors hamper full functionality of the TEN-T core network. 
Tietyt merkittävät ongelmat kuitenkin haittaavat TEN-T-ydinverkon täysimääräistä toimivuutta.
68 The completion of the TEN-T core road network is progressing. 
68 TEN-T-ydintieverkon valmistuminen etenee.
Between 2007 and 2017 around 3 100 km of motorways (mostly TEN-T) were built in the EU, to which EU funding has contributed large amounts since 2007, with over Ű40 billion allocated to the TEN-T network. 
Vuosina 2007–2017 EU:ssa rakennettiin noin 3 100 kilometriä moottoriteitä (lähinnä TEN-T-verkossa). Tähän on vuodesta 2007 myönnetty suuri määrä EU:n rahoitusta: TEN-T-verkkoon on osoitettu yli 40 miljardia euroa.
As a result, in 2007-2013 programming period around 2 400 km of new TEN-T roads were built and an additional 2 000 km are expected to be built with 2014-2020 programming period EU support. 
Tämän rahoituksen avulla rakennettiin ohjelmakaudella 2007–2013 noin 2 400 kilometriä uusia TEN-T-teitä. Ohjelmakaudella 2014–2020 myönnettävän EU:n tuen avulla on määrä rakentaa vielä 2 000 kilometriä.
This has helped to bring some positive results for those travelling on the network, such as shortened travel times and more kilometres driven on motorway (see paragraphs 14-24 and 28-30). 
Tämä on ollut myönteistä tieverkossa matkustavien kannalta, sillä esimerkiksi matkustusajat ovat lyhentyneet ja enemmän kilometrejä on voitu ajaa moottoriteillä (ks. kohdat 14–24 ja 28–30).
69 The Commission has played an important role at strategy level: based on its proposal the core and comprehensive network as well as nine core network corridors were introduced. 
69 Komissio on ollut merkittävä toimija strategiatasolla: sen ehdotuksen pohjalta tehtiin suunnitelma ydinverkoista ja kattavista verkoista sekä yhdeksästä ydinverkkokäytävästä.
Furthermore, the CEF funding focused on the core network, including cross-border sections. 
Lisäksi Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitus on nykyisellä ohjelmakaudella keskittynyt ydinverkkoon, mukaan lukien rajanylityskohdat.
With regard to ESIF funding, the Commission has intervened at Member State level using ex-ante conditionality procedure and by negotiating partnership agreements and operational programmes with Member States to prioritise the TEN-T network (see paragraphs 25-27). 
Se on hyödyntänyt ennakkoehtoihin liittyvää menettelyä ja kumppanuussopimuksista ja toimenpideohjelmista neuvottelemalla pyrkinyt siihen, että jäsenvaltiot asettavat TEN-T-verkon painopisteekseen (ks. kohdat 25–27).
70 However, this action was not always translated into the same level of prioritisation when it comes to focus investment specifically in the core network. 
70 Investointien painopistettä ei kuitenkaan edellä mainitusta huolimatta ole kohdistettu riittävästi nimenomaan ydinverkkoon.
Out of available ESIF for 2014-2020, Member States earmarked 66 % outside the TEN-T core road network. 
Vuosina 2014–2020 käytettävissä olleista ERI-rahastojen varoista jäsenvaltiot kohdistivat 66 prosenttia TEN-T-ydintieverkon ulkopuolelle.
This happened despite the fact that in Member States receiving the most ESIF support for roads, the level of core network completion was low at the time when allocations were negotiated at EU level (see paragraphs 32-35). 
Näin tapahtui siitä huolimatta, että niissä jäsenvaltioissa, jotka saivat eniten ERI-rahastojen tukea maanteille, ydinverkon valmistumisaste oli alhainen silloin kun määrärahojen jakamisesta neuvoteltiin EU:n tasolla (ks. kohdat 32– 35).
71 We noted another obstacle for seamless traveling along the TEN-T core road network: some cross-border sections are incomplete and there is an insufficiently coordinated approach to secure parking areas and alternative fuel infrastructure (see paragraphs 36-43). 38 
71 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös toisen ongelman, joka haittasi saumatonta matkustamista TEN-T-ydintieverkossa: joitakin rajanylityskohtia ei ollut saatu valmiiksi ja lisäksi lähestymistavat, jotka koskivat turvallisia pysäköintialueita ja 41 42 vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden infrastruktuureja, eivät olleet riittävän koordinoituja (ks.
Recommendation 1 Đ Prioritise investment in the core road network The Commission should: (a) ensure that Member States have appropriate planning to have the entire TEN-T core network complete by 2030, indicating the schedule and budgetary availability. 
Suositus 1 – Investointien painopisteeksi olisi asettava ydintieverkko Komission olisi toteutettava seuraavat toimet: a) Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioilla on asianmukaiset suunnitelmat siitä, kuinka koko TEN-T-ydinverkko saadaan valmiiksi vuoteen 2030 mennessä.
A particular attention should be paid on cross-border sections, especially in Member States which are not progressing in these areas. 
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä rajanylityskohtiin varsinkin jäsenvaltioissa, jotka eivät ole edistyneet niiden osalta.
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation (b) take the appropriate steps so that Member States prioritise the available Cohesion Fund and ERDF for roads on investment in the core network with a view to completing it by 2030, especially in Member States where progress has been limited so far. 
Tavoiteajankohta: TEN-T-asetuksen tarkistus vuonna 2021 b) Komission olisi huolehdittava tarvittavin toimin, että jäsenvaltiot asettavat maanteihin käytettävissä olevien koheesiorahaston ja EAKR:n määrärahojen painopisteeksi ydinverkkoon tehtävät investoinnit. Tavoitteena on saada ydinverkko valmiiksi vuoteen 2030 mennessä. Suositus koskee erityisesti jäsenvaltioita, joissa edistyminen on toistaiseksi ollut vähäistä.
Timeframe: when adopting PAs and OPs for 2021-2027 programming period 72 Shortcomings in the CommissionŐs monitoring undermine its ability to take timely corrective action, if needed. The CommissionŐs monitoring does not always cover the entire core network and it lacks intermediate targets that would allow it to assess progress towards the completion of the core network over time and make reliable forecast as to its likely completion by 2030. 
Tavoiteajankohta: siinä vaiheessa, kun ohjelmakauden 2021–2027 kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia hyväksytään 72 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että komission seurannassa on puutteita, mikä heikentää komission kykyä toteuttaa tarvittaessa oikea-aikaisia korjaavia toimia. Komission toteuttama seuranta ei aina kata koko ydinverkkoa.
Furthermore, the data are not timely, their reliability is affected by the lack of a uniform approach and there are no result indicators (see paragraphs 44-55). 
Tiedot eivät myöskään ole oikea-aikaisia, ja niiden luotettavuuteen vaikuttaa yhtenäisen lähestymistavan puuttuminen. Myös tulosindikaattorit puuttuvat. (Ks. kohdat 44–55.)
Recommendation 2 Đ Enhance monitoring arrangements The Commission should enhance its monitoring system to be able to monitor progress in the development of the TEN-T core network and undertake corrective actions provided for in the TEN-T Regulation. 
Suositus 2 – Seurantaa olisi tehostettava Komission olisi parannettava seurantajärjestelmäänsä, jotta se voisi seurata TEN-T-ydinverkon etenemistä ja toteuttaa TEN-T-asetuksen mukaisia korjaavia toimia.
The monitoring framework should cover the entire core network and include the following elements: (a) Intermediate targets to assess progress made by Member States; (b) A systematic and uniform approach with fixed deadlines for Member States to provide data on completion of the core network and for the Commission to process and publish them; the system should be designed to allow monitoring of the results, such as time savings, average speed and capacity in order to help assessing the impact of the EU core network. 
Seurantakehyksen olisi katettava koko ydinverkko, ja siihen olisi sisällytettävä seuraavat osatekijät: a) välitavoitteet jäsenvaltioiden edistymisen arvioimiseksi b) järjestelmällinen ja yhdenmukainen lähestymistapa, jossa annetaan määräajat, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on annettava tietoja ydinverkon valmistumisesta ja komission on käsiteltävä ja julkaistava kyseiset tiedot. Järjestelmä olisi suunniteltava sellaiseksi, että se mahdollistaa tulosten, kuten ajansäästön, keskimääräisen nopeuden ja kapasiteetin, seurannan. Näin EU:n ydinverkon vaikutusta on helpompi arvioida.
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation 73 Insufficient maintenance by Member States puts the state of the core road network at risk in the medium to long term. 
Tavoiteajankohta: TEN-T-asetuksen tarkistus vuonna 2021 73 Jäsenvaltioiden toteuttama kunnossapito ei ole riittävää, ja tämä vaarantaa ydintieverkon kunnon keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
National maintenance budgets are steadily decreasing rather than evolving in line with the increasing length of infrastructure and ageing of crucial links. Although this can have an impact on the full functionality of the core network by 2030, the Commission does not have tools to verify whether Member States have a solid system in place ensuring proper maintenance of their networks (see paragraphs 56-66). 
Kansalliset kunnossapitobudjetit pienenevät tasaisesti sen sijaan, että ne kasvaisivat sitä mukaa kuin infrastruktuurin pituus kasvaa ja elintärkeät yhteydet ikääntyvät. Vaikka tämä seikka voi vaikuttaa siihen, onko ydinverkko täysin toimiva vuoteen 2030 mennessä, komissiolla ei ole välineitä sen tarkistamiseksi, onko jäsenvaltioilla luotettavat järjestelmät verkkojensa riittävän kunnossapidon varmistamiseksi (ks.
Recommendation 3 Đ Strengthen approach to maintenance In order to ensure full functioning of the core road network in the medium to long term, the Commission should take appropriate measures in the revision of the TEN-T regulation to enhance long-term maintenance planning by Member States which provides information on financing resources required to cover long-term maintenance costs of the existing and planned infrastructure. 
Suositus 3 – Kunnossapitoon liittyvää lähestymistapaa olisi vahvistettava Sen varmistamiseksi, että ydintieverkko pysyy täysin toimivana keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, komission olisi toteutettava TEN-T-asetuksen tarkistamisen yhteydessä asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tehostetaan kunnossapidon suunnittelua jäsenvaltioissa pitkällä aikavälillä.
Timeframe: 2021 revision of the TEN-T Regulation 40 
Tavoiteajankohta: TEN-T-asetuksen tarkistus vuonna 2021 43
This Report was adopted by Chamber II, headed by Ms Iliana Ivanova, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2020. 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Iliana Ivanovan johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. maaliskuuta 2020 pitämässään kokouksessa.
Annexes Annex I ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects 2007-2013, in million euro 42 Total Roads Motorways Motorways TEN-T Belgium 40.3 0 0 Bulgaria 1 050.7 0 673.3 Czech Republic 3 835.8 257.4 1 326.0 Denmark 00000 National roads 0 334.6 42.9 Regional / local roads 40.3 883.4 1 369.0 Germany Estonia Ireland Greece Spain 3 France 008.7 147.1 318.6 0 64.0 42.1 086.1 96.6 168.5 863.8 201.2 162.1 35.1 0 235.5 437.7 82.3 60.3 639.3 323.6 827.8 0 Luxembourg 0 0 339.9 311.9 273.2 45.4 0 21.9 3 870.1 362.0 823.8 152.0 0 0 0.3 34.7 0 345.2 0 0 315.7 0 423.7 281.3 0 0 1 068.1 1 373.9 72.3 14.0 0 0 2 5 1 209.8 0 0 757.4 1 328.9 39.1 0.1 452.7 22.0 0 122.8 0 745.4 8.4 24.5 Austria 00000 Croatia Italy Cyprus Latvia Lithuania 1 Hungary Malta Netherlands 3 187.4 0 94.7 0 24.5 0 Poland 16 736.0 1 846.4 8 526.3 2 291.0 396.9 8.6 1 784.3 472.1 179.1 120.2 1 020.2 473.6 4 072.3 399.2 1 668.7 119.9 205.4 Portugal Romania Slovenia Slovakia 804.7 0 3 925.1 0 443.2 24.0 2 031.9 332.7 
Liitteet Liite I Maantiehankkeita koskevat EAKR:n ja koheesiorahaston lopulliset määrärahat vuosina 2007–2013 (milj. euroa) 45 Maantiet Moottoritiet TEN-T-yhteensä verkon moottoritiet Belgia 40,3 0 0 Bulgaria 1 050,7 0 673,3 Tšekki 3 835,8 257,4 1 326,0 Tanska 0000 Kansalliset tiet 0 334,6 Alueelliset/paikalliset tiet 40,3 42,9 1 369,0 0 1 209,8 0 0 757,4 1 328,9 39,1 0,1 452,7 22,0 0 122,8 0 745,4 8,4 24,5 0 4 072,3 399,2 1 668,7 119,9 883,4 2 5 008,7 147,1 339,9 318,6 0 273,2 64,0 42,1 0 086,1 96,6 3 870,1 168,5 863,8 823,8 201,2 162,1 0 35,1 0 0,3 235,5 437,7 0 82,3 60,3 0 639,3 323,6 315,7 827,8 0 423,7 Luxemburg 0 0 0 311,9 45,4 21,9 362,0 152,0 0 34,7 345,2 0 0 281,3 0 373,9 14,0 0 Itävalta 0000 Saksa Viro Irlanti Kreikka Espanja 3 Ranska Kroatia Italia Kypros Latvia Liettua 1 Unkari Malta Alankomaat 3 187,4 0 1 068,1 94,7 0 72,3 24,5 0 0 1 2 291,0 8,6 472,1 120,2 Puola Portugali Romania Slovenia 16 736,0 1 846,4 804,7 0 3 925,1 0 443,2 24,0 8 526,3 396,9 1 784,3 179,1
43 Finland 28.6 0 0 18.0 10.6 Sweden 18.8 0 0 2.6 16.2 United Kingdom 246.1 0 190.1 11.1 44.9 CB 409.1 4.4 9.8 1.1 393.9 EU 46 543.8 4 598.2 21 292.9 7 558.6 13 094.1 Note: CB refers to European Territorial Cooperation. Note: In grey visited Member States. Source: ECA, based on Commission data. 
46 Slovakia 2 031,9 332,7 1 020,2 473,6 205,4 Suomi 28,6 0 0 18,0 10,6 Ruotsi 18,8 0 0 2,6 16,2 Yhdistynyt kuningaskunta 246,1 0 190,1 11,1 44,9 Euroopan alueellinen yhteistyö 409,1 4,4 9,8 1,1 393,9 EU 46 543,8 4 598,2 21 292,9 7 558,6 13 094,1 Huomautus: Jäsenvaltiot, joihin tehtiin tarkastuskäynti, on merkitty harmaalla.
TEN-T financing is not included in this table. 
TEN-T-ohjelmasta myönnetty rahoitus ei sisälly tähän taulukkoon.
Annex II ERDF and Cohesion Fund final allocations to road projects, 2014-2020, in million euro 44 Total Roads TEN-T core (new) TEN-T comprehensive (new) Secondary links to TEN-T (new) Other national and regional (new) Local roads (new) TEN-T reconstructed Other reconstructed Belgium 53.2 0 0 0 9.5 12.0 0 31.7 Bulgaria 737.7 572.3 0 0 0 0 0 165.3 Czech Republic 2 921.3 307.4 537.0 223.4 837 0 229.5 787.1 Denmark 0 0 0 0 0 0 0 0 Germany 0 0 0 0 0 0 0 0 Estonia 267.1 24.4 24.4 0 0 0 218.2 0 Ireland 0 0 0 0 0 0 0 0 Greece 1 311.4 35.2 499.8 201.7 89.8 0 110.8 374.0 Spain 389.6 0 0 43.8 169.3 0 10.4 166.2 France 0 0 0 0 0 0 0 0 Croatia 400.0 330.0 0 0 0 0 0 70.0 Italy 148.7 0 0 69.1 0 0 0 79.6 Cyprus 26.5 0 0 0 0 0 26.5 0 Latvia 673.4 0 0 0 0 0 377.7 295.7 Lithuania 466.3 86.9 0 0 0 0 222.7 156.7 Luxembourg 0 0 0 0 0 0 0 0 
Liite II Maantiehankkeita koskevat EAKR:n ja koheesiorahaston lopulliset määrärahat vuosina 2014–2020 (milj. euroa) 47 Maantiet yhteensä TEN-T-ydinverkko (uudet) Kattava TEN-T-verkko (uudet) Toissijaiset yhteydet TEN-T-verkkoon (uudet) Muut kansalliset ja alueelliset maantiet (uudet) Paikalliset maantiet (uudet) TEN-T uudistetut maantiet Muut uudistetut maantiet Belgia 53,2 0 0 0 9,5 12,0 0 31,7 Bulgaria 737,7 572,3 0 0 0 0 0 165,3 Tšekki 2 921,3 307,4 537,0 223,4 837 0 229,5 787,1 Tanska 0 0 0 0 0 0 0 0 Saksa 0 0 0 0 0 0 0 0 Viro 267,1 24,4 24,4 0 0 0 218,2 0 Irlanti 0 0 0 0 0 0 0 0 Kreikka 1 311,4 35,2 499,8 201,7 89,8 0 110,8 374,0 Espanja 389,6 0 0 43,8 169,3 0 10,4 166,2 Ranska 0 0 0 0 0 0 0 0 Kroatia 400,0 330,0 0 0 0 0 0 70,0 Italia 148,7 0 0 69,1 0 0 0 79,6 Kypros 26,5 0 0 0 0 0 26,5 0 Latvia 673,4 0 0 0 0 0 377,7 295,7
45 Hungary 1 343.0 160.0 500.0 103.5 40.0 67.3 160.0 312.1 Malta 52.3 0 0 0 0 0 52.3 0 Netherlands 0 0 0 0 0 0 0 0 Austria 0 0 0 0 0 0 0 0 Poland 14 596.2 4 362.2 4 332.7 1 760.8 684.1 70.1 606.4 2 779.9 Portugal 56.9 0 0 0 40.9 0 0 16.0 Romania 3 714.8 1 988.4 464.2 17.9 30.8 65.5 82.2 1 065.6 Slovenia 132.0 0 63.5 68.4 0 0 0 0 Slovakia 1 842.9 1 078.6 209.4 0 186.8 0 0 368.2 Finland 22.9 0 0 0.7 6.3 1.1 0 14.9 Sweden 6.8 0 0 0 0 0 0 6.8 United Kingdom 119.1 0 0 0 0 0 110.5 8.6 EU 29 282.0 8 945.5 6 630.9 2 489.3 2 094.3 216.0 2 207.3 6 698.6 Note: In grey visited Member States. 
48 Liettua 466,3 86,9 0 0 0 0 222,7 156,7 Luxemburg 0 0 0 0 0 0 0 0 Unkari 1 343,0 160,0 500,0 103,5 40,0 67,3 160,0 312,1 Malta 52,3 0 0 0 0 0 52,3 0 Alankomaat 0 0 0 0 0 0 0 0 Itävalta 0 0 0 0 0 0 0 0 Puola 14 596,2 4 362,2 4 332,7 1 760,8 684,1 70,1 606,4 2 779,9 Portugali 56,9 0 0 0 40,9 0 0 16,0 Romania 3 714,8 1 988,4 464,2 17,9 30,8 65,5 82,2 1 065,6 Slovenia 132,0 0 63,5 68,4 0 0 0 0 Slovakia 1 842,9 1 078,6 209,4 0 186,8 0 0 368,2 Suomi 22,9 0 0 0,7 6,3 1,1 0 14,9 Ruotsi 6,8 0 0 0 0 0 0 6,8 Yhdistynyt kuningaskunta 119,1 0 0 0 0 0 110,5 8,6 EU 29 282,0 8 945,5 6 630,9 2 489,3 2 094,3 216,0 2 207,3 6 698,6 Huomautus: Jäsenvaltiot, joihin tehtiin tarkastuskäynti, on merkitty harmaalla. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
CEF financing is not included in this table. 
Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitus ei sisälly tähän taulukkoon.
Annex III ESIF funds allocations to road networks for the period 2014-2020 46 Member State Belgium Bulgaria Czech Republic Estonia Greece Spain Croatia Italy Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden UK EU Core network 0 % 78% 15% 50% 7% 1% 83% 0% 50% 28% 42% 18% 50% 32% 0% 55% 0% 58% 0% 0% 47% 34% Comprehensive Outside TEN-T network network 0% 100 % 0% 22% 22% 63% 50% 0% 42% 51% 1% 98% 0% 17% 0% 100 % 50% 0% 28% 44% 24% 34% 43% 39% 50% 0% 32% 36% 0% 100 % 13% 32 % 48% 52 % 11% 31% 0% 100 % 0% 100 % 46% 7% 27% 39 % Status of completion of the core road network in 2013 99% 45% 55% 34% 76% 100 % 60% 77% 73% 88% 7% 81% 53% 33% 100 % 41 % 100 % 39% 71% 71% 100 % 74 % Note: In grey visited Member States. 
Liite III Tieverkkoja koskevat Euroopan rakenne-ja investointirahastojen määrärahat kaudella 2014–2020 49 Jäsenvaltio Belgia Bulgaria Tšekki Viro Kreikka Espanja Kroatia Italia Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Portugali Romania Slovenia Slovakia Suomi Ruotsi UK EU Ydinverkko 0 % 78% 15% 50% 7% 1% 83% 0% 50% 28% 42% 18% 50% 32% 0% 55% 0% 58% 0% 0% 47% 34% Kattava verkko 0% 0% 22% 50% 42% 1% 0% 0% 50% 28% 24% 43% 50% 32% 0% 13% 48% 11% 0% 0% 46% 27% TEN-T-verkon ulkopuolinen tiestö Ydintieverkon valmistumisaste vuonna 2013 99% 45% 55% 34% 76% 100 % 60% 77% 73% 88% 7% 81% 53% 33% 100 % 41 % 100 % 39% 71% 71% 100 % 74 % 100 % 22% 63% 0% 51% 98% 17% 100 % 0% 44% 34% 39% 0% 36% 100 % 32 % 52 % 31% 100 % 100 % 7% 39 % Huomautus: Jäsenvaltiot, joihin tehtiin tarkastuskäynti, on merkitty harmaalla. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
ERDF (European Regional Development Fund): An EU fund that strengthens economic and social cohesion in the EU by financing investments to reduce imbalances between regions. 
Lyhenteet ja sanasto EAKR (Euroopan aluekehitysrahasto): EU-rahasto, joka vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:ssa.
ESIF (European Structural and Investment Funds): The five main EU funds which together support economic development across the EU. 
ERI-rahastot (Euroopan rakenne-ja investointirahastot): EU:n viisi keskeistä rahastoa, joista tuetaan taloudellista kehitystä koko EU:n alueella.
The European Commission and EU Member States jointly manage them. 
Euroopan komissio ja EU:n jäsenvaltiot hallinnoivat niitä yhdessä.
They include the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Nämä rahastot ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto (EMKR).
European Green Deal: It is a new EU growth strategy that aims to transform the EU into a fair and prosperous society, with a modern, resource-efficient and competitive economy where there are no net emissions of greenhouse gases in 2050 and where economic growth is decoupled from resource use. 
Euroopan vihreän kehityksen ohjelma: EU:n uusi kasvustrategia. Sen tavoitteena on muuttaa EU oikeudenmukaiseksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi, jonka talous on uudenaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen.
INEA: the Innovation and Networks Executive Agency commenced operations on 1 January 2014 to implement parts of the following EU programmes: the Connecting Europe Facility (CEF); Horizon 2020; and legacy programmes (TEN-T and Marco Polo 2007-2013). 
INEA: Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2014.
Operational Programme (OP): The basic framework for implementing EU-funded cohesion projects in a set period, reflecting the priorities and objectives laid down in partnership agreements between the Commission and individual Member States. 
Toimenpideohjelma: EU:n rahoittamien koheesiohankkeiden täytäntöönpanoa koskevat peruslinjaukset tietyllä kaudella. Niistä käyvät ilmi komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välisissä kumppanuussopimuksissa sovitut prioriteetit ja tavoitteet.
The projects within an OP must contribute to a certain number of objectives specified at the EU level of the OPs priority axis. 
Toimenpideohjelman hankkeilla on pyrittävä edistämään tiettyä määrää sellaisia toimenpideohjelman toimintalinjan tavoitteita, jotka on määritelty EU-tasolla.
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made. 
Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, jolle on saatava komission hyväksyntä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan maksaa sen perusteella varoja.
OPs can only be modified during the programme period if both parties agree Partnership agreements: Agreements entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. 
Toimenpideohjelmia voidaan muuttaa ohjelmakauden aikana ainoastaan, jos molemmat osapuolet suostuvat siihen. Verkkojen Eurooppa -väline: Väline, jonka rahoitustukea on vuodesta 2014 lähtien myönnetty kolmelle alalle: liikenne, energia sekä tietoja viestintäteknologia.