natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2007-2013 MFF: EAFRD investment measures – absorption of funds at 30 June 2014 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 10 000 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Total commitments (million euro) Payments (%) Outstanding commitments (%) Source: European Commission. 
EU:n varainhoito ja varainhoidon valvonta yhteisen hallinnoinnin yhteydessä vuosina 2007–2013 12 MRK 2007–2013: Maaseuturahaston investointitoimenpiteet – varojen käyttö, tilanne 30. kesäkuuta 2014 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Maksut (%) Maksattamatta olevat sitoumukset (%) 10 000 9 000 8 000 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Sitoumukset yhteensä (miljoonaa euroa) Lähde: Euroopan komissio.
Graph 4 (IT) Italy (EL) Greece (RO) Romania (CY) Cyprus (ES) Spain (FR) France (BG) Bulgaria (MT) Malta EU average (HU) Hungary (DK) Denmark (PL) Poland (FI) Finland (NL) Netherlands (PT) Portugal (SI) Slovenia (CZ) Czech Republic (SE) Sweden (SK) Slovakia (DE) Germany (UK) United Kingdom (LT) Lithuania (LU) Luxembourg (AT) Austria (IE) Ireland (BE) Belgium (LV) Latvia (EE) Estonia 
Kaavio 4 (EL) Kreikka (RO) Romania (IT) Italia (CY) Kypros (ES) Espanja (FR) Ranska (BG) Bulgaria (MT) Malta EU:n keskiarvo (HU) Unkari (DK) Tanska (PL) Puola (FI) Suomi (NL) Alankomaat (PT) Portugali (SI) Slovenia (CZ) Tšekin tasavalta (SV) Ruotsi (SK) Slovakia (DE) Saksa (UK) Yhdistynyt kuningaskunta (LT) Liettua (LU) Luxemburg (AT) Itävalta (IE) Irlanti (BE) Belgia (LV) Latvia (EE) Viro
EU financial management and control in shared management 2007-2013 13 13 Graph 5 illustrates the total amounts allocated by the 2007-2013 multiannual financial framework for cohesion and EAFRD/EFF as at 31 December 2013. 
13 Kaaviosta 5 ilmenevät monivuotisessa rahoituskehyksessä 2007–2013 koheesiopolitiikkaan ja maaseuturahastoon/ EKTR:ään kohdennetut kokonaismäärät (tilanne 31. joulukuuta 2013).
While there was a minor difference between the sums allocated by multiannual financial framework and the actual commitments made in the years 2007-2013, the difference between commitments and payments made was much larger. 
Monivuotisessa rahoituskehyksessä kohden‐ nettujen määrien ja vuosina 2007–2013 tosiasiallisesti sidottujen määrien välillä oli hienoinen ero, mutta sitoumus‐ ten ja maksujen välinen ero on huomattavasti suurempi.
Payments related to 2007-2013 commitments represent respectively 62 % and 74 % of amounts allocated by the multiannual financial framework. 
Vuosien 2007–2013 sitoumuksiin perustuvat maksut vastaavat koheesioalalla 62:ta prosenttia ja maaseuturahaston/EKTR:n tapauksessa 74:ää prosenttia monivuotisessa rahoituskehyksessä kohdennetuista määristä.
The gap between 2007-2013 commitments and 2007-2013 related payments is largely offset by the volume of payments made during these years against 2000-2006 commitments. 2007-2013 MFF: Cohesion and EAFRD/EFF: from multiannual financial framework allocation to actual payments at 31 December 2013 in million euro million euro 400 000 350 000 300 000 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 0 2000-2006 MFF 2007-2013 MFF EAFRD and EFF Actual commitments 2000-2006 MFF 2007-2013 MFF Actual payments MFF allocation Source: Reports on budgetary and financial management 2007-2013. 
MRK 2007–2013: Koheesiopolitiikka ja maaseuturahasto/EKTR – monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti kohdennetut varat verrattuna tosiasiallisiin maksuihin, tilanne 31. joulukuuta 2013 (miljoonaa euroa) EU:n varainhoito ja varainhoidon valvonta yhteisen hallinnoinnin yhteydessä vuosina 2007–2013 13 miljoonaa euroa 400 000 350 000 300 000 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 0 Koheesiopolitiikka Määrärahojen kohdentaminen MRK:ssa 2000-2006 MRK 2000-2006 MRK Maaseuturahasto ja EKTR Tosiasialliset sitoumukset 2000-2006 MRK 2000-2006 MRK Tosiasialliset maksut Lähde: Selvitykset talousarvio‐ ja varainhallinnosta vuosilta 2007–2013.
The pressure to spend funds 14 Cohesion The slow absorption of funds in the 2007-2013 period results, above all, from the cyclical character of spending. 
Paine saada varat käytettyä 14 Varojen käyttöaste oli alhainen kaudella 2007–2013, mikä johtui ennen kaikkea varainkäytön syklisyydestä.
For multiannual actions, payments made during the first two years of a multiannual financial framework usually relate to the commitments made in the previous multiannual financial framework. 
Moni‐ vuotisia toimia koskevat maksut, jotka suoritetaan monivuotisen rahoituskehyksen kahden ensimmäisen vuoden aikana, liittyvät tavallisesti edellisen monivuotisen rahoituskehyksen sitoumuksiin.
In addition, the funds allocated often exceed the capacity of Member States to absorb them (see Graphs 3 and 4). Graph 5 
Kohdennettujen varojen määrä on lisäksi usein suurempi kuin jäsenvaltioiden kyky saada ne käytettyä (ks. kaaviot 3 ja 4). Kaavio 5
EU financial management and control in shared management 2007-2013 15 14 While overall the EU budget represents around 2 % of public expenditure of EU Member States8, the challenge for individual Member States can be much greater. 
14 Kaiken kaikkiaan EU:n talousarvio vastaa noin kahta prosenttia EU:n jäsenvaltioiden julkisten menojen kokonaismää‐ rästä8, mutta yksittäisten jäsenvaltioiden kannalta haaste saattaa olla huomattavasti suurempi.
The European Parliament estimates that the EU spending in Lithuania for example represents 27 % of non-health and social protection spending9. 
Euroopan parla‐ mentti arvioi, että EU:n esimerkiksi Liettualle myöntämät varat vastaavat 27:ää prosenttia maan julkisista menoista (kun huomioon ei oteta terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun menoja)9.
For Hungary 95 % of all public investments are co-financed by the EU10. 
Unkarissa 95 prosenttia kaikista julkisista investoinneista on EU:n osarahoittamia10.
The evolution of outstanding commitments has been linked to the absorption capacity of Member States receiving the funds. 
Maksattamatta olevien sitoumusten määrän kehitys on ollut kytköksissä varoja vastaanottavien jäsenvaltioiden kykyyn saada varat käytettyä.
Some experts11 have linked overall absorption capacity to three key factors: macroeconomic capacity (e.g. current cohesion policy rules allow the transfer of EU funds amounting to up to 3,8 % of the Member State’s GDP), financial capacity, i.e. the ability to co-finance the programmes and projects supported by EU, and administrative capacity, i.e. the ability of central and local authorities to manage the EU programmes and projects. 
Eräiden asiantuntijoiden11 mukaan kokonais‐ valmiudet varojen käyttöön ovat yhteydessä seuraaviin kolmeen osatekijään: makrotaloudellinen kapasiteetti (ny‐ kyiset koheesiopolitiikan säännöt esimerkiksi antavat mahdollisuuden siirtää jäsenvaltioille EU:n varoja määrän, joka on osuudeltaan jopa 3,8 prosenttia jäsenvaltion bruttokansantuotteesta), rahoituskapasiteetti (kyky osarahoittaa EU:n tukemia ohjelmia ja hankkeita) ja hallinnolliset valmiudet (keskus‐ ja paikallishallinnon viranomaisten valmiu‐ det hallinnoida EU:n ohjelmia ja hankkeita).
16 The common agricultural policy (CAP) regulation stipulated that the Commission shall automatically de-commit any portion of a budget commitment that had not been used by the end of the second year following that of the budget commitment12. 
16 Yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) annetussa asetuksessa säädettiin, että komissio vapauttaa ilman eri toimen‐ piteitä maksusitoumuksen osan, jota ei ole käytetty talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä12.
17 For cohesion, the regulation set this period for two years - (n+2) rule - (and for three years – (n+3) rule - for commitments of 2007 to 2010 for certain Member States13). 
17 Koheesioalalla kyseiseksi ajanjaksoksi määritettiin säännöksissä kaksi vuotta (n+2‐sääntö) ja tiettyjen jäsenvaltioi‐ den osalta vuosien 2007–2010 sitoumusten kohdalla kolme vuotta (n+3‐sääntö)13.
As part of the measures for combating the crisis, in 2011, the automatic de-commitment rule in respect of 2007 commitments was amended14. 
Ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa vapauttamista koskevaa sääntöä muutettiin vuoden 2007 sitoumusten osalta vuonna 2011, osana kriisin torjunta‐ toimenpiteitä14.
Additionally, for both cohesion and rural development, in 2011, European Parliament and Council adopted regulations providing for a temporary increase in EU co-financing rates for Member States experiencing financial difficulties (initially Greece, Ireland, Portugal, Hungary, Latvia and Romania but later Spain and Cyprus were also covered by this measure)15. 
Lisäksi Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät sekä koheesioalalla että maaseudun kehit‐ tämisen alalla vuonna 2011 asetukset, joissa säädettiin EU:n osarahoitusosuuksien kasvattamisesta taloudellisissa vaikeuksissa olevien jäsenvaltioiden tapauksessa (toimenpide koski alun perin Kreikkaa, Irlantia, Portugalia, Unkaria, Latviaa ja Romaniaa, mutta myöhemmin myös Espanjaa ja Kyprosta)15.
18 Finally, in 2013, specific provisions gave Romania and Slovakia extra flexibility for 2011 and 2012 commitments. 
18 Vuonna 2013 Romanialle ja Slovakialle annettiin erityissäännöksin lisäjoustoa vuosien 2011 ja 2012 sitoumuksia var‐ ten.
According to the (n+2) rule these allocations should be spent by the end of 2013 and 2014 respectively, but these two countries were allowed one further year (until 2014 and 2015 respectively)16. 
Asianomaiset varat olisi (n+2)‐säännön mukaan pitänyt käyttää vuoden 2013 ja 2014 loppuun mennessä, mutta kumpikin maa sai vuoden lisäaikaa (Romania vuoteen 2014 saakka ja Slovakia vuoteen 2015 saakka)16.
These countries’ absorption rates as at 31 December 2013 were around 40 % and 50 % respectively. 
Käyttöaste 31. joulukuuta 2013 oli Romaniassa noin 40 prosenttia ja Slovakiassa 50 prosenttia.
19 Commitments which are not absorbed eventually need to be de-committed. 
19 Sitoumukset, joita ei käytetä maksuihin, täytyy lopulta vapauttaa.
De-commitments made by the end of 2013 were, however, not significant. 
Vuoden 2013 loppuun mennessä ei kuitenkaan ollut tehty merkittävästi vapautuksia.
In cohesion the total amount de-committed under the (n+2)/(n+3) rules up to 2013 was 250,5 million euro or 0,19 % of the 2012 cumulative target17. 
Koheesioalalla oli vuoteen 2013 mennessä vapautettu (n+2)/(n+3)‐sääntöjen perusteella yhteensä 250,5 miljoonaa euroa eli 0,19 prosenttia vuoden 2012 kumulatiivisesta tavoitearvosta17.
For rural development 0,14 % of the 2012 cumulative target was de-committed. 
Maa‐ seudun kehittämisen alalla vuoden 2012 kumulatiivisesta tavoitearvosta vapautettiin 0,14 prosenttia.
EU financial management and control in shared management 2007-2013 20 15 For 2000-2006 multiannual financial framework, the average de-commitments in cohesion (as disclosed by the Commission in May 2014) were equivalent to 1,76 % of total commitments. 
15 Monivuotisen rahoituskehyksen 2000–2006 yhteydessä koheesioalalla keskimäärin vapautettu määrä oli osuudel‐ taan 1,76 prosenttia kaikista sitoumuksista (komission toukokuussa 2014 antamien tietojen mukaan).
(Of this 0,56 % resulted from application of the (n+2) rule, and 1,2 % was decided at closure of the programmes)18. 
(Tästä määräs‐ tä 0,56 prosenttia vapautettiin (n+2)‐säännön perusteella ja 1,2 prosentista tehtiin päätös ohjelmien päättämisen yhteydessä)18.
21 The existence of fixed national envelopes, which can only be lost if unspent, creates an incentive for high levels of spending. 
21 Kiinteämääräiset jäsenvaltiokohtaiset määrärahat voidaan menettää, jos niitä ei käytetä, mikä kannustaa lisäämään menoja.
One way of increasing the disbursement of funds is to create financial engineering instruments19 foreseen in sectoral legislation and transfer funds to them. 
Yksi tapa lisätä varojen maksatusta on alakohtaisen lainsäädännön mukaisten rahoitusvälineiden19 perusta‐ minen ja varojen siirtäminen niihin.
There are cases of EU funds remaining several years in financial engineering instruments before being transferred to final beneficiaries. 
Joskus EU:n varat ovat jääneet useiksi vuosiksi rahoitusvälineisiin ennen kuin ne on maksettu lopullisille edunsaajille.
DG AGRI in its 2013 annual activity report expressed such concerns in relation to the findings of its audit mission to Bulgaria, stating that ‘Main weaknesses concerned (...) the early and high payment of the advances and the early and high transfer of capital into the guarantee fund (...) 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto toi vuoden 2013 toimin‐ takertomuksessaan esiin tämäntapaisia huolenaiheita, jotka liittyivät sen Bulgariaan tekemän tarkastuskäynnin aikana ilmenneisiin havaintoihin. Pääosasto totesi, että keskeiset puutteet liittyivät suurten ennakoiden varhaiseen maksuun sekä suurten rahamäärien siirtoon takuurahastoon aikaisessa vaiheessa.
The Bulgarian authorities have been invited to give any explanation why such early and high advance payments were necessary and why such and early and very high transfer into the guarantee fund was necessary.’20 The Court has found similar issues in Italy (see special report No 2/2012 ‘Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund’ Box 2). 
Pääosasto on pyytänyt Bulgarian viranomaisia perustelemaan, miksi suuria ennakoita oli tarpeen maksaa niin varhain ja miksi hyvin suuria rahamääriä oli tarpeen siirtää takuurahastoon niin aikaisessa vaiheessa.20 Tilintarkastustuomioistuin on havainnut samankaltai‐ sia tilanteita Italiassa (ks. erityiskertomus nro 2/2012 ”Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusväli‐ neet pk‐yrityksille”, laatikko 2).
The Court’s audit results in 16 agriculture and cohesion 2009-2013 The estimated error rates in agriculture and cohesion 2009-2013 22 Payments made in 2007 and 2008 (other than advances and direct aid and market support for farmers in agriculture) related mostly to the 2000-2006 multiannual financial framework. 
Tilintarkastustuomioistuimen 16 tarkastustulokset maatalouden ja koheesiopolitiikan aloilla vuosina 2009–2013 Maatalouden ja koheesiopolitiikan arvioidut virhetasot vuosina 2009–2013 22 Vuosina 2007 ja 2008 suoritetut maksut liittyivät pääosin monivuotiseen rahoituskehykseen 2000–2006 (kun huo‐ mioon ei oteta ennakoita eikä suoraa maataloustukea ja markkinatukea viljelijöille).
Therefore, in order to present consistent results (in particular in cohesion where rules were different between the two periods), the overview covers audit results for the years 2009-201321. 
Siitä syystä tässä yleiskatsauk‐ sessa käsitellään tarkastustuloksia vuosilta 2009–201321 – tarkoituksena on esittää tulokset yhdenmukaisesti (eten‐ kin koheesioalalla, jonka säännöt eivät olleet kyseisillä kahdella kaudella samat).
The Court’s estimated error rates for agriculture and cohesion 2009-2013 9,0 % 8,0 % 7,0 % 6,0 % 5,0 % 4,0 % 3,0 % 2,0 % 1,0 % 0,0 % 2009 Estimated error rate cohesion 2010 2011 2012 2013 Estimated error rate agriculture and cohesion (combined) Estimated error rate agriculture (cross compliance errors quantified; 2011-2013) Estimated error rate agriculture (cross compliance errors not quantified; 2009-2010) From 2011 cross compliance errors were included in quantification of the estimated error rate for agriculture. 
Tilintarkastustuomioistuimen arvioimat virhetasot maatalouden ja koheesiopolitiikan aloilla vuosina 2009–2013 9,0 % 8,0 % 7,0 % 6,0 % 5,0 % 4,0 % 3,0 % 2,0 % 1,0 % 0,0 % 2009 Koheesioalan arvioitu virhetaso 2010 2011 2012 2013 Maatalouden ja koheesioalan arvioitu virhetaso (yhdistetty) Maatalouden arvioitu virhetaso (täydentäviin ehtoihin liittyvät virheet ilmaistu kvantitatiivisesti; 2011–2013) Maatalouden arvioitu virhetaso (täydentäviin ehtoihin liittyviä virheitä ei ilmaistu kvantitatiivisesti; 2009–2010) Täydentäviin ehtoihin liittyvät virheet on otettu huomioon maatalouden arvioidun virhetason kvantifioinnissa vuodesta 2011 alkaen.
In 2011, 2012 and 2013 this added respectively 0,2, 0,2 and 0,4 percentage points to the estimated level of error for agriculture. 
Tämä nosti maatalouden arvioitua virhetasoa 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja 0,2 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2013.
Figures for 2009 and 2010 do not include quantification of cross compliance errors. 
Vuosien 2009 ja 2010 luvuissa ei ole otettu huomioon täydentäviin ehtoihin liittyvien virheiden kvantifioinnin vaikutusta.
Graph 6 17 In the years 2009-2013 the most likely error for both agriculture and cohesion remained persistently above the materiality threshold of 2 %. 
Kaavio 6 17 Sekä maatalouden että koheesioalan todennäköisin virhetaso pysytteli kahden prosentin olennaisuusrajan yläpuo‐ lella vuosina 2009–2013.
The error rate in both areas is driven by the big funds (European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) in agriculture and European Regional Development Fund (ERDF)/Cohesion Fund (CF) in cohesion) which account for three quarters of expenditure in each area. 
Näiden alojen virhetason syntyyn vaikuttavat suuret rahastot (maatalouden alalla Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) ja koheesioalalla Eu‐ roopan aluekehitysrahasto (EAKR) / koheesiorahasto), joiden kautta toteutetaan kolme neljäsosaa kummankin alan menoista.
Graph 6 shows a generally higher level of error for cohesion compared to agriculture. 
Kaaviosta 6 käy ilmi, että koheesioalan virhetaso on yleisesti ottaen korkeampi kuin maatalouden.
Within agricultural spending, the large component (direct and market support) shows a lower level of error than the smaller component of rural development spending. 
Maatalousmenojen suurempaan osa‐alueeseen (suora tuki ja markkinatuki) liittyvä virhetaso on alhaisempi kuin pienemmän osa‐alueen (maaseudun kehittäminen).
This situation is reversed in cohesion spending, where the ERDF/CF show generally higher levels of error than the European Social Fund (ESF) (see Table 1). 
Koheesio‐ alan menojen kohdalla tilanne on päinvastainen: EAKR:n/koheesiorahaston virhetaso on yleisesti ottaen korkeampi kuin Euroopan sosiaalirahaston (ESR) virhetaso (ks. taulukko 1).
24 In its 2013 annual report (see graphs 3.1, 4.1, 5.1 and 6.1) the Court presents the contribution by type of error to the most likely error rate for specific assessments. 
24 Tilintarkastustuomioistuin esittää varainhoitovuotta 2013 koskevaan vuosikertomukseensa sisältyvien erityisarvi‐ oiden yhteydessä (ks. kaaviot 3.1, 4.1, 5.1 ja 6.1), kuinka suurta osaa eri virhetyypit edustavat todennäköisimmästä virhetasosta.
The categories of error presented for 2013 statement of assurance are, in general, consistent with those for the entire 2009-2013 period. 
Varainhoitovuodelta 2013 annetussa tarkastuslausumassa esiin tuodut virheluokat ovat pääosin samat kuin koko kaudella 2009–2013.
Agriculture: ineligible fields and ineligible farmers dominate the errors table for agriculture Agriculture: contribution to the estimated error rate for 2009-2013 by type The Court’s audit results in agriculture and cohesion 2009-2013 23 6 % - Other error types 5 % - Cross compliance infringements 8 % - Serious errors in public procurement 9 % - Administrative errors 34 % - Ineligible beneficiary/activity/expenditure Source: European Court of Auditors. 
Maatalous: virheissä on useimmiten kyse siitä, että maa-alat tai viljelijät eivät olleet oikeutettuja tukeen Maatalous: arvioitu virhetaso virhetyypeittäin vuosina 2009–2013 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset maatalouden ja koheesiopolitiikan aloilla vuosina 2009–2013 23 6 % - Muut virhetyypit 5 % - Täydentäviin ehtoihin liittyviä rikkomistapauksia 8 % - Julkisessa hankinnassa vakavia virheitä 9 % - Hallinnolliset virheet 34 % - Edunsaaja/toiminta/meno ei tukikelpoinen Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Overstated number of eligible hectares or animals - 38 % Graph 7 
Tukikelpoisten hehtaarien tai eläinten lukumäärä ilmoitettu liian suurena - 38 % Kaavio 7
18 The biggest contribution to the overall level of error (representing around two fifths of the error rate for agriculture) is ‘overstated number of eligible hectares or animals’ (Graph 7). 
18 Kokonaisvirhetasoon vaikuttavat eniten virheet, jotka edustavat tyyppiä ”tukikelpoisten hehtaarien tai eläinten määrä ilmoitettu liian suurena” (noin kaksi viidesosaa maatalouden virhetasosta) (kaavio 7).
Within this category of error the by far most important subcategory relates to ineligible ‘permanent pasture land’. 
Tämän virheluokan sisällä ehdottomasti suurin alalaji on ”tukeen oikeuttamaton pysyvä laidun”.
Under the new CAP rules the risk of errors of this type may diminish since the definition of permanent grassland has been extended to cover also non-herbaceous vegetation. 
Uusien YMP:n sääntöjen ansiosta tämän tyyppisten virheiden riski saattaa pienentyä, sillä pysyvän laitumen määritelmä on laajennettu kattamaan myös muu kuin ruohokasvillisuus.
26 The Court regularly finds cases of land with no or only partial grass cover, which are recorded in the Land Parcel Identification System’s (LPIS) database as eligible permanent pasture. 
26 Tilintarkastustuomioistuin havaitsee toistuvasti tapauksia, joissa nurmipeitteetön tai vain osittain nurmipeitteinen maa‐ala on tallennettu viljelylohkojen tunnistusjärjestelmään (LPIS‐tietokantaan) tukikelpoisena pysyvänä laitume‐ na.
This leads to payment of a subsidy to a farmer who is not entitled to receive these EU funds. 
Tämän perusteella tukea maksetaan viljelijälle, joka ei ole oikeutettu saamaan kyseisiä EU:n varoja.
The Court found persistent weaknesses in excluding ineligible land from LPIS and in the administrative treatment of claims. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jatkuvia puutteita, jotka liittyivät tukeen oikeuttamattomien maa‐alojen jättämiseen LPIS‐tietokannan ulkopuolelle, tai jotka koskivat hakemusten hallinnollista käsittelyä.
This often resulted from poor interpretation of ortho-images or from the use of incorrect eligibility criteria by the national authorities (see paragraph 3.27 of the 2013 annual report). 
Virheet johtuivat usein ortokuvien puutteelli‐ sesta tulkinnasta tai siitä, että kansalliset viranomaiset olivat soveltaneet virheellisiä tukikelpoisuuskriteereitä (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 3.27).
27 The second most important source of error (representing around one third of the error rate for agriculture) relates to ineligible beneficiaries, ineligible activities or ineligible expenditure. 
27 Toiseksi suurin virhelähde (noin yksi kolmasosa maatalouden virhetasosta) liittyy edunsaajiin, toimiin tai menoihin, jotka eivät ole oikeutettuja tukeen.
Most of these errors relate to EU aid schemes managed outside the Integrated Administration and Control System (IACS). 
Useimmat näistä virheistä liittyvät niihin EU:n tukijärjestelmiin, joita hallinnoi‐ daan yhdennetyn hallinto‐ ja valvontajärjestelmän (IACS) ulkopuolella.
While such errors are less frequent, they usually have a significant impact at the level of individual transactions. 
Tällaisia virheitä esiintyy harvemmin, mutta niillä on tavallisesti merkittävä vaikutus yksittäisiin maksutapahtumiin.
Examples found relate to ineligible items included in cost reimbursement claims or beneficiaries not meeting the eligibility criteria (see paragraph 3.11 of the 2013 annual report). 
Havaitut esimerkit liittyvät korvauspyyntö‐ jen sisältämiin kuluihin, jotka eivät oikeuta tukeen, tai edunsaajiin, jotka eivät täytä tukikelpoisuuskriteereitä (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2013, kohta 3.11).
The risk of errors of this type is unlikely to be significantly reduced by the changes made to the CAP for the new period. 
YMP:hen uutta kautta varten tehdyt muutokset tuskin pienen‐ tävät tämän tyyppisten virheiden riskiä merkittävästi.
28 Administrative errors (representing around one tenth of the error rate for agriculture) relate to situations where the aid applicant is not at fault but where the national authorities committed errors in the administrative management of aid schemes. 
28 Hallinnollisissa virheissä (noin kymmenesosa maatalouden virhetasosta) on kyse tilanteista, joissa virheitä ei ole teh‐ nyt tuen hakija vaan kansalliset viranomaiset tukijärjestelmää hallinnoidessaan.