natgillin/translations-raw huggingface dataset:
110 The legislative framework for 2014-2020 introduced the mandatory evaluation of programmes (covering effectiveness) by Member States during the programme period. 
110 Kauden 2014–2020 lainsäädännössä jäsenvaltioille asetettiin velvollisuus arvioida ohjelmia (mukaan lukien niiden vaikuttavuutta) ohjelmakauden aikana.
In our view, such evaluations could have at least partly addressed this inherent timing problem and informed the legislative proposals for the 2021 – 2027 period. 
Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan näillä arvioinneilla olisi voitu ainakin osittain korjata tämä ohjelmakausiin luontaisesti liittyvä ongelma ja arviointien tuloksia olisi voitu hyödyntää kauden 2021–2027 lainsäädäntöehdotuksissa.
However, no such evaluations had been completed by the end of 2017. 
Tällaisia arviointeja ei kuitenkaan saatu valmiiksi vuoden 2017 loppuun mennessä.
For 2021-2027, it is proposed that the Commission will also carry out a mid-term evaluation of the funds which could provide useful insight in this context. 
Kauden 2021–2027 osalta ehdotetaan lisäksi, että komissio tekisi rahastojen väliarvioinnin.
111 A third type of problem is that evaluations are not always used. 
111 Kolmas ongelma on se, että arviointeja ei aina hyödynnetä.
Ex post evaluation of programmes by Member States were voluntary in 2007-2013 and 2014-2020. 
Ohjelmien jälkiarviointi jäsenvaltioissa oli vapaaehtoista kausina 2007–2013 ja 2014–2020.
The IAS found weaknesses regarding the follow-up (i.e. the use made) of evaluations by Member States. For example, most Member States in the IAS sample 
Komission sisäinen tarkastus on havainnut puutteita siinä, miten jäsenvaltiot toteuttavat arviointien jälkiseurantaa (eli hyödyntävät niitä). Useimmat sisäisen tarkastuksen otokseen kuuluvat jäsenvaltiot eivät esimerkiksi laatineet kattavaa toimintasuunnitelmaa arvioinnin tuloksena annettujen suositusten toteuttamisesta.
Under the Commission proposal, this type of evaluation will be mandatory for 2021-2027. 
Komission ehdotuksen mukaan jälkiarviointi on pakollinen kaudella 2021–2027.
Evaluations should be based on useful and reliable evidence 112 We have already pointed to a number of problems with the existence and reliability of data (see GPs No 5, 8 and 10). 
Arviointien olisi perustuttava käyttökelpoiseen ja luotettavaan näyttöön 112 Tilintarkastustuomioistuin on jo tuonut esiin joitakin ongelmia, jotka liittyvät siihen, onko tietoja lainkaan olemassa ja jos on, ovatko ne luotettavia (ks. ohjaavat periaatteet nro 5, 8 ja 10).
These problems also affect evaluations. 
Nämä ongelmat hankaloittavat myös arviointeja.
113 The Commission concluded in its 2007-2013 ex post evaluation report on the "Delivery system" that one of the main reasons for the underutilisation of Member State's evaluations for policy learning was the limited availability of good quality monitoring data and data on comparison groups for the purpose of ex post evaluation157. 
113 Kautta 2007–2013 koskevassa jälkiarviointikertomuksessaan komissio totesi koheesiopolitiikan täytäntöönpanojärjestelmästä, että yksi tärkeimmistä syistä siihen, miksi jäsenvaltioiden tekemiä arviointeja ei käytetä riittävästi politiikkaoppimisessa, oli se, että jälkiarviointeja varten oli saatavilla vain vähän laadukasta seuranta-ja vertailuryhmätietoa157.
The Commission proposals for 2021-2027 include the requirement that Member States should ensure the necessary procedures to produce and collect the data necessary for evaluations158. 
Kautta 2021–-2027 koskevien komission ehdotusten mukaan jäsenvaltioilta edellytettäisiin, että ne huolehtivat tarvittavista menettelyistä, joilla tuotetaan ja kerätään arvioinneissa tarvittavat tiedot158.
6 – Cross-cutting principle 114 Sustainability is a key element for the long-term effectiveness of public interventions159. 
6 – Monialaiset periaatteet 114 Pysyvyys on keskeistä, jotta julkiset toimenpiteet olisivat vaikuttavia pitkällä aikavälillä159.
The main indication that a project has achieved sustainable outputs and results is a continued flow of net benefits after it has been completed160. 
Merkittävin osoitus siitä, että hankkeen tuotokset ja tulokset ovat kestäviä, on se, että hankkeesta saadaan jatkuvaa nettohyötyä senkin jälkeen, kun hanke on päättynyt160.
115 Not all EU-funded projects exhibit sustainability (or sustainability cannot be demonstrated). 
115 Kaikki EU:n rahoittamat hankkeet eivät ilmennä pysyvyyttä (tai pysyvyyttä ei voida osoittaa).
Programming phase 116 Ensuring sustainability requires an analysis and strategy at the formulation stage of a programme to maintain a specific investment in the long run162. 
Ohjelmointivaihe 116 Pysyvyyden varmistaminen edellyttää, että ohjelman suunnitteluvaiheessa tehdään analyysi ja laaditaan strategia siitä, miten tiettyä investointia pidetään yllä pitkällä aikavälillä162.
14 Sustainability is built into the cycle to ensure the longer-term effectiveness of public interventions 2007-2013 2014-2020 2021-2027 investments was not promoted effectively in the underlying programmes or in other relevant regional strategic documents. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vastikään tehdyssä tarkastuksessaan, että tuotannollisista investoinneista saatavien pitkäkestoisten tulosten saavuttamista ei edistetty hankkeiden kannalta vaikuttavalla tavalla niiden perustana olevissa ohjelmissa tai muissa relevanteissa alueellisissa strategia-asiakirjoissa.
The achievement of long-lasting results was not a priority163. 
Pitkäkestoisten tulosten saavuttamista ei asetettu etusijalle163.
For the 2007-2013 period, we found that these tariffs do not always support the sustainability of the investments made. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kauden 2007–2013 osalta, että näillä maksuilla ei aina tueta tehtyjen investointien pysyvyyttä.
As an example, wastewater tariffs charged to households and industry in many cases were too low to enable the renewal of the infrastructure at the end of its expected economic lifetime164. 
Esimerkkitapauksessa kotitalouksilta ja teollisuudelta laskutetut jätevesimaksut olivat monin paikoin liian alhaisia, jotta maksuilla voitaisiin uudistaa infrastruktuuria sen odotetun taloudellisen käyttöiän lopussa164.
To at least partially address this issue, the legislation for 2014-2020 required Member States to put in place for some specific areas (such as the water sector) strategies that provide for a sustainable source of funding for maintaining infrastructure created by the co-financed projects (ex ante conditionality No 6.1). 
Tämän ongelman ainakin osittaiseksi ratkaisemiseksi kautta 2014–2020 koskevassa lainsäädännössä edellytettiin, että jäsenvaltiot ottavat tietyillä aloilla (kuten vesialalla) käyttöön strategioita sellaisten kestävien rahoituslähteiden synnyttämiseksi, joiden avulla yhteisrahoitetuissa hankkeissa luotua infrastruktuuria voitaisiin pitää yllä (ennakkoehto nro 6.1).
118 The Commission has recognised that the contribution of ex ante conditionalities to the sustainability of results needs to be strengthened165. 
118 Komissio on todennut, että ennakkoehtojen avulla olisi saatava enemmän kestäviä tuloksia aikaan165.
As a consequence, the proposed 2021-2027 legislation requires enabling conditions to be maintained during the whole period, instead of being assessed as a one-off exercise. 
Näin ollen kauden 2021–2027 lainsäädäntöehdotuksissa edellytetään, että mahdollistavia edellytyksiä pidetään yllä koko kauden ajan sen sijaan, että niistä tehdään vain kertaluontoinen arvio.
Project selection 119 The legislative provisions for all periods require Member States to ensure that the beneficiaries (project owners) of the selected projects have the administrative and financial capacity to maintain the project beyond its completion. 
Hankkeiden valinta 119 Kaikkien kausien lainsäädännössä edellytetään jäsenvaltioilta sen varmistamista, että valittujen hankkeiden edunsaajilla (hankkeiden toteuttajilla) on tarvittavat hallinnolliset ja taloudelliset valmiudet ylläpitää hanketta sen päättymisen jälkeen.
However, in our audit on EU support for productive investments in businesses, we found that the selection criteria did not adequately reflect the need for ERDF-financed projects to achieve long-lasting results166. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tarkastuksessaan, joka koski yritysten tuotannollisiin investointeihin myönnettävää EU:n tukea, että tavoitetta, jonka mukaan EAKR-rahoitteisista hankkeista olisi saatava pitkäkestoisia tuloksia, ei otettu valintakriteereissä riittävästi huomioon166.
The proposed CPR provisions for the 2021-2027 period have become more specific and require Member State to examine if beneficiaries have sufficient resources to cover operational and maintenance costs167. 
säännöksiä koskevan asetusehdotuksen säännökset ovat täsmällisempiä, ja niissä vaaditaan jäsenvaltioilta, että näiden on selvitettävä, onko edunsaajilla riittävät resurssit toiminta-ja ylläpitokustannusten kattamiseen167.
120 For major investment projects (over €50 million), for the 2007-2013 and 2014-2020 periods, one of the aims of the mandatory cost-benefit analysis was to ensure that the co-financed investments are financially viable. 
120 Suurten investointihankkeiden (yli 50 miljoonaa euroa) osalta kausilla 2007– 2013 ja 2014–2020 yksi pakollisen kustannus-hyötyanalyysin tavoitteista oli varmistaa, että yhteisrahoitetut investoinnit olivat taloudellisessa mielessä elinkelpoisia.
Major projects that lacked good cost-benefit analysis often led to financially unviable and/or under-used projects168. 
Suurhankkeet, joista ei ollut tehty hyvää kustannus-hyötyanalyysiä, olivat usein taloudellisesti elinkelvottomia ja/tai jäivät vähälle käytölle168.
The proposal to drop major projects and therefore the mandatory cost-benefit analysis for 2021-2027 increases the risk to sustainability. 
Ehdotus, jonka mukaan kaudella 2021–2027 luovuttaisiin suurhankkeista ja sen myötä pakollisesta kustannushyötyanalyysistä, lisää riskiä siitä, että hankkeet eivät ole kestäviä.
Implementation phase 121 For all three programme periods the legislation in general obliges beneficiaries to maintain the projects for a period for 5 years from the date of completion, to avoid 43 
Toteutusvaihe 121 Kaikkien kolmen ohjelmakauden lainsäädännössä edellytetään, että edunsaajat pitävät hankkeita yllä viiden vuoden ajan hankkeen loppuunsaattamisesta. Näin edunsaaja välttää rahoituksen takaisinperinnän169.
122 These provisions do not always reflect the true life cycle of the assets, which may be much longer than 5 years. 
122 Näissä säännöksissä ei aina oteta huomioon omaisuuserien todellista elinkaarta, joka voi olla paljon pidempi kuin viisi vuotta.
This creates a risk that beneficiaries can dispose of the asset after the relevant period has expired. 
Tästä syntyy riski, että edunsaajat myyvät omaisuuserän pysyvyysajan päättymisen jälkeen.
Monitoring/reporting/evaluation phase 123 Ensuring sustainability requires appropriate monitoring throughout the life cycle of a project and thereafter172. 
Seuranta-, raportointi-ja arviointivaihe 123 Pysyvyyden varmistaminen edellyttää asianmukaista seurantaa hankkeen koko elinkaaren ajan ja sen jälkeen172.
We have found that data on sustainability was sometimes incomplete. 
Tilintarkastustuomioistuin on havainnut, että pysyvyyttä koskevat tiedot olivat toisinaan puutteellisia.
44 Special report on ERDF support to business incubators We found that the systems in place allow a significant part of the value of public funding to pass to incubator owners after the end of the sustainability171. 
48 Erityiskertomus EAKR:n tuesta yrityshautomoille Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan käytössä olevat järjestelmät mahdollistavat sen, että huomattava osa julkisesta rahoituksesta siirtyy pysyvyysajan päätyttyä yrityshautomon omistajille171.
This was because Managing Authorities had not collected the necessary monitoring data, or because relevant documents were no longer available due to the expiry of the archiving period. 
Syynä tietojen puutteellisuuteen oli se, että hallintoviranomaiset eivät olleet keränneet tarvittavia seurantatietoja tai tarvittavat asiakirjat eivät olleet enää saatavilla arkistointikauden päättymisen vuoksi.
Overall, the monitoring, after project completion, of the legal sustainability requirements remained limited in scope and varied between programmes. 
Lakisääteisten pysyvyysvaatimusten noudattamisen seuranta hankkeen päättymisen jälkeen oli kaiken kaikkiaan laajuudeltaan vähäistä ja vaihteli ohjelmittain.
In particular, as there was no legal requirement for them to continue doing so, managing authorities stopped following up on the evolution of the projects immediately after the end of the legal sustainability period173. 
Erityisesti on todettava, että hallintoviranomaiset lopettivat hankkeen kehityksen seuraamisen välittömästi lakisääteisen toimien pysyvyydeltä edellytetyn ajanjakson päättymisen jälkeen, koska lakisääteistä vaatimusta seurannan jatkamiseen ei ollut173.
124 As further illustrations of the lack of prominence given to this issue, the European Parliament has noted that there has only been limited interest by the public sector in the issue and, consequently, only incomplete data is available on the sustainability of results from projects co-financed by the ERDF174. 
124 Euroopan parlamentti on todennut, että julkisen sektorin kiinnostus pysyvyyttä kohtaan on ollut vähäistä ja tästä syystä EAKR:n yhteisrahoittamien hankkeiden tulosten pysyvyydestä on saatavilla vain epätäydellisiä tietoja174. Myös tämä vahvistaa kuvaa, jonka mukaan tätä asiaa ei ole pidetty tärkeänä.
In addition, we did not find any evaluations of the productive investment programmes that included a specific assessment of the sustainability of results175. 
Tilintarkastustuomioistuin ei myöskään löytänyt yhtään tuotannollisiin investointeihin liittyvien ohjelmien arviointia, johon olisi sisältynyt erityinen tulosten pysyvyyden arviointi175.
Closing remarks 125 Cohesion policy interventions can not only positively affect the performance of the Member States and regions in which they are implemented, but they can also generate spill-overs elsewhere in the EU. 
Loppuhuomautukset 125 Koheesiopolitiikan toimilla voidaan vaikuttaa myönteisesti niiden jäsenvaltioiden ja alueiden tuloksellisuuteen, joilla ne toteutetaan, mutta ne voivat saada aikaan heijastusvaikutuksia myös muualla EU:ssa.
To further increase the positive effect of the policy, the EU has sought to increase the performance orientation of its Cohesion spending. 
Lisätäkseen entisestään koheesiopolitiikan myönteistä vaikutusta EU on pyrkinyt lisäämään koheesiomenojensa tulossuuntautuneisuutta.
Among the many different stakeholders involved, there are sometimes differing or even contradictory views on how this might be achieved. 
Eri sidosryhmien välillä on toisinaan eriäviä tai jopa vastakkaisia näkemyksiä siitä, miten tuloksellisuus voitaisiin saavuttaa.
126 The EU’s general legislative framework and the rules specific to Cohesion policy have gradually evolved. 
126 EU:n yleinen lainsäädäntökehys ja koheesiopolitiikkaa koskevat säännöt ovat vähitellen kehittyneet.
They now include a number of key features necessary for an effective system of performance management, although the proposed legislation for 2021-2027 reduces the focus on performance to some extent. 
Tietyt keskeiset ominaisuudet, jotka ovat välttämättömiä tehokkaan tulosjohtamisjärjestelmän kannalta, sisältyvät nyt säännöksiin. Tosin kauden 2021–2027 lainsäädäntöehdotuksissa tulossuuntautuneisuus vähenee jonkin verran.
However, this general improvement in design has not always been matched by the way that the policy is implemented. 
Vaikka järjestelmän kehykset ovat yleisesti ottaen parantuneet, toimintapolitiikan täytäntöönpano ei ole aina pysynyt mukana.
127 The guiding principles we identified cover the entire cycle of policy management, starting with strategic planning and moving through implementation until the reporting and evaluation stages. 
127 Katsaukseen valitut ohjaavat periaatteet kattavat toimintapolitiikan hallinnoinnin koko syklin, joka alkaa strategisesta suunnittelusta ja etenee toteutuksen kautta raportointi-ja arviointivaiheisiin.
Sitting above the guiding principles is the concept of EU added value – “the value resulting from an EU intervention which is additional to the value that would otherwise have been created by Member State action alone”. 
Ohjaavien periaatteiden yläpuolella on EU:n tason lisäarvon käsite eli EU:n tukitoimenpiteen tuottama lisäarvo siihen arvoon nähden, jonka jäsenvaltion toimi olisi muutoin yksinään tuottanut.
We have stated in the past that expenditure programmes which do not add EU value are by definition unlikely to be an efficient and effective use of the EU taxpayer’s money. 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin korostanut, että ylipäätään meno-ohjelmat, joilta puuttuu EU:n tason lisäarvo, eivät luultavasti ole vaikuttava ja tehokas tapa käyttää EU:n veronmaksajien rahoja.
We also found that genuine EU added value was often difficult to identify, particularly where shared management operates, as is the case for Cohesion. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on lisäksi todettu, että aito EU:n lisäarvo on usein vaikeasti havaittavissa, etenkin silloin kun toteutetaan yhteishallinnointia (kuten koheesiopolitiikassa).
128 To address the areas which require particular attention, we have made recommendations in our reports in the past. 
128 Tilintarkastustuomioistuin on antanut aiemmissa kertomuksissaan suosituksia osa-alueista, joihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.
These have included: o The need for clear EU priorities – with associated targets – to which the Cohesion spending should contribute, to streamline and simplify the strategic frameworks in order to achieve a coherent set of high-level objectives that are translated into operational objectives (GP No 1); o Revisions of programmes should take account of performance considerations, including better results (GP No 9). 
Suositusten joukossa ovat muun muassa seuraavat: o tarve määritellä selkeät EU:n painopisteet – ja niihin liittyvät tavoitteet – joita koheesiovaroilla olisi edistettävä; tarve virtaviivaistaa ja yksinkertaistaa strategisia puitteita, jotta korkean tason tavoitteista muodostuisi johdonmukainen kokonaisuus ja nämä korkean tason tavoitteet muutettaisiin operatiivisiksi tavoitteiksi (ohjaava periaate nro 1 ); o Ohjelmien tarkistuksissa olisi otettava huomioon tarve saada aikaan parempia tuloksia (ohjaava periaate nro 9).
129 We have also pointed to the fact that the legislative framework should be ready by the start of the programme period as delays in implementation affect subsequent phases of the cycle. 
50 129 Olemme korostaneet myös sitä, että lainsäädäntökehyksen olisi oltava valmis ohjelmakauden alkuun mennessä, koska täytäntöönpanon viiveet vaikuttavat syklin myöhempiin vaiheisiin.
Cumulative delays in implementation, together with overlapping 45 eligibility periods, shift the focus away from performance considerations towards spending money (see GP No 7) and limit the use that can be made of performance data for evaluation purposes or for the strategic planning purposes (see GPs No 12 and 13). 
Täytäntöönpanon kumuloituneet viivästykset yhdessä päällekkäisten tukikelpoisuusjaksojen kanssa johtavat siihen, että huomio siirtyy tuloksellisuudesta pyrkimykseen saada määrärahat käytetyiksi (ks. ohjaava periaate nro 7). Lisäksi tuloksellisuustietojen hyödyllisyys arvioinnin ja strategisen suunnittelun näkökulmasta vähenee (ks. ohjaavat periaatteet nro 12 ja 13).
46 Annex Annex I — Evolution of performance orientation in the legislation of Cohesion policy The table below illustrates whether, for each GP, the criteria which underpin our judgements were in place in the relevant Cohesion programme legislation. 
Liite Liite I Tulossuuntautuneisuuden kehitys koheesiolainsäädännössä Jäljempänä olevassa taulukossa selostetaan kunkin ohjaavan periaatteen osalta, sisältyivätkö kriteerit, joihin tilintarkastustuomioistuimen arviot perustuivat, kunkin koheesio-ohjelmakauden lainsäädäntöön.
We have expanded most criteria so that they contain more detail than is included in the analysis of each GP in the main text. 
Suurinta osaa kriteereistä on laajennettu siten, että ne sisältävät enemmän yksityiskohtia kuin analyysissa, joka kunkin ohjaavan periaatteen osalta esitetään varsinaisessa tekstissä.
In order to provide a complete picture, we have analysed all programme periods since the advent of the Cohesion policy. 
Täydellisen kuvan saamiseksi tilintarkastustuomioistuin on analysoinut kaikki ohjelmakaudet koheesiopolitiikan alusta lähtien.
Existence of mandatory programmes Identification and articulation of needs at programme level 47 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Principles governing strategic planning 1. 
52 1989– 1993 1994– 1999 2000– 2006 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 Strategiseen suunnitteluun liittyvät periaatteet 1.
The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised Existence of an overarching EU-wide strategy EU strategic objectives translated into objectives for the Cohesion policy 2. 
EU on esittänyt selkeän ja johdonmukaisen näkemyksen siitä, mitä se haluaa saavuttaa koheesiopolitiikan varoilla. On löydettävä tahoja, jotka ottavat vastuun varainkäytöstä, ja tavoitteet on muutettava operatiiviseksi toimiksi Kattavan EU:n laajuisen strategian olemassaolo EU:n strategiset tavoitteet muunnettu koheesiopolitiikan tavoitteiksi 2.
The allocation of funding to Member States takes account of identified needs and is informed by performance information Allocation method set out in the legislation Allocation based on GDP Allocation based on needs in specific areas Allocation informed by past performance information Principles governing programming 3. 
Varojen jakamisessa jäsenvaltioille otetaan huomioon todetut tarpeet ja tuloksellisuustiedot Jakomenetelmä vahvistettu lainsäädännössä Jako perustuu BKT:hen Jako perustuu tietyillä alueilla esiintyviin tarpeisiin Jaossa on otettu huomioon aiemmat tuloksellisuustiedot Ohjelmasuunnittelua koskevat periaatteet 3.
A clear intervention logic exists Existence of a mandatory national strategy (e.g. National Strategic Reference Framework, Partnership Agreement) Definition of objectives/priorities at national level The common EU wide strategy translated into national level objectives with targets (main results expected) Identification and articulation of needs at the national level 
Selkeä toimintalogiikka on olemassa Pakollinen kansallinen strategia on olemassa (esim. kansallinen strateginen viitekehys, kumppanuussopimus) Tavoitteiden/painopisteiden määrittely kansallisella tasolla EU:n laajuinen yhteinen strategia, joka muunnetaan kansallisiksi tavoitteiksi ja tavoitearvoiksi (pääasialliset odotetut tulokset) Tarpeiden määrittely ja ilmaiseminen kansallisella tasolla
48 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Definition of objectives at programme level Definition of actions addressing the objectives at programme level Standardised programme template describing the intervention logic in a harmonised way Breakdown of financial data by codes of intervention at programme level 4. 
53 1989– 1993 1994– 1999 2000– 2006 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 Pakollisia ohjelmia on olemassa Tarpeiden määrittely ja ilmaiseminen ohjelmatasolla Tavoitteiden määrittely ohjelmatasolla Sellaisten toimien määrittely, joilla pyritään saavuttamaan ohjelmatason tavoitteet Vakioitu ohjelmamalli, jossa kuvataan toimintalogiikkaa yhdenmukaisella tavalla Rahoitustietojen jaottelu toimenpidekoodeittain ohjelmatasolla 4.