natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating. 
VI Jäsenvaltiot edellyttivät, että hankkeet perustuvat energiakatselmukseen ja niillä saavutetaan jonkin verran energiansäästöjä. Lisäksi rakennusten energialuokituksen on parannuttava.
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits. 
Useimmissa tapauksissa jäsenvaltiot osoittivat määrärahat hankkeisiin ehdotusten saapumisjärjestyksessä, minkä vuoksi ne eivät pystyneet arvioimaan hankkeiden suhteellisia kustannuksia ja hyötyjä.
This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs. 
Tämä tarkoitti sitä, että ne asettivat harvoin etusijalle hankkeet, joilla energiansäästöt tai muut hyödyt saadaan aikaan alhaisemmin kustannuksin.
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings. 
VII Seurantajärjestelmällä ei saada tietoa siitä, kuinka paljon energiaa on säästetty kunnostamalla asuinrakennuksia EU:n varoilla.
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target. 
Toisin sanoen komissio ei voi arvioida, missä määrin EU:n talousarviolla on kyetty vaikuttamaan EU:n energiatehokkuustavoitteen saavuttamiseen.
No indicator measures the other benefits these investments may generate. 
Mikään indikaattori ei mittaa muita etuja, joita nämä investoinnit mahdollisesti tuottavat.
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings. 
VIII Tilintarkastustuomioistuin toteaa – samoin kuin erityiskertomuksessaan nro 21/2012 – että kustannustehokkuus ei ohjaa EU:n varojen käyttöä rakennusten energiatehokkuuteen.
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested. 
Parempi hallinnointi erityisesti hankkeiden valinnan yhteydessä voisi johtaa suurempiin energiasäästöihin investoitua euroa kohti.
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Tilintarkastustuomioistuin antaa niin ollen suosituksia, joiden tarkoituksena on auttaa EU:ta saavuttamaan vuodelle 2030 asetettu energiatehokkuustavoite parantamalla vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan varainkäytön kustannustehokkuutta.
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5 
Suosituksissa käsitellään seuraavia osatekijöitä: investointien suunnittelu ja kohdentaminen; suuremmat energiansäästöt ja muut hyödyt alhaisemmin kustannuksin tuottavien hankkeiden valitseminen niin, että arvioidaan suhteelliset kustannukset ja hyödyt; energiansäästöjen ja muiden hyötyjen mittaaminen indikaattorein sekä energiaa kustannustehokkaasti säästävien toimenpiteiden palkitseminen. 5
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1. 
Johdanto Energiatehokkuutta koskevat tavoitteet ja edistyminen 01 Energiatehokkuuden parantamisella tarkoitetaan, että entisentasoinen suorite on mahdollinen pienemmällä energiankulutuksella1.
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality. 
Käyttämällä energiaa tehokkaammin EU:n kansalaiset voivat pienentää energialaskujaan, auttaa suojelemaan terveyttään ja ympäristöä ja parantaa ilmanlaatua.
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems. 
02 Tyypillisiä EU:n yhteisrahoittamia energiatehokkuusinvestointeja ovat muun muassa rakennusten lisäeristys, energiatehokkaat ikkunat, lämmönsäätöjärjestelmät ja lämmitysjärjestelmien parantaminen.
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE. 
Kuva 1 – Esimerkki kunnostetusta rakennuksesta (ennen energiatehokkuuden parantamiseksi tehtyjä kunnostustöitä ja niiden jälkeen) © Shutterstock / PIXEL to the PEOPLE.
The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s.
Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy. 
2 artiklan 4 kohta: Tuotoksella voidaan viitata suoritteeseen, palveluun, tavaraan tai energiaan.
6 1 2 Ibid. 
6 1
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %. 
Tarkistettu energiatehokkuusdirektiivi 2018/2002/EU3 ilmentää kunnianhimoisempaa EU:n energiatehokkuuden yleistä tavoitetasoa: säästö vähintään 32,5 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4. 
04 Uusi komissio on sitoutunut soveltamaan energiatehokkuus etusijalle -periaatetta keskittyen siihen, miten EU voi edelleen kehittää rakennusten energiatehokkuutta ja nopeuttaa peruskorjausten yleistymistä4.
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018. 
05 Eurostatin tiedot (helmikuulta 2020) osoittavat, että vuonna 2018 primäärienergian kulutus EU:n jäsenvaltioissa ylitti vuoden 2020 tavoitteet 4,9 prosentilla (ks. kaavio 2). 7 2 3 4 Ks. edellä.
Directive 2018/2002/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency (OJ L 328, 21.12.2018, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2002, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s.
210). 
210).
The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. 
Euroopan vihreän kehityksen ohjelma – Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.
COM(2019) 640 final of 11.12.2019. 
COM(2019) 640 final, 11.12.2019.
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5. 
06 Tuorein arvio siitä, miten jäsenvaltiot ovat edistyneet energiatehokkuustavoitteiden saavuttamisessa, osoittaa, että EU 2020 -tavoitetta ei todennäköisesti saavuteta5.
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve. 
Vuodelle 2030 asetettua EU:n tavoitetta, jonka mukaan energiankulutusta on vähennettävä vähintään 32,5 prosenttia, on tämän suuntauksen vuoksi vieläkin vaikeampi saavuttaa.
Energy consumption should decrease especially in sectors with the biggest potential for energy savings, such as buildings. 
Energiankulutusta olisi vähennettävä erityisesti aloilla, joilla energiansäästömahdollisuudet ovat suurimmat, siis esimerkiksi rakennuksissa.
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption. 
Kaavio 3 – Energiankulutus aloittain vuonna 2017 (prosenttia kokonaiskulutuksesta) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, energian loppukulutusta koskevien Eurostatin tietojen perusteella.
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors. 
07 Rakennukset, erityisesti asuinrakennukset, kuluttavat EU:ssa eniten energiaa. Seuraavaksi eniten energiaa käytetään liikenteessä ja teollisuudessa.
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7. 
Pelkästään lämmityksen ja lämpimän veden osuus kaikesta energian loppukäytöstä EU:n kotitalouksissa on 79 prosenttia7.
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting. 
Rakennusten kunnostamisella saavutettavat energiasäästöt johtuvat tyypillisesti paremmasta eristyksestä sekä paremmista lämmitys-, jäähdytys-ja valaisujärjestelmistä.
While this report focuses on these types of investments, our Commission (2019) 224 final, “2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive”, as required by Article 24(3) of Directive 2012/27/EU. 
Tässä kertomuksessa keskitytään tämäntyyppisiin investointeihin, kun taas äskettäisessä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 1/2020 paneuduttiin energiatehokkuutta koskeviin EU:n vähimmäisvaatimuksiin ja laitteiden energiamerkintöihin8.
2017 Commission “Good practice in energy efficiency” – Lessons learnt, p. 
2017 komissio Good practice in energy efficiency – Lessons learnt, s.
18 and COM SWD(2016) 408 final, “Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings” p. 
18, ja komission valmisteluasiakirja SWD(2016) 408 final, Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings s.
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling 
Ks. https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling Ks. erityiskertomus 1/2020: “Ekologista suunnittelua ja energiamerkintöjä koskeva EU:n toiminta: vaikutus merkittävää, mutta huomattavat viivästykset ja sääntöjen noudattamatta jättäminen heikentävät sitä”.
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9. 
08 Komissio arvioi, että vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteen saavuttaminen edellyttäisi vuosittain noin 282 miljardin euron investointeja EU:n rakennuskannan kunnostamiseen9.
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020. 
Jos kaikki budjetoidut EU:n koheesiopolitiikan perusteella rahoitetut investoinnit julkisiin rakennuksiin ja asuinrakennuksiin toteutetaan, niiden arvo vastaa noin kahta miljardia euroa vuodessa kaudella 2014–2020.
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
EU:n varojen käyttö ja oikeudellinen kehys 09 Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta aiottiin vuosina 2014– 2020 myöntää julkisten rakennusten ja asuinrakennusten energiatehokkuusinvestointeihin 14 miljardia euroa.
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing. 
Jäsenvaltiot täydensivät näitä määrärahoja myöntämällä viisi miljardia euroa kansallista yhteisrahoitusta.
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex. 
Nämä määrärahaosuudet on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä.
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment. 
Kaaviosta 4 puolestaan ilmenee energiatehokkuusinvestointeihin osoitettujen EU:n koheesiopolitiikan määrärahojen jakautuminen vuosina 2014–2020.
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency. 
Komission valmisteluasiakirja SWD(2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency.
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5). 
10 Vuonna 2010 annettu rakennusten energiatehokkuusdirektiivi10 sisältää useita säännöksiä, joilla parannetaan sekä uusien että olemassa olevien rakennusten energiatehokkuutta. Näitä säännöksiä ovat muun muassa seuraavat: a) uusien rakennusten ja laajamittaisesti kunnostettujen rakennusten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset b) rakennusten myyntiin ja vuokraukseen liittyvät pakolliset energiatehokkuustodistukset, joissa ilmoitetaan rakennuksen nykyinen energiatehokkuus, sekä toimenpiteet, joita suositellaan energiatehokkuuden parantamiseksi11 (ks. esimerkki kuvassa 5).
11 Article 11 of Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. billion euro 
11 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta, 11 artikla.
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings. 
11 Myös vuoden 2012 energiatehokkuusdirektiivi sisältää säännöksiä rakennusten energiatehokkuuden parantamisesta.
These include Energy Efficiency Obligation Schemes, which place requirements on obligated parties, such as energy sales companies or distributors, to meet quantitative energy savings targets across their customer portfolio. 
Ne käsittelevät muun muassa energiatehokkuusvelvoitejärjestelmiä, joissa velvoitettujen osapuolten, kuten energian vähittäismyyntiyritysten tai jakelijoiden, edellytetään saavuttavan määrälliset energiansäästötavoitteet koko asiakaskannassaan.
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives). 
Tarkistetun direktiivin vaikutustenarvioinnissa todettiin, että näiden säännösten ansiosta oli saatu vuoden 2016 loppuun mennessä aikaan enemmän energiansäästöjä (34 prosenttia) kuin millään muulla yksittäisellä toimenpiteellä (vapaaehtoiset sopimukset, verotustoimenpiteet, rahoitusjärjestelmät ja kannustimet).
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings. The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets. 
12 Vuoden 2012 energiatehokkuusdirektiivissä edellytettiin myös, että jäsenvaltiot esittävät joka kolmas vuosi kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmansa, jotka kattavat merkittävät energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet ja odotetut ja/tai saavutetut energiansäästöt. Komissio käy läpi kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat ja arvioi, missä määrin jäsenvaltiot ovat edistyneet kansallisten energiatehokkuustavoitteidensa saavuttamisessa.
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council. 
Komissio toimittaa vuosittaiset arviointinsa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States. 
Komissio voi kertomuksista ja kansallisista energiatehokkuuden toimintasuunnitelmista tekemänsä arvioinnin pohjalta antaa suosituksia jäsenvaltioille.
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs. 
13 Kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat korvataan kansallisilla energia-ja ilmastosuunnitelmilla.
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them. 
Jäsenvaltioiden on toimitettava vuoden 2019 loppuun mennessä nämä suunnitelmat, jotka muodostavat jäsenvaltioiden keskeisen suunnitteluvälineen.
They will also play an important role to identify investment needs 
Suunnitelmat ovat tärkeitä myös energiatehokkuuteen liittyvien investointitarpeiden tunnistamisessa.
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs. 
Kansallisen energia-ja ilmastosuunnitelmansa oli 31. tammikuuta 2020 mennessä esittänyt 18 jäsenvaltiota 27:stä.
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy. 
Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat hallinnoinnista yhdessä 14 Komissiossa energian pääosasto kehittää ja toteuttaa EU:n energiapolitiikkaa.
It formulates proposals to promote energy efficiency, supervises the implementation of the directives and monitors the Member States’ progress towards energy targets with the help of the Joint Research Centre and the European Environmental Agency. 
Pääosasto laatii Yhteisen tutkimuskeskuksen ja Euroopan ympäristökeskuksen avustuksella ehdotuksia energiatehokkuuden edistämiseksi, valvoo direktiivien täytäntöönpanoa sekä seuraa jäsenvaltioiden edistymistä energiatavoitteiden saavuttamisessa.
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
15 Alue-ja kaupunkipolitiikan pääosastolla on päävastuu Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston hallinnoinnista.
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes. 
Pääosasto edistää EU:n energiapolitiikkaa myöntämällä rahoitusta sekä jakaa jäsenvaltioiden kanssa vastuun siitä, että ohjelmat ovat tehokkaita ja vaikuttavia.
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period. 
2020 suuntaviivat kumppanuussopimusten ja ohjelmien sisältöä ajatellen ja hyväksyi nämä sopimukset ja ohjelmat jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen rahoituskauden alussa.
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports. 
Kun sopimukset ja ohjelmat on laadittu, pääosaston keskeisenä tehtävänä on seurata niiden täytäntöönpanoa osallistumalla seurantakomiteoihin ja ottamalla vastaan vuotuiset täytäntöönpanokertomukset.
It is not involved in the selection of individual projects. 
Se ei osallistu yksittäisten hankkeiden valintaan.
Finally, it evaluates the results of the funding. 
Lopuksi pääosasto arvioi tuloksia, jotka rahoituksella on saatu aikaan.
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments. 
16 Jäsenvaltiot asettavat tarvearvioinnin perusteella energiatehokkuusalan prioriteetit kansallisessa lainsäädännössään ja kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissaan.
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness. 
Jäsenvaltiot valmistelevat toimenpideohjelmat, ja nimetyt hallintoviranomaiset valitsevat hankkeet käyttäen tarkoituksenmukaisia valintamenettelyjä ja -kriteereitä niin, että kustannustehokkuus otetaan huomioon.
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6). 
Komissio antoi kaudella 2014–2020 hallintoviranomaisille laajamittaiset ohjeet siitä, miten niiden pitäisi suunnitella ja toteuttaa ohjelmansa (ks. kaavio 6).
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12 
Hallintoviranomaiset seuraavat hankkeiden tuotoksia ja tuloksia indikaattoreiden avulla ja raportoivat komissiolle energiansäästöistä ja toimenpideohjelmien tuottamista muista hyödyistä. 13
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets. 
Tässä kertomuksessa arvioidaan, kuinka kustannustehokkaasti EU:n yhteisrahoittamat rakennusten energiatehokkuusinvestoinnit auttavat EU:ta saavuttamaan tavoitteensa.
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending. 
Tilintarkastustuomioistuin antaa suosituksia, joiden tarkoituksena on auttaa EU:ta saavuttamaan vuodelle 2030 asetettu energiatehokkuustavoite parantamalla vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan varainkäytön kustannustehokkuutta.
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness. 
18 Tärkein tarkastuskysymys koski sitä, valittiinko EU:n yhteisrahoitusta saavat rakennusten energiatehokkuusinvestoinnit käyttäen perusteita, joiden ansiosta investointien kustannustehokkuus voidaan todennäköisesti maksimoida.
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria. 
Tilintarkastustuomioistuin haki vastusta tähän kysymykseen tutkimalla, asettivatko komissio ja jäsenvaltiot asianmukaiset ehdot kustannustehokkaiden investointien valinnalle (mukaan lukien tarvearviointi, tuen kohdentaminen ja tuloksellisuuskehys), ja sovelsivatko jäsenvaltiot tarkoituksenmukaisia valintaperusteita.
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance. 
19 Tilintarkastustuomioistuin teki käynnin viiteen jäsenvaltioon (Bulgaria, Tšekki, Irlanti, Italia (Apulia) ja Liettua), jotka valittiin niiden energiatehokkuuteen käyttämien varojen määrän sekä maantieteellisen tasapainon perusteella.
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
Nämä jäsenvaltiot osoittivat rakennusten energiatehokkuuteen noin 2,9 miljardia euroa määrärahoista, jotka Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto myönsivät niille kaudella 2014– 2020.