natgillin/translations-raw huggingface dataset:
AUDIT SCOPE AND APPROACH Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? (d) interviews with staff from DG SANCO and the PHEA; (e) a quantitative analysis of proposals submitted, projects funded and project budgets; (f) consultation of stakeholders at national ministries of health and public health institutes, Member States’ representatives on the Programme Committee and national focal points in eight Member States (Belgium, Estonia, Finland, France, Germany, Latvia, Sweden, United Kingdom); and (g) a discussion of relevant issues with a group of experts in the field of health promotion and disease prevention at several stages during the audit. 
Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt? d) haastateltiin terveys-ja kuluttaja-asioiden posaston ja kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanoviraston henkilst; e) suoritettiin kvantitatiivinen analyysi toimitetuista ehdotuksista, rahoitetuista hankkeista ja hanketalousarvioista; f) konsultoitiin sidosryhmi kansallisissa terveysministeriiss ja kansanterveyslaitoksissa, ohjelmakomiteaan kuuluvia jsenvaltioiden edustajia ja kansallisten toimipisteiden edustajia kahdeksassa jsenvaltiossa (Belgia, Viro, Suomi, Ranska, Saksa, Latvia, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta); ja g) keskusteltiin relevanteista aiheista terveyden edistmiseen ja sairauksien ehkisemiseen erikoistuneista asiantuntijoista koostuvan ryhmn kanssa useissa eri tarkastusvaiheissa.
The experts’ main input was to contribute to the Court’s analysis, for example by suggesting the RDI cycle as a framework for analysis (see Box 10), and to endorse the audit observations set out in this report. 
Asiantuntijoiden pasiallinen panos oli mytvaikuttaa tilintarkastustuomioistuimen analyysiin Đ he mm. ehdottivat analyysin kehykseksi T&K&I -sykli (ks. laatikko 10) Đ ja antaa hyvksyntns tss kertomuksessa esitettville tarkastushavainnoille.
13 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
13 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
14 AUDIT OBSERVATIONS PROGRAMME DESIGN 13. 
14 TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET OHJELMIEN SUUNNITTELU 13.
Programmes are more effective if they are properly designed and the intended results are clearly set out. 
Ohjelmat ovat vaikuttavampia, jos ne on suunniteltu kunnolla ja jos tavoitteena olevat tulokset esitetn selkesti.
This is more likely to be the case if: (a) the underlying logic of the intervention is made explicit in the programme decision (or its accompanying documentation); (b) programme objectives are defined which are specific, measurable, achievable, relevant, and time-dependent (SMART); (c) priorities are set in accordance with the organisation’s strategy; and (d) performance and achievements can be monitored based on robust and meaningful indicators. 
Tm on todennki-semp, jos: a) tukitoimenpiteiden perustana oleva logiikka ky selkesti ilmi ohjelmaa koskevasta ptksest (tai ohjelman dokumentaatiosta) b) ohjelmatavoitteet on mritelty siten, ett ne ovat erityiset, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti mrtyt (specific, measurable, achievable, relevant, and time-dependent; SMART) c) ensisijaiset tavoitteet ovat organisaation strategian mukaiset, ja d) tulosta ja suoritteita voidaan valvoa hyvin perusteltujen ja tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden avulla.
INTERVENTION LOGIC NOT MADE EXPLICIT 14. 
TOIMINTALOGIIKKA EI OLLUT SELKE 14.
A key element of programme design is defining the intervention logic — the hypothetical cause and effect linkages that describe how an intervention is expected to attain its global objectives. 
Ohjelmasuunnittelussa on olennaisen trke mritt toimintalogiikka. Toimintalogiikalla tarkoitetaan hypoteettisia syy-ja seuraussuhteita, joiden avulla kuvataan, miten tukitoimenpiteen oletetaan saavuttavan yleiset tavoitteensa.
In the EU context, these overall objectives of policies and programmes are generally defined by the Treaty. 
EU:n toimintalinjojen ja ohjelmien yleiset tavoitteet mritelln yleens perustamissopimuksessa.
Making explicit the logic of a planned intervention allows the construction of a hierarchy of objectives and the identification of key indicators for monitoring and evaluation. 
Suunnitellun tukitoimenpiteen logiikan selke esitystapa mahdollistaa tavoitehierarkian luomisen ja seurannassa ja arvioinnissa kytettvien keskeisten indikaattorien yksilinnin.
Logic models showing how inputs into the various activities will lead to the expected results are the most appropriate way of showing the intervention logic. 
Toimintalogiikan kuvaamiseen soveltuvat parhaiten loogiset mallit, jotka osoittavat, miten eri toimintoihin liittyvll panoksella pstn odotettuihin tuloksiin.
Neither the Commission’s legislative proposal for the programme18 nor the legal basis for the PHP or any other relevant documents (such as impact assessments19 or AWPs) explicitly described the programme’s intervention logic in this way. 
Ohjelman toimintalogiikkaa ei kuvattu tll tavoin selkesti ohjelmaa koskevassa komission lainsdntehdotuksessa18 eik kansanterveysalan toimintaohjelman oikeudellisessa perustassa tai missn muussakaan relevantissa asiakirjassa (kuten vaikutusar-vioinneissa19 tai vuotuisissa tysuunnitelmissa).
The situation is unchanged for PHP2. 
Tilanne pysyi samana toisen terveysalan toimintaohjelman kohdalla.
Logic models are used in other areas of EU policy, such as external actions, and are common practice in the public health field in other parts of the world (United States, Canada). 
Loogisia malleja kytetn muilla EU:n toimintalohkoilla, esimerkiksi ulkoisissa toimissa, ja ne muodostavat yleisen kytnnn kansanterveysalalla muualla pin maailmaa (Yhdysvalloissa ja Kanadassa).
For example, logic models were used for programme planning, implementation and evaluation in the Southern Arizona Border Health Careers Opportunity Program20, the Health Improvement Initiative funded by the California Wellness Foundation21 and the Calgary Cross-Cultural Mental Health Consultation Project22. 
Niit kytetn ohjelmien suunnitteluun, tytntnpanoon ja arviointiin esimerkiksi Southern Arizona Border Health Careers Opportunity Program -ohjelmassa20, California Wellness Foundationin21 rahoittamassa Health Improvement Initiative -aloitteessa ja Calgary Cross-Cultural Mental Health Consultation Project -hankkeessa22.
17 European Commission, DG Budget, ‘Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services’, July 2004, p. 
17 Euroopan komissio, budjettiposasto, Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services, heinkuu 2004, s.
18 COM(2000) 285 final. 
18 KOM(2000) 285 lopullinen.
19 The Commission’s proposal for the PHP predated the introduction, in 2002, of mandatory impact assessments and consequently was only subject to a limited cost-effectiveness analysis. 
19 Komissio laati kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevan ehdotuksensa ennen vuotta 2002, jolloin otettiin kyttn pakolliset vaikutusarvioinnit, ja tmn seurauksena siit tehtiin vain rajoitettu kustannusvaikuttavuusanalyysi.
By contrast, there has been an extended impact assessment for PHP2 (see European Commission, SEC(2005) 0425; IA for the proposed combined health and consumer protection strategy and programme). 
Sit vastoin toisesta terveysalan toimintaohjelmasta tehtiin laajennettu vaikutusarviointi (ks. Euroopan komissio, SEC (2005) 0425; IA for the proposed combined Health and Consumer Protection strategy and programme).
20 ‘How Using a Logic Model Refined Our Program to Ensure Success’, M. Page, S. H. Parker and R. Renger, in: Health Promotion Practice OnlineFirst, published on 28 August 2007. 
20 ÓHow Using a Logic Model Refined Our Program to Ensure SuccessÓ, M. Page, S. H. Parker ja R. Renger, Health Promotion Practice OnlineFirst, julkaistu 28. elokuuta 2007.
21 ‘Evaluating the California Wellness Foundation’s Health Improvement Initiative: A Logic Model Approach’, A. Cheadle, W. L. Beery, H. P. Greenwald, G. D. Nelson, D. Pearson and S. Senter, in: Health Promotion Practice, April 2003; vol. 
21 ÓEvaluating the California Wellness FoundationŐs Health Improvement Initiative: A Logic Model ApproachÓ, A. Cheadle, W. L. Beery, H. P. Greenwald, G. D. Nelson, D. Pearson ja S. Senter, Health Promotion Practice, huhtikuu 2003; osa 4: s.
22 ‘Evaluability Assessment: A Catalyst for Program Change and Improvement’, W. E. Thurston, J. Graham and J. Hatfield, in: Evaluation and the Health Professions, June 2003; vol. 
22 ÓEvaluability Assessment: A Catalyst for Program Change and ImprovementÓ, W. E. Thurston, J. Graham ja J. Hatfield, Evaluation & the Health Professions, keskuu 2003; osa 26: s.
In their report on the mid-term evaluation of the PHP23, the external evaluators recommended developing such a systematic and reasoned evidence-based description of the links between inputs, activities, outputs and outcomes (see Box 3). 
Kertomuksessaan kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevasta vliar-vioinnista23 ulkoiset arvioijat suosittivat kehittmn systemaattisen ja perustellun, nyttn perustuvan kuvauksen panosten, toimien, tuotosten ja tulosten vlisist yhteyksist (ks. laatikko 3).
The Court has recommended the use of intervention logic for programme design, objective-setting and performance measurement for other budgetary areas24. 
Tilintarkastustuomioistuin on suosittanut, ett toimintalogiikkaa sovellettaisiin ohjelmasuunnitteluun, tavoitteiden asettamiseen ja tulosten mittaamiseen muilla talousarvioaloilla24.
In the Court’s view, the definition of SMART programme objectives ( see paragraphs 19 to 21) and the setting of robust indicators for an effective monitoring of the programme implementation (see paragraphs 70 to 73) is more difficult to achieve in the absence of a conceptual framework. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ett ksitteellisen kehyksen puuttuessa ohjelmalle on hankalampaa asettaa SMART-tavoitteita (ks. kohdat 19Đ21) sek sellaisia hyvin perusteluja indikaattoreita, joiden avulla ohjelman tytntnpanoa seurataan vaikuttavalla tavalla (ks. kohdat 70Đ73).
23 Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–08. 
23 Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003Đ2008.
Final Report, RAND Europe technical report, 2007, p. 
Final Report, RAND Europe technical report, 2007, s.
24 See Special Report No 9/2007, ‘Evaluating the RTD framework programmes — could the Commission approach be improved?’(OJ C 26, 30.1.2008), paragraphs 34 to 36, and Special Report No 7/2008, ‘Intelligent energy (2003–06)’ (OJ C 279, 1.11.2008), paragraphs 18 and 21. 
24 Ks. erityiskertomus nro 9/2007 tutkimusta ja teknologista kehittmist koskevien EU:n puiteohjelmien arvioinnista Đ voidaanko komission lhestymistapaa parantaa? (EUVL C 26, 30.1.2008), kohdat 34Đ36, ja erityiskertomus nro 7/2008 lykkst energiahuollosta (2003Đ 2006) (EUVL C 279, 1.11.2008), kohdat 18 ja 21.
15 BOX 3 RECOMMENDATIONS OF THE INTERIM EVALUATION OF THE PUBLIC HEALTH PROGRAMME 2003–08 ‘[The PHP] is, at this interim stage, delivering the programme of work identified in its annual work plans. 
15 LAATIKKO 3 KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAN (2003Đ2008) VLIARVIOINNIN PERUSTEELLA ANNETUT SUOSITUKSET Kansanterveysalan toimintaohjelmaa toteutetaan tss vlivaiheessa sen vuotuisissa tysuunnitelmissa yksilidyn tyohjelman mukaisesti.
However, this is a good time for building on these achievements by: • developing sharper priorities that are driven by stakeholder expectations and citizens’ needs as well as meeting policy goals and high standards of probity; • monitoring its activities against not only the aims of each project but also the overall aims of the programme decision; • communicating its priorities and actions more crisply to stakeholders, and targeting tailored messages to members of the wider public health community. 
Tss vaiheessa on kuitenkin otollista nm saavutukset huomioon ottaen: Ľ kehitt osuvampia ensisijaisia tavoitteita, jotka perustuvat sidosryhmien odotuksiin ja kansalaisten tarpeisiin ja jotka vastaavat toiminnan pmri ja moitteettomuuden korkeaa tasoa Ľ seurata toimintaa ei ainoastaan kunkin hankkeen tavoitteisiin nhden vaan mys ohjelmaa koskevan ptksen kokonaistavoitteisiin nhden Ľ vlitt ensisijaiset tavoitteet ja toimet selkemmin sidosryhmien tiedoksi ja kohdistaa rtlidyt viestit laajemman kansanterveysyhteisn jsenille.
(Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–08. 
(Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008.
They should not be a description of the activity itself, but rather illustrate the change to be achieved by that activity25. 
Niiss ei pitisi kuvata itse toimintaa vaan pikemminkin kuvata muutosta, joka on toimen avulla tarkoitus saada aikaiseksi25.
The setting of SMART objectives for all sectors of EU activity covered by the budget is an obligation under the Financial Regulation26. 
Varainhoitoasetuksessa sdetn, ett kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti mrtyt tavoitteet (SMART-tavoitteet)26.
Without an explicit intervention logic it is difficult to set coherent programme objectives. 
Selken loogisen mallin puuttuminen vaikeuttaa johdonmukaisten ohjelmatavoitteiden asettamista.
The global policy objective, ‘to promote health and prevent disease through addressing health determinants across all policies and activities’, was not broken down into specific, measurable and time-dependent targets (see Box 4). 
Yleistavoitetta Đ Óedistetn terveytt ja ehkistn sairauksia kiinnittmll huomiota terveyden taustatekijihin kaikkien politiikkojen ja toimintojen yhteydessÓ Đ ei ole jaoteltu erityisiin, mitattavissa oleviin ja ajallisesti mrttyihin tavoitteisiin (ks. laatikko 4).
It is not obvious from the programme decision how these activities are expected to contribute to the broad policy objective of promoting health and preventing disease, or how achievement of this global objective could be assessed. 
Ohjelmaa koskevasta ptksest ei ky vlttmtt ilmi, miten kyseisten toimien on tarkoitus mytvaikuttaa terveyden edistmiseen ja sairauksien ehkisyyn thtvn laajempaan toiminnantavoitteeseen tai miten tmn yleistavoitteen saavuttamista voitaisiin arvioida.
ABSENCE OF STRATEGIC PLANNING AND LACK OF PRIORITY-SETTING 22. 
STRATEGINEN SUUNNITTELU PUUTTUU JA ENSISIJAISET TAVOITTEET OVAT ASETTAMATTA 22.
If spending programmes are to have any measurable impact, they need to be concentrated on selected activities that are identified through strategic planning according to a rigorous set of priorities. 
Jos meno-ohjelmilla on mr olla mitattavissa olevissa vaikutus, niiden on kohdistuttava tiettyihin valittuihin toimiin, jotka on yksility perusteltujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti strategisen suunnittelun avulla.
The number of priorities should be commensurate with the available budget, as having too many priorities will reduce the chances of achieving impact in any individual area. 
Ensisijaisten tavoitteiden mrn olisi oltava oikeassa suhteessa kytettvss olevaan talousarvioon, sill liian suuri mr tavoitteita vhent mahdollisuuksia saada vaikutusta aikaiseksi milln yksittisell alalla.
Each year the EU Member States spend an average of 1 400 euro per capita on health27. 
Kunakin vuonna jsenvaltiot kuluttavat terveysalalla keskimrin 1 400 euroa henke kohti27.
While this expenditure includes health promotion and health information measures, the bulk of it is related to delivery of health services and medical care, which the Treaty makes the exclusive remit of Member States. 
Nm menot pitvt sislln terveytĐ t edistvt toimenpiteet ja terveystiedotuksen; huomattava osa menoista liittyy toimitettaviin terveyspalveluihin ja sairaanhoitoon, jotka perustamissopimuksen mukaisesti kuuluvat yksinomaan jsenvaltioiden maksettaviksi.
25 European Commission, SPP/ABM guide, second edition, October 2004, p. 
25 Euroopan komissio, SPP/ABM guide, toinen painos, lokakuu 2004, s.
26 Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
26 Euroopan yhteisjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 pivn keskuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
1). 
1), 27 artiklan 3 kohta.
27 WHO Regional Office for Europe, Copenhagen, ‘Public expenditure on health, purchasing power parity euro per capita, WHO estimates for 2003–05’, Health for All database (HFA-DB), (http://www.euro.who. int/hfadb), October 2008. 
27 WHO:n Euroopan aluetoimisto, Kpenhamina, ÓPublic expenditure on health, purchasing power parity euro per capita, WHO estimates for 2003-2005Ó, Health for All database (HFA-DB), (http://www.euro.who. int/hfadb), lokakuu 2008.
16 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
16 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
1 The objective does not specify what should be changed or include targets against which progress can be monitored. 
3.6 Kannustetaan edell mainittuihin toimiin liittyv koulutusta.Ó 1 Tavoitteessa ei tsmennet, mit olisi muutettava eik siihen sislly pmri, joiden osalta edistymist voitaisiin seurata.
2 The objective is not measurable or quantifiable, no performance indicators are defined. 
2 Tavoite ei ole mitattavissa eik ilmaistavissa mrllisesti; tulosindikaattoreita ei ole mritelty.
3 On the basis of the ‘activities’ stated in the programme decision as ‘objectives’, it is achievable at least to some degree. 4 No time span is indicated. (so that progress can be checked) Achievable Relevant Measurable SMART criteria Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
3 Ohjelmaa koskevassa ptksess mainittujen ÓtoimintojenÓ perusteella ilmaistu ÓtavoiteÓ on toteutettavissa ainakin tietyss mrin. 4 Mraikaa ei ole ilmoitettu. SMART-tavoitteet Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
The PHP budget of approximately 59 million euro per year assigned to health promotion and information measures, and to countering health threats, amounts to 13 cents for each European citizen. 
Terveyden edistmiseen ja tiedotustoimenpiteisiin sek terveysuhkien torjuntaan varattu kansanterveysalan toimintaohjelman talousarvio on mrltn noin 59 miljoonaa euroa/vuosi eli 13 sentti EU:n kansalaista kohti.
In this situation, an appropriate response by the EU would be to target its relatively small budget on a few selected priority activities in areas of clear European added value — those issues which can be most effectively addressed at international level. 
Tss tapauksessa asianmukainen tapa EU:n reagoida olisi kohdistaa sen suhteellisen pieni talousarvio joihinkin valittuihin, eurooppalaista lisarvoa selkesti tuoviin painopistealoihin eli alueisiin, joita voidaan hoitaa vaikuttavimmin kansainvlisell tasolla.
The priorities to be addressed in the field of public health are set out in AWPs, which provide a source of guidance for project proposers. 
Kansanterveysalan ensisijaiset tavoitteet vahvistetaan vuotuisissa ty-suunnitelmissa, jotka toimivat ohjeina hankkeita ehdottaville tahoille.
The AWPs for 2003–07 contained extensive lists of topics for each programme strand, covering a broad range of issues. 
Kauden 2003Đ2007 vuotuiset tysuunnitelmat sislsivt kunkin ohjelmalohkon osalta laaja-alaiset luettelot aiheista, jotka kattoivat monenlaisia kysymyksi.
Each year, nine such topics were proposed under the ‘health determinants’ strand (with an annual budget of approximately 18 million euro). 
Kunakin vuonna yhdeks nist aiheista ehdotettiin kuuluvaksi Óterveyden taustatekijtÓ -osalohkoon (vuotuinen talousarvio noin 18 miljoonaa euroa).
A further three areas were funded in some but not all years28 (see Annex I). 
Lisksi joinakin vuosina Đ mutta ei joka vuosi Đ rahoitettiin kolmea muuta aluetta28 (ks. liite I).
Between one and seven annual areas for potential action were set, ranging from specific to general, for each of these nine topics (see examples in Box 5). 
Kaikkien yhdeksn aiheen kohdalla vahvistettiin yhdest seitsemn mahdollista toiminta-alaa, jotka aihepiiriltn vaihtelivat erityisist yleisiin (ks. laatikossa 5 annetut esimerkit).
These annual ‘action areas’ were defined in terms of activities for which project proposals could be submitted, not as objectives towards which progress could be assessed. 
Nm vuotuiset toiminta-alat mriteltiin toimina, joiden osalta voitiin toimittaa hanke-ehdotuksia, eik tavoitteina, joiden saavuttamista voitaisiin arvioida.
As a result, the AWPs for 2003–07 set a total of 154 ‘action areas’ for the ‘health determinants’ strand alone. 
Tmn seurauksena kauden 2003Đ2007 vuotuisissa tysuunnitelmissa vahvistettiin pelkstn Óterveyden taustatekijtÓ -osalohkon kohdalla yhteens 154 toiminta-alaa.
During the same period, only 149 projects were funded under that programme strand, meaning that, even under optimum circumstances, not all of these areas could be tackled through a project. 
Samalla kaudella tll ohjelmaloh-kolla rahoitettiin ainoastaan 149 hanketta, mik tarkoittaa, ett edes ihanteellisissa olosuhteissa hankkeet eivt olisi riittneet kaikkien toiminta-alojen ksittelemiseen.
In reality, coverage of priorities was even lower because several projects addressed the same ‘action areas’. 
Tosiasiassa ensisijaisten tavoitteiden kattavuus oli vielkin alhaisempi, koska useat hankkeet koskivat samoja toiminta-aloja.
Moreover, broad health topics like nutrition, alcohol and mental health were often only addressed by one or two projects in a given year (see Annex I). 
Lisksi tiettyj laajoja terveysaiheita, kuten ravitsemus, alkoholi ja mielenterveys ksiteltiin kunakin vuonna usein vain yhdess tai kahdessa hankkeessa (ks. liite I).
Since organisations and consortia were invited to apply for funding under often very general headings (see examples in Box 5), proposals submitted to the Commission very often lacked strategic focus. 
Koska organisaatioita ja niiden yhteenliittymi pyydettiin hakemaan rahoitusta usein varsin yleisluonteisille hankkeille (ks. laatikossa 5 annetut esimerkit), komissiolle toimitetuista ehdotuksista puuttui erittin usein strateginen painotus.
This is a problem in particular in areas where projects were expected to provide background studies or otherwise contribute to policy development. 
Tm oli ongelmana erityisesti alueilla, joilla hankkeiden odotettiin johtavan taustaselvityksiin tai muuten kehittvn politiikkaa.
In these areas, tendering (and the use of service contracts) allows for a more precise definition of the expected deliverables. 
Nill alueilla tarjouskilpailut (ja palvelusopimusten kytt) mahdollistivat sen, ett odotetut suoritteet mriteltiin tarkemmin.
This ceiling has been increased to 20 % under PHP2 (see Box 2). 
Tt raja-arvoa on nostettu 20 prosenttiin toisen terveysalan toimintaohjelman kohdalla (ks. laatikko 2).
28 These nine topics were alcohol, tobacco, drugs, nutrition and physical activity, sexual and reproductive health and HIV, mental health, socioeconomic determinants of health, environmental determinants, and disease and injury prevention. 
28 Kyseiset aiheet olivat alkoholi, tupakka, huumausaineet, ravitsemus ja liikunta, seksuaali-ja lisntymisterveys sek HIV, mielenterveys, terveyteen vaikuttavat sosioekonomiset tekijt, ympristtekijt sek tautien ja henkilvahinkojen ehkiseminen.