natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DE: Erneuerbare-Energien-Gesetz (Renewable Energy Sources Act) The European Agricultural Fund for Rural Development is aimed to help the rural areas of the EU to meet a wide range of economic, environmental and social challenges. 
Rahastosta myönnetään rahoitusta lähinnä yrityksille infrastruktuurien luomista ja työpaikkoja luovia tuottavia investointeja varten. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tarkoituksena on auttaa EU:n maaseutualueita selviytymään erilaisista taloudellisista, ympäristöön liittyvistä ja yhteiskunnallisista haasteista.
The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds that aim to reduce regional imbalances across the EU, with policy frameworks set for the 7-year multiannual financial framework budgetary period. 
Euroopan rakenne-ja investointirahastot ovat viiden erillisen rahaston muodostama ryhmä, jonka tavoitteena on vähentää alueellista epätasapainoa koko EU:ssa toimintapoliittisten kehysten avulla. Kehykset vahvistetaan seitsemän vuotta voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen budjettikaudeksi.
The five funds are: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Nämä viisi rahastoa ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto (EMKR).
The European Union has identified six priorities for Rural Development. 
Euroopan unioni on määritellyt maaseudun kehittämiselle kuusi prioriteettia.
These are broken down into 18 ‘focus areas’ in order to better detail the aims of each priority and to facilitate programming. ‘Renewable energy’ focus area – covers a wide range of objectives which include the facilitating the supply and use of renewable sources of energy, of by-products, wastes and residues and other non-food raw materials for the purpose of the bio-economy. 
Ne on jaettu prioriteettien tavoitteiden määrittelyn ja ohjelmasuunnittelun helpottamiseksi 18 kohdealaan. Jäsenvaltion yhdessä kumppaneiden kanssa laatima asiakirja, jossa vahvistetaan Euroopan rakenne-ja investointirahastojen varojen käyttöä koskeva kyseisen jäsenvaltion strategia, prioriteetit ja järjestelyt vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla.
Greenhouse gas inventory sector that covers emissions and removals of greenhouse gases resulting from direct human-induced land use, land-use change and forestry activities. 
Kasvihuonekaasuinventaarion sektori, joka käsittää kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat, jotka johtuvat välittömistä ihmisen toiminnan aiheuttamista maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista.
Similar to other economic sectors, land use, land use change and forestry has impacts on the global carbon cycle. 
Kuten muutkin talouden alat, maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous vaikuttavat hiilen kiertoon.
The activities included in land use, land use change and forestry can add or remove greenhouse gases from the atmosphere, affecting climate change in either a negative (e.g. deforestation) activities or positive way (e.g. afforestation and reforestation). 
Maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen sisältyvät toimet voivat lisätä kasvihuonekaasupäästöjä tai poistaa kasvihuonekaasuja ilmakehästä ja vaikuttaa siten ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta joko kielteisesti (esimerkiksi metsäkato) tai myönteisesti (esimerkiksi metsitys tai uudelleenmetsitys).
It applies for a period of seven years. 
Kehys vahvistetaan aina seitsemän vuoden ajaksi kerrallaan.
Photovoltaic A period for implementing rural development policy coinciding with the EU’s Multiannual Financial Framework. 
Maaseudun kehittämisohjelma Maaseutuvaikutusten arviointimenetelmä (rural proofing -menetelmä) Maatalouden ja maaseudun kehittämisen PO Monivuotinen rahoituskehys (MRK)
The current programming period is 2014-2020 and follows the 2007-2013 programming period. 7 
Nykyinen ohjelmakausi kattaa vuodet 2014–2020, ja edellinen ohjelmakausi kattoi vuodet 2007–2013.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s.
An SME or a not-for-profit organisation, the shareholders or members of which cooperate in the generation, distribution, storage or supply of energy from renewable sources. 
Pk-yritys tai voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka osakkaat tai jäsenet tuottavat, jakelevat, varastoivat tai toimittavat uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa yhteistyössä.
Small and medium-sized enterprises Aid provided by the Member States by which beneficiaries receive an economic advantage. 
Jäsenvaltioiden myöntämä tuki, joka tuo tuensaajille taloudellista etua.
This may consist of a straightforward financial aid or indirect support such as tax advantages, better conditions for the purchase or lease of land, giving a loan or a guarantee for taking out a loan from a bank at better conditions than normal market rates, etc. 
Tuki voi olla selkeää rahoitustukea tai välillistä tukea, kuten veroetuuksia, tavallista edullisempia maan osto-tai vuokrausehtoja taikka lainan myöntämistä tai pankkilainan takaamista tavallisia markkinakorkoja paremmilla ehdoilla.
The Commission acts as a mediator with a view to facilitating an agreement between the co-legislators. 9 
Euroopan unionin hyväksymät säädökset ja käytännöt, joilla on tarkoitus muodostaa yhteinen ja yhtenäinen maatalous-ja maaseudun kehittämispolitiikka.
EXECUTIVE SUMMARY I. Renewable energy is energy generated from renewable, non-fossil based energy sources which are replenished in a human lifetime. 
Ympäristöasioiden pääosasto TIIVISTELMÄ I. Uusiutuva energia on uusiutuvista, muista kuin fossiilisista lähteistä saatavaa energiaa.
Both production and consumption of renewable energy in the EU have been increasing, but further efforts are still needed if the EU’s renewable energy targets of 20 % final energy consumption from renewable sources by 2020, rising to at least 27 % by 2030, are to be met. 
Sekä uusiutuvan energian tuotanto että kulutus ovat lisääntyneet EU:ssa, mutta lisätoimia tarvitaan yhä, jotta uusiutuvaa energiaa koskevat EU:n tavoitteet voidaan saavuttaa. Tavoitteena on, että uusiutuvan energian osuus energian loppukulutuksesta olisi vähintään 20 prosenttia vuonna 2020 ja nousisi vähintään 27 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä.
Using more renewable energy is crucial if the EU is to reduce its greenhouse gas emissions in order to comply with the 2015 Paris Agreement on Climate Change. 
Uusiutuvan energian käytön lisääminen on ratkaisevan tärkeää sen kannalta, että EU voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vuonna 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen noudattamiseksi.
Increasing the use of renewable energy could also reduce the EU’s dependence on fossil fuels and imported energy, thus contributing to the security of its energy supply. 
Uusiutuvan energian käytön lisääminen voisi myös vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja tuontienergiasta, mikä parantaisi energian toimitusvarmuutta.
Several EU and national funding programmes are available to incentivise the production and use of renewable energy, one source of the EU funds being the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
Uusiutuvan energian tuotannon ja käytön edistämiseksi on useita EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitusohjelmia. Yksi EU:n myöntämien varojen lähteistä on Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto).
Our audit examined the link between renewable energy and rural development. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin uusiutuvan energian ja maaseudun kehittämisen välistä yhteyttä.
We examined the EU policy framework for renewable energy as a whole and how it has integrated specific rural development aspects. 
Tarkastuksessa perehdyttiin uusiutuvaa energiaa koskevaan EU:n toimintapoliittiseen kehykseen kokonaisuutena ja siihen, miten kehyksessä on otettu huomioon tietyt maaseudun kehittämiseen liittyvät näkökohdat.
We assessed whether the framework used to spend funds earmarked for rural development had been designed and implemented in a way that facilitated both renewable energy deployment and sustainable rural development. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko maaseudun kehittämiseen osoitettujen varojen käyttöön sovellettu kehys suunniteltu ja toteutettu tavalla, joka edistää sekä uusiutuvan energian käyttöönottoa että maaseudun kestävää kehittämistä.
From our audit work we conclude that there are potential synergies between renewable energy policy and EAFRD with a view to facilitate sustainable rural development but, as yet, these synergies remain mostly unrealised. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että uusiutuvaa energiaa koskevan toimintapolitiikan ja maaseuturahaston välillä on synergiamahdollisuuksia edistää maaseudun kestävää kehittämistä, mutta toistaiseksi mahdollisuudet jäävät useimmiten hyödyntämättä.
Whilst several studies recommended a pro-active approach to unlock the potential synergies, we found that the EU’s renewable energy policy could be more explicit in establishing the conditions for successfully linking renewable energy to rural development. 
Vaikka useissa tutkimuksissa suositeltiin, että mahdollisia synergioita olisi hyödynnettävä ennakoivasti, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että uusiutuvaa energiaa koskevassa EU:n toimintapolitiikassa voitaisiin ilmaista selkeämmin, miten uusiutuva energia voitaisiin nivoa onnistuneesti maaseudun kehittämiseen.
We acknowledge that certain instruments in the proposed renewable energy policy framework have the potential to improve this situation. 
että uusiutuvan energian toimintapoliittiseen kehykseen sisältyy tiettyjä välineitä, joiden avulla tilannetta voidaan parantaa.
Neither the current nor the proposed sustainability framework for bioenergy (referring to the production and use of biomass) provide an adequate basis for protecting rural areas sufficiently against identified environmental and socio-economic risks nor for maximising their potential for further sustainable development. 10 
Nykyisillä tai ehdotetuilla bioenergian kestävyyttä koskevilla puitteilla (joissa viitataan biomassan tuotantoon ja käyttöön) ei luoda asianmukaista perustaa, jolla voitaisiin suojella maaseutualueita yksilöidyiltä ympäristöriskeiltä ja sosioekonomisilta riskeiltä riittävästi tai hyödyntää maaseutualueiden tarjoamat kestävän kehityksen edistämismahdollisuudet mahdollisimman hyvin.
V. The specific funding available for rural development can play a role in achieving the EU and national renewable energy targets, but this should be complementary to the sustainable development of the EU’s rural areas. 
V. Maaseudun kehittämiseen käytettävissä olevalla erityisellä rahoituksella voi olla merkitystä uusiutuvaa energiaa koskevien EU:n ja kansallisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, mutta tätä rahoitusta käytettäessä EU:n maaseutualueiden kestävän kehittämisen olisi aina oltava etusijalla.
However, the Commission has not provided sufficient clarification or guidance in this regard, nor how the EAFRD should complement the existing EU and national funding schemes. 
Komissio ei ole kuitenkaan selvittänyt asiaa riittävästi tai antanut siitä riittäviä ohjeita. Se ei ole antanut riittäviä ohjeita myöskään siitä, miten maaseuturahaston avulla olisi täydennettävä EU:n ja jäsenvaltioiden nykyisiä rahoitusjärjestelmiä.
As a result, most of the Member States’ visited did not prioritise those renewable energy projects that could make a contribution to sustainable rural development. 
Useimmissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa ei näin ollen priorisoitukaan sellaisia uusiutuvan energian hankkeita, joilla voitaisiin edistää myös maaseudun kestävää kehittämistä.
Furthermore, the Commission has no comprehensive information on the EAFRD expenditure for renewable energy in the 2007-2013 rural programming period, and how it fits into the overall EU spend on renewable energy. 
Komissiolla ei myöskään ole kattavia tietoja uusiutuvaan energiaan ohjelmakaudella 2007–2013 käytetyistä maaseuturahaston varoista eikä siitä, mikä on kyseisten menojen osuus uusiutuvaan energiaan käytetyistä EU:n kokonaisvaroista.
There is also limited information on what has been achieved with the funds spent. 
Saatavilla on myös vain vähän tietoa siitä, mitä käytetyillä varoilla on saavutettu.
Despite certain improvements in the 2014-2020 programming period, weaknesses in the monitoring system persist, mainly because of complications in the programming exercise and the restricted scope of the main indicators. 
Vaikka ohjelmakaudella 2014–2020 on tehty tiettyjä parannuksia, seurantajärjestelmässä on edelleen puutteita. Ne johtuvat pääasiassa ohjelmasuunnittelun ongelmista ja tärkeimpien indikaattoreiden rajallisesta soveltamisalasta.
Our sample of projects audited included both investments that had supplied third parties with energy from renewable sources and others that had generated the energy for the project owners’ own use. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastama hankeotos sisälsi sekä investointeja, joilla oli toimitettu uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa kolmansille osapuolille, että investointeja, joilla oli tuotettu energiaa hankkeen toteuttajan omaan käyttöön.
We considered most of the projects visited successful, because of their positive economic and environmental impact on rural development. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoi, että useimmat tarkastuskäynnin kohteena olleista hankkeista olivat onnistuneita, koska niillä oli maaseudun kehittämisen kannalta myönteinen taloudellinen vaikutus tai ympäristövaikutus.
However, weaknesses in the Member States’ selection procedures also resulted in the funding of projects that had an economic benefit for the project owners, but had little further impact on rural areas. 
joista oli taloudellista hyötyä hankkeiden toteuttajille, mutta jotka vaikuttivat muutoin hyvin vähän maaseutualueisiin.
VIII. • • On the basis of these findings, we make the following recommendations: When designing their future renewable energy policy, the Commission and the Member States should take into account the circumstances and needs of rural areas, in particular when setting up the integrated national energy and climate plans. The Commission, together with the co-legislators, should design the future policy framework for bioenergy in a way that provides for better safeguards against the unsustainable sourcing of biomass for energy. 11 
Tilintarkastustuomioistuin esittää edellä esitettyjen havaintojen perusteella seuraavat suositukset: • Komission ja jäsenvaltioiden olisi tulevaa uusiutuvan energian politiikkaansa suunnitellessaan otettava huomioon maaseutualueiden olosuhteet ja tarpeet, erityisesti yhdennettyjen kansallisten energia-ja ilmastosuunnitelmien laadinnan yhteydessä. • Komission olisi yhdessä lainsäätäjien kanssa suunniteltava bioenergiaa koskeva tuleva toimintapoliittinen kehys siten, että se suojaa energiakäyttöön tarkoitetun biomassan kestämättömältä hankinnalta nykyistä paremmin. • Komission olisi yksilöitävä maaseuturahastosta uusiutuvaan energiaan tehtäville investoinneille myönnettävän tuen erityinen tarkoitus ja tehtävä. • Maaseuturahastosta uusiutuvalle energialle myönnettävän tuen osalta komission olisi edellytettävä jäsenvaltioita esittämään vuoden 2019 laajennetuissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan olennaisia tietoja uusiutuvan energian hankkeilla aikaan saaduista ohjelmien saavutuksista. • Komission olisi painotettava yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvetta soveltaa asianmukaisia valintamenettelyjä, jotta tukea myönnettäisiin vain toteutuskelpoisille uusiutuvan energian hankkeille, joista on selvästi hyötyä maaseudun kestävän kehittämisen kannalta.
INTRODUCTION Renewable energy in the EU 1. 
JOHDANTO Uusiutuva energia EU:ssa 1.
Renewable energy is energy generated from renewable, non-fossil based energy sources which are replenished in a human lifetime. 
Uusiutuva energia on uusiutuvista, muista kuin fossiilisista lähteistä saatavaa energiaa. Uusiutuvat energialähteet palautuvat itsestään ihmiselämän aikana.
Renewable energy sources include solar and wind energy, marine energy and hydropower, geothermal energy and bioenergy1, 2. 
Uusiutuvia energialähteitä ovat aurinko-ja tuulienergia, merienergia ja vesivoima, geoterminen energia ja bioenergia1,2.
The main types of renewable energy, relevant technologies and typical applications are shown in Figure 1. 
Tärkeimmät uusiutuvat energiamuodot sekä niihin liittyvät teknologiat ja tavalliset sovellukset esitetään kaaviossa 1.
Biomass is the biodegradable fraction of products, waste and residues from biological origin from agriculture, including vegetal and animal substances, forestry and related industries including fisheries and aquaculture, as well as the biodegradable fraction of waste, including industrial and municipal waste of biological origin. 
Biomassa on maataloudesta, sekä kasvi-että eläinperäiset aineet mukaan lukien, metsätaloudesta ja niihin liittyviltä tuotannonaloilta, myös kalastuksesta ja vesiviljelystä, peräisin olevien biologista alkuperää olevien tuotteiden, jätteiden ja tähteiden biohajoava osa sekä biologista alkuperää olevien jätteiden, teollisuus-ja yhdyskuntajätteet mukaan lukien, biohajoava osa.
The Renewable Energy Directive (RED) defines renewable energy in Article 2(a) as follows: “‘energy from renewable sources’ means energy from renewable non-fossil sources, namely wind, solar, aerothermal, geothermal, hydrothermal and ocean energy, hydropower, biomass, landfill gas, sewage treatment plant gas and biogases;”. 13 1 2 
Uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin 2(a) artiklassa määritetään uusiutuva energia seuraavasti: ”’uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla’ tarkoitetaan uusiutuvista, muista kuin fossiilisista lähteistä peräisin olevaa energiaa eli tuuli-ja aurinkoenergiaa, ilmalämpöenergiaa, geotermistä energiaa, hydrotermistä energiaa ja valtamerienergiaa, vesivoimaa, biomassaa, kaatopaikoilla ja jätevedenpuhdistamoissa syntyvää kaasua ja biokaasua”.
In 2015, 26.7 % of the primary energy produced across the EU came from renewable sources (see Figure 2). 
Vuonna 2015 koko EU:ssa tuotetusta primäärienergiasta 26,7 prosenttia oli peräisin uusiutuvista lähteistä (ks. kaavio 2).
The production of renewable energy grew from around 120 Mtoe in 2005 to 205 Mtoe in 2015 (an increase of 71 %), whereas the production of primary energy from most of the other sources declined in the same period, both in absolute and relative terms3. 
Uusiutuvan energian tuotanto kasvoi vuodesta 2005 vuoteen 2015 yhteensä 71 prosenttia eli 120 miljoonasta öljyekvivalenttitonnista 205 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin, kun taas useimmista muista energialähteistä peräisin olevan primäärienergian tuotanto väheni samana ajanjaksona sekä absoluuttisesti että suhteellisesti3.
Figure 2 – Production of primary energy, EU-28, 2015 (% of total, based on tonnes of oil equivalent) Note: In the statistical documents, biomass sources include wood and other solid biofuels; biogas, liquid biofuels; and renewable (biodegradable) wastes. 
3 4 28 50 1 1 5
Source: Eurostat (nrg_100a) and (nrg_107a) (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Energy_production_and_imports and http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Renewable_energy_statistics). 
Lähde: Eurostat (nrg_100a) ja (nrg_107a) (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Energy_production_and_imports ja http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Renewable_energy_statistics).
Figure 2 also shows that biomass (incl. the biodegradable fraction of waste) is by far the most significant renewable energy source in the EU: it accounts for 63.3 % of all renewable energy production. 
Kaaviosta 2 käy myös ilmi, että biomassa (jätteiden ja tähteiden biohajoava osa mukaan lukien) on EU:ssa selvästi merkittävin uusiutuvan energian lähde: sen osuus bioenergian kokonaistuotannosta on 63,3 prosenttia.
This makes the agriculture and forestry sectors particularly important to renewable energy production. 
Tämän vuoksi maa-ja metsätalousalat ovat erityisen tärkeitä uusiutuvan energian tuotannon kannalta.
In 2010, 48.5 % (80.7 Mtoe) of the renewable energy produced across the EU came from forestry biomass, while agricultural biomass accounted for a further 10.6 % (17.6 Mtoe)4. 
Vuonna 2010 koko EU:ssa tuotetusta uusiutuvasta energiasta 48,5 prosenttia (80,7 Mtoe) saatiin metsäbiomassasta, kun taas maatalousbiomassan osuus oli 10,6 prosenttia (17,6 Mtoe)4.
The EU’s renewable energy policy framework 5. 
Uusiutuvaa energiaa koskeva EU:n toimintapoliittinen kehys 5.
The key element of the EU’s current renewable energy policy framework is the Renewable Energy Directive. 
Keskeinen osa uusiutuvaa energiaa koskevaa EU:n nykyistä toimintapoliittista kehystä on uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi.
The Directive is an integral part of the EU’s 2020 climate and energy package5, which sets three EU-wide targets to be achieved by 2020. 
Direktiivi on olennainen osa vuoteen 2020 kohdistettua EU:n ilmasto-ja energiapakettia5, jossa asetetaan kolme EU:n laajuista tavoitetta, jotka olisi saavutettava vuoteen 2020 mennessä.
One of these targets is that 20 % of energy consumed in the EU should be produced using renewable resources6. 
Yksi näistä tavoitteista on, että 20 prosenttia EU:ssa kulutettavasta energiasta olisi tuotettava käyttämällä uusiutuvia energialähteitä6.
The Directive also establishes national targets for the proportion of energy to be consumed from renewable sources, ranging from 10 % in Malta to 49 % in Sweden7. 
Direktiivissä vahvistetaan myös kansalliset tavoitteet, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta energiankulutuksesta. Tavoitteet vaihtelevat Maltalle asetetusta 10 prosentista Ruotsille asetettuun 49 prosenttiin7.
It also stipulates that 10 % of energy used in the transport sector across all Member States should come from renewable sources. 
Lisäksi direktiivissä säädetään, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuuden liikenteessä on kaikissa jäsenvaltiossa oltava 10 prosenttia liikenteen energian kulutuksesta.
The Renewable Energy Directive requires the Member States to adopt national renewable energy action plans (NREAP) and to report to the Commission every two years on their progress towards achieving their renewable energy targets. 
Uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä edellytetään, että kukin jäsenvaltio vahvistaa kansallisen uusiutuvaa energiaa käsittelevän toimintasuunnitelman ja toimittaa komissiolle joka toinen vuosi kertomuksen uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteidensa saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä.
16 reports, the Commission prepares a progress report giving an overview of renewable energy policy developments in the EU8. 
Komissio laatii näiden kertomusten pohjalta tilannekatsauksen, jossa esitetään yleiskatsaus uusiutuvan energian politiikan alalla EU:ssa tapahtuneesta kehityksestä8.
In 2014, the European Council adopted a new climate and energy framework, setting out new targets to be achieved by 2030. 
Vuonna 2014 Eurooppa-neuvosto hyväksyi uudet ilmasto-ja energiapolitiikan puitteet, joissa määritellään uudet vuodelle 2030 asetetut tavoitteet.
These stipulate that at least 27 % of the EU’s energy should come from renewable sources by that year9. 
Niiden mukaan vuonna 2030 vähintään 27 prosenttia EU:ssa kulutetusta energiasta olisi tuotettava uusiutuvista energialähteistä9.