natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 Recital 57 of Regulation (EU) No 1306/2013: The cross‐compliance system implies certain administrative constraints for both beneficiaries and national administrations since records keeping has to be ensured, checks have to be carried out and where necessary penalties have to be applied. 
36 Asetus (EU) N:o 1306/2013, johdanto-osan 57 kappale: Täydentävien ehtojen järjestelmä merkitsee joitakin rajoitteita sekä tuensaajille että kansallisille hallinnoille, sillä se edellyttää kirjanpitoa, tarkastusten suorittamista ja tarvittaessa seuraamusten soveltamista.
37 ‘Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety’ (AGRI‐2011‐EVAL‐08). 
37 ”Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety” (AGRI-2011-EVAL-08).
Study undertaken by: CRPA ‐ Centro Ricerche Produzioni Animali (IT), in association with: TI ‐ Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN ‐ International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE). 
Tutkimuksen toteuttajat: CRPA - Centro Ricerche Produzioni Animali (Italia), yhteistyössä seuraavien tahojen kanssa: TI - Thünen Institute of Farm Economics (Saksa), IFCN - International Farm Comparison Network on Dairy (Saksa), UGHENT – Gentin yliopisto (Belgia).
Observations 28 Impact of compliance with selected obligations on production costs in the wheat sector Out of the full cross‐compliance scope applicable until 2013, the study for the wheat sector took into consideration the cumulative effects of five compulsory GAECs (minimum soil cover, land management, establishment of buffer strips and avoiding the encroachment of unwanted vegetation and retention of landscape features), one optional GAEC (crop rotation) and the legislation underlying the basis of two SMRs (the Nitrates Directive and the Regulation on plant protection products). 
Huomautukset 28 Tarkastuskohteeksi valittujen velvoitteiden noudattamisen vaikutus tuotantokustannuksiin vehnäalalla Vehnäalaa koskevaan tutkimukseen poimittiin vuoteen 2013 saakka sovellettujen kaikkien täydentävien ehtojen joukosta seuraavat osa-alueet, joiden osalta arvioitiin kumulatiivisia vaikutuksia: viisi pakollista hyvän maatalous-ja ympäristökunnon vaatimusta (vähimmäiskasvipeite, maankäyttö, suojakaistojen perustaminen ja haitallisen kasvillisuuden leviämisen välttäminen sekä maisemapiirteiden säilyttäminen), yksi vapaaehtoinen hyvän maatalous-ja ympäristökunnon vaatimus (vuoroviljely) ja kahden lakisääteisen hoitovaatimuksen perustana oleva lainsäädäntö (nitraattidirektiivi ja kasvinsuojeluaineista annettu asetus).
Another requirement outside the scope of cross‐compliance was also taken into account: the Directive on the sustainable use of pesticides. 
Huomioon otettiin myös toinen täydentävien ehtojen ulkopuolelle jäävä vaatimus: torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva direktiivi.
The authors of the survey concluded that the actions taken by farmers to ensure compliance with the rules listed above would increase production costs by amounts ranging from 1.97 % in Hungary to 3.42 % in Denmark. 
Kyselytutkimuksen tekijät totesivat, että edellä lueteltujen sääntöjen noudattamisen varmistamiseen tähtäävät viljelijöiden toimet lisäisivät tuotantokustannuksia Unkarin 1,97 prosentista Tanskan 3,42 prosenttiin.
64 Furthermore, in the view of the majority of the Paying Agencies, the changes in the CAP for the period 2014 – 2020 are not likely to lead to a decrease in costs. 
64 Lisäksi suurin osa maksajavirastoista katsoi, että kautta 2014–2020 koskevat YMP:n muutokset eivät todennäköisesti johda kustannusten laskuun.
When asked in the survey whether these changes will lead to lower, similar or higher costs for implementing, managing and controlling cross‐compliance obligations, the Paying Agencies’ replies were: Paying Agencies’ estimate of the impact of the CAP 2014– 2020 changes on their cross‐compliance management and control system No opinion; 6 % Higher costs; 14 % Similar costs; 61 % Source: European Court of Auditors. 
Tilintarkastustuomioistuin kysyi kyselytutkimuksessa, johtavatko muutokset alhaisempiin, samantasoisiin vai korkeampiin täydentävien ehtojen velvoitteiden täytäntöönpano-, hallinnointi-ja valvontakuluihin. Maksajavirastot antoivat seuraavat vastaukset: Maksajavirastojen arvio kauden 2014–2020 YMP:n muutosten vaikutuksista niiden täydentäviä ehtoja koskeviin hallintoja valvontajärjestelmiin Ei mielipidettä; 6 % Korkeammat kustannukset; 14 % Samantasoiset kustannukset; 61 % Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Lower costs; 19 % Figure 4 Box 5 
Alhaisemmat kustannukset; 19 % Kaavio 4 Laatikko 5
Observations 29 The basis for the calculation of cross‐compliance penalties for farmers across the EU is not sufficiently harmonised 65 The EU legislation stipulates that where a farmer does not comply with the rules on cross‐compliance, an administrative penalty should be imposed if the non‐compliance results from an act or an omission directly attributable to that beneficiary. 
Huomautukset 29 Viljelijöihin eri puolilla EU:ta sovellettavien, täydentäviin ehtoihin liittyvien seuraamusten laskentaperustaa ei ole yhdenmukaistettu riittävästi. 65 EU:n lainsäädännön mukaan tapauksissa, joissa viljelijät eivät noudata täydentäviä ehtoja koskevia sääntöjä, olisi määrättävä hallinnollinen seuraamus, jos noudattamatta jääminen on suoraan seurausta asianomaisen edunsaajan teosta tai laiminlyönnistä.
Such penalties should be established having regard to the principle of proportionality (graded according to the seriousness of the non‐compliance committed38 and calculated as a percentage on the CAP payment) and only be applied where the non‐compliance is attributable to the farmer’s actions, committed either negligently or intentionally. 
Seuraamuksia määritettäessä olisi otettava huomioon suhteellisuuden periaate (arviointi tapahtuu noudattamatta jättämisen vakavuuden mukaan38 ja seuraamukset lasketaan prosenttiosuutena YMP:n tuen maksusta) ja niitä pitäisi soveltaa vain, jos noudattamatta jättäminen johtuu viljelijän laiminlyönnistä tai tahallisesta teosta.
66 When calculating those penalties, account should be taken of the severity, extent, permanence and reoccurrence of the non‐compliance found. 
66 Seuraamusten laskennassa olisi otettava huomioon todetun noudattamatta jättämisen vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus.
In the case of non‐compliance due to negligence, the maximum reduction is 5 % and, in the case of reoccurrence, 15 %. 
Jos kyseessä on laiminlyönnistä johtuva noudattamatta jättäminen, vähennys voi olla enintään viisi prosenttia, ja jos kyseessä on toistuva noudattamatta jättäminen, enintään 15 prosenttia.
In the case of intentional non‐compliance, there is a minimum reduction of 20 % and it may go as far as total exclusion from one or several aid schemes for one or more calendar years. 
Jos kyseessä on tarkoituksellinen noudattamatta jättäminen, vähennysprosentin on oltava vähintään 20, ja kyseeseen voi myös tulla täydellinen yhden tai useamman tukijärjestelmän ulkopuolelle sulkeminen yhden tai useamman kalenterivuoden ajaksi.
67 We found that the practical application of the concept of intentional non‐compliance raises significant uncertainties at Member State level. 
67 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tahallisen noudattamatta jättämisen käsitteen soveltaminen aiheuttaa käytännössä huomattavaa epävarmuutta jäsenvaltioiden tasolla.
The representatives of the Paying Agencies and the farmers’ associations in the three Member States visited indicated that the proof of intentionality is difficult to sustain, unless the farmer is caught ‘red‐handed’. 
Maksajavirastojen ja maataloustuottajajärjestöjen edustajat toivat kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa esille, että tahallisuus on vaikea näyttää toteen, elleivät viljelijät jää kiinni ”itse teossa”.
68 The review of the control statistics for cross‐compliance shows that some Member States were stricter than others in applying the concept of intentional non‐compliance: no farmer was penalised during the period 2011–2014 for intentional breaches in certain Member States (Czech Republic, Bulgaria), or very few were (Romania, Portugal, Hungary), while other Member States used this concept much more frequently (Lithuania, Greece, Poland, France, Ireland). 
68 Täydentäviä ehtoja koskevien valvontatilastojen tarkastus osoittaa, että jotkin jäsenvaltiot sovelsivat tahallisen noudattamatta jättämisen periaatetta tiukemmin kuin toiset: tietyissä jäsenvaltioissa (Tšekin tasavalta, Bulgaria) viljelijöille ei koitunut seuraamuksia tahallisista rikkomisista kaudella 2011–2014 tai niitä koitui vain hyvin vähän (Romania, Portugali, Unkari), kun taas jotkin jäsenvaltiot sovelsivat tahalliseen noudattamatta jättämiseen perustuvia seuraamuksia paljon useammin (Liettua, Kreikka, Puola, Ranska, Irlanti).
38 Recital 35 of Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 of 11 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system and conditions for refusal or withdrawal of payments and administrative penalties applicable to direct payments, rural development support and cross compliance (OJ L 181, 20.6.2014, p. 
38 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 640/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän sekä suoriin tukiin, maaseudun kehittämistukeen ja täydentäviin ehtoihin sovellettavien maksujen epäämis-ja perumisedellytysten sekä hallinnollisten seuraamusten osalta (EUVL L 181, 20.6.2014, s.
48). 
48), johdanto-osan 35 kappale.
Observations 30 69 To examine how the same types of non‐compliance are assessed by the Member States, the survey we sent to the Paying Agencies contained two case studies on breaches of the SMRs on cattle identification and registration and the Nitrates Directive (full text of the case studies is included in Annex IV). 
Huomautukset 30 69 Tilintarkastustuomioistuimen maksajavirastoille lähettämä kysely sisälsi kaksi lakisääteisten hoitovaatimusten rikkomiseen liittyvää tapaustutkimusta karjan tunnistamisen ja rekisteröinnin ja nitraattidirektiivin osalta (tapaustutkimusten teksti löytyy kokonaisuudessaan liitteestä IV).
The Paying Agencies were asked to quantify the percentage of penalties that would be applied in these two case studies. 
Maksajavirastoja pyydettiin arvioimaan prosenttimääräiset seuraamukset, joita mainituissa kahdessa tapaustutkimuksessa kuvatuissa tapauksissa sovellettaisiin.
Box 6 shows a summary of the case studies presented and the replies received. 
Laatikossa 6 esitetään yhteenveto kyselyyn sisältyneistä tapaustutkimuksista ja saaduista vastauksista.
Case studies regarding the penalties applied in Member States Summary of the case studies proposed to the Member States During the calendar year, the farmer sent late notification of the registration of animals for 20 cattle. 
Jäsenvaltioissa sovellettaviin seuraamuksiin liittyvät tapaustutkimukset Yhteenveto jäsenvaltioille esitetyistä tapaustutkimuksista Viljelijä toimitti kalenterivuonna karjaeläinten rekisteröintiä koskevan ilmoituksen myöhässä 20 eläimen osalta.
The farmer had an average of 75 cattle during the year. 
Viljelijän kasvattamaan karjaan kuului vuoden aikana keskimäärin 75 eläintä.
During on‐the‐spot checks, the inspectors calculated that the farmer’s manure storage capacity was 10 % less than the minimum required. 
Tarkastajat laskivat paikalla toimitetuissa tarkastuksissa, että viljelijän lannanvarastointikapasiteetti oli 10 prosenttia vaadittua vähimmäistasoa alhaisempi.
Number of Paying Agencies applying each of the possible reduction percentages 5 3 2 10 10 13 29 0% 1% 3% 5% NR 8 19 29 0% 1% 3% 5% NR NR for ‘No Reply’ – indicates that several Paying Agencies did not quantify the breach. Source: European Court of Auditors. 
Kutakin mahdollista vähennysprosenttia soveltavien maksajavirastojen lukumäärä 5 3 0 % 1 % 3 % 5 % Ei vastausta 0 % 1 % 3 % 2 10 10 13 29 8 19 29 5 % Ei vastausta Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. ”Ei vastausta”-merkintä osoittaa, että useat maksajavirastot eivät arvioineet rikkomista määrällisesti.
Observations 31 70 Thus, for the same breach of 20 cattle not registered in due time, almost half of the Member States would apply a 3 % penalty, whereas a fifth of the Member States would apply a 1 % penalty, with the remaining ones applying either a 0 % or a 5 % reduction. 
Huomautukset 31 70 Saman rikkomisen (20:tä karjaeläintä ei rekisteröity ajoissa) osalta lähes puolet jäsenvaltioista soveltaisi kolmen prosentin seuraamusta, kun taas viidesosa jäsenvaltioista soveltaisi yhden prosentin seuraamusta, ja loput soveltaisivat nollan tai viiden prosentin seuraamusta.
An insufficient manure storage capacity would be penalised at 1 % by almost half of the Member States, while a third would apply a 3 % penalty, while a sixth of the Member states would apply either a 0 % or 5 % penalty. 
Lähes puolet jäsenvaltioista kohdistaisi riittämättömään lannanvarastointikapasiteettiin yhden prosentin seuraamuksen, kolmannes soveltaisi kolmen prosentin seuraamusta, ja kuudesosa jäsenvaltioista soveltaisi nollan tai viiden prosentin seuraamusta.
71 Furthermore, the understanding of the severity of a breach varied significantly between Member States, so there is a risk that similar cases were not treated in the same way. 
71 Myös käsitys rikkomisen vakavuudesta vaihteli huomattavasti jäsenvaltioiden välillä.Riskinä siis on, että samantyyppisiä tapauksia ei käsitelty samalla tavoin.
Such a situation was confirmed by the different sanction rules put in place in the Member States visited, as shown in Box 7. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden täytäntöön panemat erilaiset seuraamussäännöt vahvistavat tilanteen, kuten laatikosta 7 käy ilmi.
Example of penalty for the late registration of animals In Germany‐ Schleswig‐Holstein, the Paying Agency has established that no penalty is to be applied for late registration, if the number of bovines concerned by the breach represents less than 30 % of the total number of bovines present on the holding. 
Esimerkki eläinten rekisteröinnin viivästymiseen sovellettavasta seuraamuksesta Saksassa (Schleswig-Holstein) maksajavirasto oli päättänyt, että rekisteröinnin viivästymiseen ei sovelleta seuraamuksia, jos asianomaisten karjaeläinten osuus tilan karjaeläinten kokonaismäärästä on alle 30 prosenttia.
On the contrary, in Spain‐Catalonia, no such threshold exists. 
Sitä vastoin Espanjassa (Katalonia) ei sovelleta vastaavanlaisia raja-arvoja.
Conclusions and 32 recommendations 72 Cross‐compliance has been applicable since 2005, as a mechanism to link most CAP payments to farmers’ compliance with the rules stemming from the environment, public health, animal health, plant health and animal welfare policies. 
Johtopäätökset ja 32 suositukset 72 Täydentäviä ehtoja on sovellettu vuodesta 2005 alkaen. Ne muodostavat mekanismin, jonka avulla suurin osa viljelijöille suunnattavista YMP:n tukimaksuista sidotaan ympäristöä, kansanterveyttä, eläinten terveyttä, kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia koskeviin toimintapolitiikkoihin perustuvien sääntöjen noudattamiseen.
The objectives of cross‐compliance were to improve the consistency of the CAP with those policies (and thus to respond to the expectations of society) and to make farmers aware of the need to respect those rules (and thus to contribute to the development of sustainable agriculture). 
Täydentävien ehtojen tavoitteiden tarkoituksena oli parantaa YMP:n johdonmukaisuutta asianomaisiin toimintapolitiikkoihin nähden (ja vastata näin yhteiskunnan odotuksiin) ja saada viljelijät tietoisiksi asianomaisten sääntöjen noudattamistarpeesta (ja edistää näin osaltaan kestävän maatalouden kehitystä).
The purpose of the report is to assess to what extent the cross‐compliance management and control system has been effective and can be further simplified, and, on that basis, to offer recommendations for improving the implementation of cross‐compliance in the medium and long term. 
Kertomuksen tarkoituksena on arvioida, kuinka vaikuttava täydentävien ehtojen hallintoja valvontajärjestelmä on ollut ja missä määrin siinä on vielä yksinkertaistettavaa. Arvioinnin perusteella on tarkoitus esittää suosituksia täydentävien ehtojen täytäntöönpanon parantamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
73 We conclude that the information available did not allow the Commission to assess adequately the effectiveness of cross‐compliance. 
73 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio ei kyennyt arvioimaan saatavilla olleiden tietojen avulla riittävän hyvin täydentävien ehtojen vaikuttavuutta.
Despite the changes made to the CAP for the period 2014–2020, the cross‐compliance management and control system can still be simplified. 
YMP:hen kauden 2014–2020 osalta tehdyistä muutoksista huolimatta täydentäviä ehtoja koskevassa hallintoja valvontajärjestelmässä on yhä yksinkertaistettavaa.
74 We found that the performance indicators used by the Commission gave a partial view of the effectiveness of cross‐compliance. 
74 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission käyttämät tulosindikaattorit antoivat osittaisen kuvan täydentävien ehtojen vaikuttavuudesta.
The indicators did not take into account the level of non‐compliance by farmers (paragraphs 18 to 27). 
Indikaattoreiden yhteydessä ei otettu huomioon, missä määrin viljelijät olivat jättäneet noudattamatta ehtoja (kohdat 18–27).
Recommendation 1 The Commission should examine as part of the impact assessment for the CAP post 2020 how to further develop its set of indicators to assess the performance of cross‐compliance and how to take into account farmers’ levels of compliance with the cross‐compliance rules in its indicators. 
Suositus 1 Komission olisi tutkittava vuoden 2020 jälkeen sovellettavan YMP:n vaikutustenarvioinnin yhteydessä, kuinka se voisi kehittää indikaattoreitaan niin, että niiden avulla voitaisiin arvioida täydentävien ehtojen tuloksellisuutta, ja kuinka indikaattoreissa voitaisiin ottaa huomioon se, missä määrin viljelijät noudattavat täydentäviä ehtoja koskevia sääntöjä.
Conclusions and recommendations 33 75 The legislator established an EU framework regarding cross‐compliance. 
Johtopäätökset ja suositukset 33 75 Lainsäätäjä laati täydentäviä ehtoja koskevan EU:n säädöskehyksen.
Member States translated the EU rules into obligations at farmer level and verified whether these obligations were respected. 
Jäsenvaltiot muunsivat EU-säännöt viljelijöiden tasolla sovellettaviksi velvoitteiksi ja tarkistivat, noudatettiinko niitä.
However, a quarter of the farmers checked on‐the‐spot during the financial years 2011–2014 had breached at least one of the rules, despite the fact that the underlying purpose of cross‐compliance was to ensure the consistency of the CAP with such rules. 
Varainhoitovuosina 2011–2014 paikan päällä tarkastetuista viljelijöistä neljännes oli kuitenkin rikkonut säännöistä vähintään yhtä, vaikka täydentävien ehtojen tarkoituksena oli varmistaa, että YMP on yhdenmukainen asianomaisiin sääntöihin nähden.
The Commission did not analyse the reasons for the infringements and the means of addressing them (paragraphs 28 to 36). 
Komissio ei analysoinut rikkomisten syitä eikä keinoja, joilla niihin voidaan puuttua (kohdat 28–36).
Recommendation 2 The Commission should from now on improve the sharing of the information on cross‐compliance related infringements between concerned services in order to help them to identify the reasons for breaches and to take appropriate measures to address them. 
Suositus 2 Komission olisi vastedes parannettava tiedonjakoa täydentäviin ehtoihin liittyvistä rikkomisista toimiin osallistuvien yksiköiden välillä, jotta ne voisivat paremmin yksilöidä rikkomisten syyt ja ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin puuttuakseen niihin.
76 The changes in the CAP for the period 2014–2020 somewhat reduced the number of cross‐compliance rules, by removing requirements which were not sufficiently relevant to the farming activity. 
76 YMP:hen kauden 2014–2020 osalta tehdyt muutokset vähensivät jonkin verran täydentäviä ehtoja koskevia sääntöjä, sillä muutosten myötä poistuivat vaatimukset, jotka eivät olleet riittävän relevantteja maataloustoiminnan kannalta.
However, control procedures remain complex. 
Valvontamenettelyt ovat kuitenkin yhä monimutkaisia.
Even if the control systems were effective, the legislative framework would not allow for a more targeted risk‐based approach according to which certain rules or control points could be checked more or less frequently by taking account, for example, of the level of breaches, the likelihood of a breach, or the magnitude of the effects of a potential breach. 
Vaikka valvontajärjestelmät olisivat vaikuttavia, lainsäädäntökehys ei salli tiiviimmin kohdennettua riskiperusteista lähestymistapaa, jonka mukaan tietyt säännöt ja valvontakohdat voitaisiin tarkastaa harvemmin ja huomioon otettaisiin esimerkiksi rikkomisten määrä tai todennäköisyys tai mahdollisen rikkomisen vaikutusten mittakaava.
Simplification measures, such as the small farmers’ scheme, relieving administrations and farmers of additional burdens need to be balanced against the necessity to achieve the objectives of cross‐compliance (paragraphs 41 to 52). 
Yksinkertaistamistoimenpiteet, mm. pienviljelijäjärjestelmä, vapauttavat hallinnon ja viljelijät lisätyöltä, mutta toimenpiteet on suhteutettava siihen, kuinka välttämätöntä täydentävien ehtojen tavoitteiden saavuttaminen on (kohdat 41–52).
Recommendation 3 For the CAP post‐2020, the Commission should propose adapting the rules regarding cross‐compliance on‐the‐spot checks. 
Suositus 3 Vuoden 2020 jälkeen sovellettavan YMP:n osalta komission olisi ehdotettava paikalla toimitettaviin täydentävien ehtojen tarkastuksiin sovellettavien sääntöjen mukauttamista.
This would allow a more effective targeting of key control points. 
Näin tarkastukset kyettäisiin kohdentamaan vaikuttavammin keskeisiin valvontakohtiin.
Conclusions and recommendations 34 77 A new greening payment was introduced in the CAP for the period 2014–2020. 
Johtopäätökset ja suositukset 34 77 Uusi viherryttämistuki otettiin käyttöön YMP:n yhteydessä kaudella 2014–2020.
Despite their similarities, the compulsory GAEC and greening rules are checked under two control systems. 
Järjestelmien yhtäläisyyksistä huolimatta pakolliset hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset ja viherryttämissäännöt tarkastetaan eri valvontajärjestelmien avulla.
This may lead to inefficiencies in the control systems and an additional administrative burden (paragraphs 53 to 58). 
Tästä saattaa aiheutua valvontajärjestelmien tehottomuutta ja hallinnollisen työmäärän kasvua (kohdat 53–28).
Recommendation 4 The Commission should analyse as part of the impact assessment for the CAP post‐2020 the experience of having two systems operating with similar environmental objectives (GAEC standards and greening) with a view to promoting further synergy between them. 
Suositus 4 Komission olisi analysoitava vuoden 2020 jälkeen sovellettavan YMP:n vaikutustenarvioinnin yhteydessä kokemuksia, joita on saatu kahden, ympäristötavoitteiltaan toisiaan vastaavan järjestelmän (hyvän maatalous-ja ympäristökunnon vaatimukset ja viherryttäminen) toiminnasta tavoitteena edistää niiden välistä synergiaa.
This analysis should take into consideration criteria such as the environmental impact of the standards and the historical level of compliance by farmers. 
Analyysissä olisi otettava huomioon kriteereitä, jotka koskevat esimerkiksi vaatimusten ympäristövaikutuksia ja sitä, kuinka viljelijät ovat aiemmin noudattaneet niitä.
78 The costs of implementing cross‐compliance are not sufficiently quantified. 
78 Täydentävien ehtojen täytäntöönpanon kustannuksia ei ole arvioitu riittävän hyvin määrällisesti.