natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14 We looked at a sample of 19 projects. 
14 Tilintarkastustuomioistuin tutki 19 hankkeesta koostuvan otoksen.
In the sector of PAR we selected 13 projects focusing on procurement, the fight against corruption, internal control, external audit, local self-government and the Regional School for Public Administration (ReSPA). 
Julkishallinnon uudistamisen alalla valittiin 13 hanketta, jotka koskivat hankintaa, korruptiontorjuntaa, sisäistä valvontaa, ulkoista tarkastusta, paikallista itsehallintoa ja julkishallinnon alueellista koulua (ReSPA).
In the transport sector we selected 3 projects, targeting civil aviation, the Railways Directorate and road construction. 
Liikenteen alalla valittiin kolme hanketta, jotka koskivat siviili-ilmailua, liikenneministeriön rautatieosastoa ja teiden rakentamista.
In the environment sector, we selected three projects focusing on management by central government, communal services and waste management. 
Ympäristön alalla valittiin kolme hanketta, joissa oli kohteena keskushallinnon suorittama hallinnointi, kunnalliset palvelut ja jätehuolto.
Fifteen projects in the sample were financed from Montenegro’s country allocation and the remaining four from the regional allocation. 
Otoksen hankkeista 15 rahoitettiin Montenegron maakohtaisista määrärahoista ja muut neljä rahoitettiin alueellisista määrärahoista.
See Annex II for details of the projects selected. 
Yksityiskohtaisemmat tiedot tarkastukseen valituista hankkeista on esitetty liitteessä II.
15 The audit included analysis of documents and interviews with representatives of the Commission and the national authorities. 
15 Tarkastuksessa analysoitiin asiakirjoja ja haastateltiin komission ja kansallisten viranomaisten edustajia.
We also consulted other stakeholders, such as Civil-Society Organisations (CSOs) and donor organisations. 
Lisäksi kuultiin muita sidosryhmiä, kuten kansalaisjärjestöjä ja avustusjärjestöjä.
We used evidence provided in project and programme documents, evaluations and assessments of IPA I and of the country, the Commission’s annual progress reports and resolutions of the budgetary authority. 
Tilintarkastustuomioistuin käytti evidenssiä, jota saatiin hanke-ja ohjelma-asiakirjoista, IPA I -välinettä ja asianomaista maata koskevista arvioinneista, komission vuotuisista edistymiskertomuksista sekä budjettivallan käyttäjän päätöslauselmista.
11 We looked at IPA I because projects were not yet being implemented under IPA II by the time of the audit. 
11 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa oli kohteena IPA I, koska IPA II -hankkeet eivät tarkastuksen aikaan olleet vielä täytäntöönpanovaiheessa.
12 Countries eligible under IPA include the Western Balkans and Turkey. 
12 IPA-tukeen oikeutettuja maita ovat muun muassa Länsi-Balkanin maat ja Turkki.
These programmes and projects are also referred to as ‘regional’ or ‘multi-country’. 
Näitä ohjelmia ja hankkeita kutsutaan myös ”alueellisiksi” tai ”useita maita käsittäviksi”.
The total allocation under IPA I for multi-beneficiary programmes and projects was 1 137 million euro. 
Usean edunsaajan ohjelmille ja hankkeille osoitettujen IPA I -varojen kokonaismäärä oli 1 137 miljoonaa euroa.
Observations 13 Part I — The audited projects addressed administrative capacity needs and in most cases were coordinated well with other IPA projects and donor interventions 16 To contribute effectively to strengthening the administrative capacity of the public administration of Montenegro, IPA projects should address the main capacity needs identified by the Commission and Montenegro. 
Huomautukset 13 Osa I – Tarkastetuissa hankkeissa käsiteltiin tarvittavia hallinnollisia tarpeita, ja useimmissa tapauksissa niitä koordinoitiin hyvin muiden IPA-hankkeiden ja muiden rahoittajien tukitoimenpiteiden kanssa 16 Jos Montenegron julkishallinnon valmiuksia aiotaan vahvistaa vaikuttavalla tavalla, IPA-hankkeiden olisi kohdistuttava komission ja Montenegron yksilöimiin pääasiallisiin valmiuksia koskeviin tarpeisiin.
New IPA projects should be built on the results achieved by earlier EU-funded actions. 
Uudet IPA-hankkeet olisi toteutettava aiempien EU-rahoitteisten toimien tulosten pohjalta.
Projects addressed capacity-building needs 17 We examined the Commission’s Multiannual Indicative Financial Framework and the Multiannual Indicative Planning Document where the main EU support areas and objectives are defined, the Financing Agreements of the selected projects where their specific objectives are described and national strategy documents. 
Hankkeet kohdistuivat valmiuksien kehittämistarpeisiin 17 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission monivuotisen ohjeellisen rahoituskehyksen ja monivuotisen suuntaa-antavan suunnitteluasiakirjan, joissa määritellään EU:n pääasialliset tukialat ja -tavoitteet.
All of these pointed to the need to strengthen administrative capacity. 
Aineiston perusteella ilmeni, että hallinnollisia valmiuksia oli tarpeen vahvistaa.
We assessed whether the audited projects aimed to address one or more of the capacity needs referred to in these documents. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko tarkastetuissa hankkeissa tavoitteena vastata yhteen tai useampaan niistä valmiuksiin liittyvistä tarpeista, jotka mainituissa asiakirjoissa mainitaan.
We observed that all 19 projects were designed to meet administrative capacity needs identified. 
Tarkastuksessa ilmeni, että 19 hankkeessa oli tavoitteena vastata yksilöityihin hallinnollisten valmiuksien tarpeisiin.
Table 2 provides an overview of the capacity-building objectives of the projects audited. 
Taulukossa 2 esitetään katsaus valmiuksien kehittämistä koskeviin tavoitteisiin tarkastetuissa hankkeissa.
Observations 15 Coordination between projects and with other interventions was mostly good 18 We examined whether projects were coordinated well with other actions funded by the EU and other donors in the country. 
Huomautukset 15 Hankkeiden ja muiden tukitoimenpiteiden välinen koordinointi oli enimmäkseen hyvää 18 Tilintarkastustuomioistuin tutki, koordinoitiinko hankkeita hyvin muiden EU:n rahoittamien toimien kanssa ja muiden maassa toimivien rahoittajien toimien kanssa.
We found that generally projects were coordinated well with other IPA projects, for example by building on the work of previous IPA projects in the same area. 
Tarkastajat havaitsivat, että yleensä hankkeita koordinoitiin hyvin muiden IPA-hankkeiden kanssa: toiminta esimerkiksi usein perustui saman alan aiemmissa IPA-hankkeissa tehtyyn työhön.
Although the number of other donors has diminished considerably in Montenegro since the start of IPA I in 200713, we found that IPA projects took account of work done by these donors (see examples in Box 1). 
Muiden rahoittajien määrä on Montenegrossa vähentynyt huomattavasti sen jälkeen, kun IPA I käynnistyi vuonna 200713, mutta tarkastajat havaitsivat, että IPA-hankkeissa otettiin huomioon näiden rahoittajien tekemä työ (ks. esimerkit laatikossa 1).
13 Many donors reduced their support, or withdrew it, in the context of the availability of EU pre-accession assistance under IPA and the start of the EU accession negotiating process. 
13 Monet rahoittajat vähensivät tukeaan tai lopettivat sen, kun saataville tuli IPA-välineen yhteydessä EU:n liittymistä valmistelevaa tukea ja EU-liittymisneuvottelut alkoivat.
Examples of good coordination Projects 6 and 7 helped (1) to establish management and control systems specifically for the planned future decentralisation of management of EU funds by Montenegro and (2) to introduce public internal financial control more widely to the whole of the public administration. 
Esimerkkejä hyvästä koordinoinnista Hankkeet 6 ja 7 auttoivat 1) perustamaan hallinnointi-ja valvontajärjestelmät tilanteeseen, jossa suunnitteilla olevan hallinnoinnin hajauttamisen yhteydessä EU-varojen hallinnointi siirretään Montenegrolle, ja 2) ottamaan käyttöön julkishallinnon varainhoidon sisäisen valvonnan laajemmin siten, että se kattaa koko julkishallinnon.
To achieve the first objective, project 6 built on a project financed by the EU before IPA I began. 
Jotta ensimmäisen tavoite voitiin saavuttaa, hanke 6 perustui EU:n ennen IPA I:n alkamista rahoittamaan hankkeeseen.
During implementation of project 6, the Commission asked the contractor to modify the outputs to reflect work being carried out concurrently by the Commission’s services to check the compliance of the structures set up by the national authorities to prepare for decentralised management. 
Hankkeen 6 täytäntöönpanon aikana komissio pyysi toimeksisaajaa muuttamaan tuotoksia, jotta huomioon otettaisiin rinnakkainen työ, jota komission yksiköt suorittavat tarkastaakseen kansallisten viranomaisten hajautetun hallinnoinnin valmistelua varten perustamien rakenteiden vaatimustenmukaisuuden.
Project 7 then provided further support and training to prepare Montenegrin staff to operate the decentralised management structures. 
Hankkeessa 7 annettiin sittemmin lisätukea ja koulutusta, jonka avulla montenegrolaista henkilöstöä valmisteltiin toimimaan hajautetun hallinnoinnin rakenteissa.
To achieve the second objective, the two projects focused firstly on central public administration, then on the local level. 
Toisen tavoitteen saavuttamiseksi molemmissa hankkeissa keskityttiin ensin keskushallintoon ja sen jälkeen paikallistasoon.
In particular, project 6 aimed to introduce internal control in central government ministries, including establishing internal audit units with comprehensive audit plans and networking between them. 
Hankkeen 6 tavoitteena oli ottaa käyttöön sisäinen valvonta keskushallinnon ministeriöissä ja perustaa sisäisten tarkastusten yksiköt, joita varten laadittiin perusteelliset tarkastussuunnitelmat ja joiden oli määrä verkostoitua keskenään.
Project 7 began a few months after project 6 ended and focused on weak management practices identified during the first project. 
Hanke 7 aloitettiin muutamaa kuukautta hankkeen 6 päättymisen jälkeen ja siinä puututtiin heikkoihin hallinnointikäytöntöihin, jotka oli havaittu ensimmäisen hankkeen aikana.
Projects 8 and 9 aimed to strengthen Montenegro’s State Audit Institution (SAI). 
Hankkeiden 8 ja 9 tavoitteena oli Montenegron ylimmän tarkastuselimen vahvistaminen.
For example, it built capacity in the area of performance audit, which was a new type of audit work for the SAI. 
Hankkeessa esimerkiksi kehitettiin valmiuksia tuloksellisuus-tarkastukseen, joka oli uusi tarkastustyyppi maan ylimmässä tarkastuselimessä.
During implementation the IPA project was coordinated with work on strengthening performance audit capacities being carried out by German and Swedish donors. 
Täytäntöönpanovaiheessa IPA-hanketta koordinoitiin saksalaisten ja ruotsalaisten rahoittajien tuloksellisuustarkastuksen valmiuksien vahvistamiseksi tekemän työn kanssa.
Project 9 was a twinning project led by the Lithuanian SAI. 
Hanke 9 oli twinning-hanke, jonka vetäjänä toimi Liettuan ylin tarkastuselin.
Despite a gap of 2 years between the two projects, it was well coordinated with the support provided under project 8 and developed quality control in the Montenegrin SAI through increasing technical capacity and preparing guidelines. 
Vaikka näiden kahden hankkeen välillä oli kahden vuoden tauko, hanke koordinoitiin hyvin hankkeessa 8 annetun tuen kanssa ja siinä kehitettiin laadunvalvontaa Montenegron ylimmässä tarkastuselimessä lisäämällä teknisiä valmiuksia ja laatimalla ohjeita.
Observations 16 19 We found, however, that the coordination between IPA projects run only in Montenegro and multi-beneficiary projects covering several pre-accession countries was not always good (see examples in Box 2). 
Huomautukset 16 19 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että yksinomaan Montenegrossa toteutettavien IPA-hankkeiden ja useita liittymistä edeltävässä vaiheessa olevia maita kattavien usean edunsaajien hankkeiden välinen koordinointi ei aina ollut hyvää (ks. esimerkit laatikossa 2).
Examples of weak coordination between IPA projects Projects 1, 2 and 3 — We audited all IPA I projects14 supporting public procurement in Montenegro. 
Esimerkkejä IPA-hankkeiden välisestä heikosta koordinoinnista Hankkeet 1, 2 ja 3 – Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki IPA I-hankkeet14, joilla tuettiin julkista hankintaa Montenegrossa.
The first project provided support only in Montenegro, whereas the other two were multi-beneficiary projects available to other pre-accession countries. 
Ensimmäisessä hankkeessa tuettiin ainoastaan Montenegroa, kun taas kaksi muuta hanketta olivat usean edunsaajan hankkeita, joihin pääsivät mukaan myös muut liittymistä edeltävässä vaiheessa olevat maat.
While project 1 successfully established a public procurement system in the country, we found that the capacity-building outputs of the three projects were not coordinated well. 
Hankkeessa 1 perustettiin maahan onnistuneesti julkisten hankintojen järjestelmä. Tarkastuksessa kuitenkin ilmeni, että valmiuksien kehittämiseen liittyviä tuotoksia, jotka oli saatu aikaan kyseisissä kolmessa hankkeessa, ei koordinoitu hyvin.
The projects developed capacity to improve legislation on public procurement by helping to draft new laws. 
Hankeilla autettiin laatimaan uusia lakeja ja kehitettiin näin valmiuksia parantaa julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä.
They also strengthened the performance of contracting authorities by delivering training and a certification programme for public procurement officials. 
Niiden avulla myös vahvistettiin hankintaviranomaisten toimintaa antamalla koulutusta ja luomalla varmentamisjärjestelmä julkisista hankinnoista vastaaville virkamiehille.
The multi-beneficiary projects (2 and 3) were implemented after project 1 but they did not build effectively on the courses already provided by project 1 with additional, more specific training. 
Usean edunsaajan hankkeet (2 ja 3) toteutettiin hankkeen 1 jälkeen, mutta niissä ei vaikuttavasti täydennetty hankkeen 1 yhteydessä jo annettuja kursseja erikoistuneemmalla lisäkoulutuksella.
Instead, in some cases, the content of the courses was very close or even exactly the same: all three projects provided training on basic public procurement procedures, both projects 1 and 2 addressed implementation of the Utilities Directive15 and both projects 2 and 3 addressed the Remedies system16. 
Joissakin tapauksissa kurssien sisältö oli sitä vastoin hyvin samanlainen tai täsmälleen samanlainen: kaikissa kolmessa hankkeessa annettiin koulutusta julkisten hankintojen perusmenettelyissä, hankkeissa 1 ja 2 käsiteltiin molemmissa erityisalojen hankintadirektiivin15 täytäntöönpanoa ja hankkeissa 2 ja 3 käsiteltiin molemmissa muutoksenhakujärjestelmää16.
In addition, the participants at the courses were often the same individuals, for example the training-for-trainers courses run under projects 1 and 3. 
Lisäksi kursseille osallistuivat usein samat henkilöt, esimerkiksi kouluttajille tarkoitetuille kursseille, joka järjestettiin hankkeiden 1 ja 3 yhteydessä.
Projects 12 and 13 — The Regional School of Public Administration (ReSPA) was created to help strengthen administrative capacity and boost regional cooperation in the public administrations of the Western Balkans. 
Hankkeet 12 ja 13 – Julkishallinnon alueellinen koulu (ReSPA) perustettiin auttamaan julkishallinnon hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa ja lisäämään Länsi-Balkanin maiden julkishallintojen alueellista yhteistyötä.
While the six participants, including Montenegro, contribute 150 000 euros each annually, most of the cost of ReSPA is funded by IPA multi-beneficiary projects. 
Kuuden toimintaan osallistuvan maan, joihin myös Montenegro kuuluu, vuotuinen maksuosuus on 150 000 euroa, mutta suurin osa ReSPAn kuluista rahoitetaan IPA:n usean edunsaajan hankkeista.
We found that ReSPA’s training activities were not coordinated sufficiently well with other training delivered under IPA projects in Montenegro. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että ReSPAn koulutusta ei koordinoitu riittävän hyvin muun IPA-hankkeiden yhteydessä Montenegrossa annetun koulutuksen kanssa.
For example, ReSPA training was mostly aimed at junior staff whose needs were largely met by other capacity-building initiatives. 
ReSPA-koulutus esimerkiksi kohdistettiin lähinnä nuorempaan henkilöstöön, jonka tarpeisiin vastattiin laajalti muiden valmiuksien kehittämistä koskevien aloitteiden kautta.
There was also insufficient information available to public officials about the training available. 
Lisäksi valtion virkamiehille ei tarjottu riittävästi tietoa saatavilla olevasta koulutuksesta.
As a result Montenegro made little use of ReSPA’s training offer. 
Tämän seurauksena Montenegro hyödynsi vain vähän ReSPAn koulutustarjontaa.
14 This does not include Technical Assistance and Information Exchange contracts. 
14 Ei sisällä teknistä apua ja tietojenvaihtoa koskevia sopimuksia.
15 Directive 2004/17/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and postal services sectors (OJ L 134, 30.4.2004, p. 
15 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/17/EY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, vesi-ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta (EUVL L 134, 30.4.2004, s.
16 The EU Remedies Directives are Council Directive 89/665/EEC of 21 December 1989 (OJ L 395, 30.12.1989, p. 
16 EU:n muutoksenhakudirektiivit ovat neuvoston direktiivi 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989 (EYVL L 395, 30.12.1989, s.
33), Council Directive 92/13/EEC of 25 February 1992 (OJ L 76, 23.3.1992, p. 
33), neuvoston direktiivi 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992 (EYVL L 76, 23.3.1992, s.
14) and Directive 2007/66/EC of the European Parliament and of the Council of 11 December 2007 (OJ L 335, 20.12.2007, p. 
14), sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/66/EY, annettu 11 päivänä 2007 (EUVL L 335, 20.12.2007, s.
Remedies are legal actions available to economic operators participating in contract award procedures, which allow them to contest the award decision. 
Muutoksenhaut ovat oikeustoimia, joihin hankintamenettelyihin osallistuvat taloudelliset toimijat voivat turvautua, jos nämä haluavat hakea muutosta hankintapäätökseen.
Observations 17 20 Since 2014, the Commission has recognised the need for better coordination between national and regional (multi-beneficiary) instruments and has revised its procedures. 
Huomautukset 17 20 Komissio on vuodesta 2014 tiedostanut tarpeen parantaa kansallisten ja alueellisten (usean edunsaajan) välineiden välistä koordinointia, ja se on tarkistanut menettelyitään.
For example, the Commission has encouraged ReSPA to consult with national IPA coordinators and adjust its output accordingly. 
Komissio on esimerkiksi rohkaissut ReSPAa kuulemaan kansallisia IPA-koordinaattoreita ja mukauttamaan tuotoksiaan sen perusteella.
Furthermore, the Commission set up in 2015 the Centre of Thematic Expertise on PAR in the Directorate-General for Neighbourhood and Enlargement Negotiations to manage a number of multi-beneficiary (regional) programmes in the PAR area, including ReSPA contracts. 
Lisäksi komissio perusti vuonna 2015 julkishallinnon uudistamista koskevan temaattisen asiantuntemuksen keskuksen naapuruuspolitiikan ja laajentumisneuvottelujen pääosastoon. Keskuksen tehtävänä on hallinnoida joukkoa usean edunsaajan (alueellisia) ohjelmia julkishallinnon uudistamisen alalla, ReSPA-sopimukset mukaan lukien.
One of the objectives of this centre is to ensure coordination between IPA regional and national assistance. 
Yksi keskuksen tavoitteista on varmistaa alueellisen ja kansallisen IPA-tuen välinen koordinointi.
It was however too early for us to verify whether these new developments yielded the required improvements in the coordination between national and regional IPA assistance. 
Tarkastajien oli kuitenkin liian aikaista varmistaa, saatiinko näillä uusilla keinoilla aikaan tarvittavat parannukset kansallisen ja alueellisen IPA-tuen väliseen koordinointiin.
Part II — Inappropriate use of outputs reduced the effectiveness of some of the audited projects 21 To contribute effectively to strengthening the administrative capacity of the public administration of Montenegro, IPA projects should deliver expected capacity-building outputs. 
Osa II – Tuotosten epätarkoituksenmukainen käyttö vähensi joidenkin tarkastettujen hankkeiden vaikuttavuutta 21 Jos Montenegron julkishallinnon hallinnollisia valmiuksia aiotaan vahvistaa vaikuttavalla tavalla, IPA-hankkeilla olisi saatava aikaan odotetut hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät tuotokset.
Once delivered, these outputs should be used by the bodies targeted by the projects (the beneficiaries) and then followed up by the national authorities so that the results of the projects are sustainable and their full impact is achieved. 
Kun tuotokset on saatu aikaan, hankkeiden kohteena olevien elinten (edunsaajien) pitäisi hyödyntää niitä, minkä jälkeen kansallisten viranomaisten pitäisi kohdistaa niihin seuranta-ja jatkotoimia. Näin hankkeiden tulokset olisivat kestäviä ja niiden täysimääräinen vaikutus toteutuisi.
In order to show what has been achieved with EU funds, we expect the Commission to report clearly on progress achieved, including the extent to which administrative capacity is improving in the country. 
Tilintarkastustuomioistuin olettaa komission raportoivan selvästi edistymisestä ja muun muassa siitä, missä määrin maan hallinnolliset valmiudet ovat parantumassa. Komissio voi näin osoittaa, mitä EU:n varoilla on saatu aikaan.
Projects generally delivered outputs but these were not always used by the beneficiaries or followed up by the Montenegrin authorities 22 For the projects audited, we examined interim and final reports, Commission monitoring and evaluation reports and the minutes of monitoring committee meetings, and we interviewed beneficiaries. 
Hankkeissa saatiin yleensä aikaan tuotoksia, mutta edunsaajat eivät aina hyödyntäneet niitä eivätkä Montenegron viranomaiset aina toteuttaneet niiden osalta jatkotoimia 22 Tilintarkastustuomioistuin tutki tarkastettujen hankkeiden osalta väli-ja loppukertomukset, komission seuranta-ja arviointikertomukset sekä seurantakomitean kokouspöytäkirjat.
We found that in general the projects delivered outputs as planned. 
Tarkastajat havaitsivat, että yleisesti ottaen hankkeet tuottivat tavoitellut tuotokset.
Some of these were related to capacity-building objectives and some were designed to achieve other objectives, such as road construction. 
Osa tuotoksista liittyi valmiuksien kehittämistä koskeviin tavoitteisiin ja osan avulla oli tarkoitus saavuttaa muita tavoitteita, kuten rakentaa teitä.
In 12 out of the 19 projects audited, we found that one or more of the capacity-building outputs were not used fully by beneficiaries or the national authorities did not carry out the necessary follow-up action to sustain the results achieved. 
Tarkastetuista 19 hankkeesta 12 hankkeessa ilmeni, että yhtä tai useampaan valmiuksien kehittämiseen liittyvää tuotosta ei hyödynnetty täysimääräisesti edunsaajien keskuudessa tai kansalliset viranomaiset eivät toteuttaneet tarvittavia jatkotoimia tulosten kestävyyden takaamiseksi.
Observations 18 23 Where the beneficiary did not use outputs, the overall effectiveness of the projects concerned in strengthening administrative capacity was reduced because the potential improvements they offered did not always materialise. 
Huomautukset 18 23 Silloin kun edunsaajat eivät hyödyntäneet tuotoksia, hankkeiden kokonaisvaikuttavuus hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa heikkeni, koska tuotosten avulla aikaansaatavissa olevat parannukset eivät aina toteutuneet.
Often the reason for not using the outputs was related to budgetary or human-resource constraints. 
Tuotosten hyödyntämättä jättäminen johtui usein budjettiin tai henkilöresursseihin liittyvistä rajoitteista.
See Box 3 for examples of outputs not fully used by the beneficiaries. 
Laatikossa 3 annetaan esimerkkejä tuotoksista, joita edunsaajat eivät hyödyntäneet täysimääräisesti.