natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PPPs have not protected the public partner from over-optimism regarding future demand and use of the planned infrastructure 44. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet eivät ole suojelleet julkisen sektorin kumppania suunnitellun infrastruktuurin tulevaan kysyntään ja käyttöön liittyviltä ylisuurilta odotuksilta 44.
The possibility of combining public and private expertise when designing a PPP is generally thought to be beneficial for a realistic assessment of the future use of the planned infrastructure. 
Mahdollisuutta yhdistää julkinen ja yksityinen asiantuntemus julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta suunniteltaessa pidetään yleisesti ottaen hyödyllisenä sen kannalta, että voidaan suorittaa realistinen arviointi suunnitellun infrastruktuurin tulevasta käytöstä.
However, the fact that payments can be spread over a period of 20-30 years reduces the pressure to optimise the project scope in accordance to the real needs and therefore increases the risk of public entities entering into bigger infrastructure projects than are needed or they would otherwise be able to afford25. 
Se, että maksut voivat jakautua 20–30 vuoden ajanjaksolle, vähentää kuitenkin paineita optimoida hankkeen laajuus todellisten tarpeiden mukaisesti, mikä puolestaan lisää vaaraa siitä, että julkiset toimijat lähtevät mukaan infrastruktuurihankkeisiin, jotka ovat tarvittua suurempia tai joihin niillä ei olisi muuten varaa25.
Together with over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, this can lead to under-used projects with less value for money and fewer benefits than expected. 
Tämä sekä suunnitellun infrastruktuurin tulevan kysynnän ja käytön osalta liian optimistiset skenaariot voivat johtaa hankkeiden alikäyttöön, jolloin hankkeet tuottavat odotettua vähemmän vastinetta rahoille ja vähemmän hyötyjä.
25 This situation is often referred to as Ôaffordability illusionŐ. 
25 Tätä tilannetta kutsutaan usein ”edullisuuden illuusioksi”.
33 45. 
39 45.
Such was the case for three of the audited motorway projects, which risk to be heavily underused, such as the Central Motorway (see Box 1) and the Lefktro-Sparta section of the Moreas motorway in Greece, and the completed motorway A-1 in Spain, which have been faced in this way with traffic levels 35 % lower than initially envisaged (20 463 vehicles instead of 31 719). Box 1 - Example of a motorway in Greece that risks being heavily underused Where the Central motorway E-65 project got underway in Greece, there was already little expectation that it would attract high levels of traffic (only 4 832 vehicles a day were anticipated for the first year of operation, which is insufficient traffic to justify a motorway according to sound financial management criteria). 
Nämä olivat Keski-Kreikan moottoritie (ks. laatikko 1) ja Moreas-moottoritien Lefktron ja Spartan välinen osuus Kreikassa sekä valmistunut A-1-moottoritie Espanjassa. Niiden liikennemäärät ovat 35 prosenttia alun perin arvioitua pienempiä (20 463 ajoneuvoa 31 719 ajoneuvon sijasta). Laatikko 1 – Esimerkki Kreikan moottoritiestä, joka on vaarassa jäädä käyttöasteeltaan hyvin vajaaksi Kun Keski-Kreikan E-65-moottoritietä koskeva hanke käynnistettiin, sen ei enää odotettu houkuttelevan paljon liikennettä (ensimmäisenä toimintavuotena ajoneuvojen määräksi ennakoitiin 4 832 ajoneuvoa päivässä, mikä ei ole moitteettoman varainhoidon vaatimusten perusteella riittävä määrä moottoritien rakentamista varten).
In 2013, the traffic estimate was reduced even further to 1 792 vehicles a day, i.e. more than 63 % below the initial estimate. 
Vuonna 2013 liikennemääriä koskevat arviot putosivat entisestään 1 792 ajoneuvoon päivässä, mikä on yli 63 prosenttia vähemmän kuin alkuperäisissä arvioissa.
It is very likely that the infrastructure will be heavily underused. 
On hyvin todennäköistä, että infrastruktuurin käyttöaste jää huomattavan vajaaksi.
Despite this, the motorway specifications were set without giving enough consideration for the possibility to construct a less costly alternative to a motorway26. 
Tästä huolimatta moottoritietä koskevat eritelmät laadittiin pohtimatta tarpeeksi mahdollisuutta rakentaa moottoritietä edullisempi vaihtoehto26.
Moreover, the project scope has been considerably reduced, so that only the middle section (79 km) of the planned motorway is currently under construction (see Figure 7), not, however, the deferred northern and southern sections linking to other existing motorways. 
Lisäksi hankkeen laajuutta on supistettu huomattavasti siten, että parhaillaan on rakennettavana vain suunnitellun moottoritien keskimmäinen osuus (79 kilometriä) (ks. kuva 7), kun taas muihin olemassa oleviin moottoriteihin yhdistyvän pohjoisen ja eteläisen osuuden rakentamista on lykätty.
Without these links, future traffic levels are likely to be far lower even than the already low estimated traffic levels. 
Ilman näitä yhteyksiä tulevat liikennemäärät jäävät todennäköisesti jopa paljon pienemmiksi kuin jo valmiiksi alhaiset liikennemääräarviot.
26 According to ECA Special Report No 5/2013 ŇAre EU Cohesion Policy funds well spent on roads?Ó the choice of express roads could often result in an average 43 % savings when compared to motorways. 
26 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 5/2013 ”Onko EU:n koheesiopolitiikan varat käytetty asianmukaisesti tiehankkeisiin?” mukaan moottoriliikenneteiden valitseminen voi tuottaa monesti keskimäärin 43 prosentin säästöt moottoriteihin verrattuna.
Figure 7 - Construction works at the E-65 Central Motorway in Greece Source: European Court of Auditors. 
Kuva 7 – Keski-Kreikan E-65-moottoritien rakennustyöt Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Also the audited broadband projects in France and Ireland also experienced customer uptake that was lower, sometimes considerably lower, than anticipated. 
Myös tarkastettujen Ranskan ja Irlannin laajakaistahankkeiden käyttöönottoaste asiakkaiden keskuudessa oli odotettua alhaisempi ja joissakin tapauksessa merkittävästi odotettua alhaisempi.
The project in Meurthe-et-Moselle (France) had revenues almost 50 % below expectations (see Table 4) and for the NBS project (Ireland) the actual customer uptake figures were 69 % less than forecast (42 004 customers instead of 135 948). 
Meurthe-et-Mosellen (Ranska) hankkeen tulot olivat lähes 50 prosenttia odotettua pienemmät (ks. taulukko 4), ja NBS-hankkeen (Irlanti) todellinen käyttöönottoaste asiakkaiden keskuudessa oli 69 prosenttia ennakoitua alhaisempi (42 004 asiakasta 135 948 asiakkaan sijasta).
Table 4 - Customer uptake for French PPP projects in Gironde, Meurthe-et-Moselle and Hautes-Pyrnes 34 Project (start date) Gironde (2009) Meurthe-et-Moselle (2008) Hautes-Pyrnes (2010) Actual revenues by the end of 2015 (% of estimated revenues by the end of 2015) 7.8 million euro (83.9 %) 7.0 million euro (50.9 %) 9.2 million euro (89.6 %) 
Taulukko 4 – Ranskan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevien Gironden, Meurte-et-Mosellen ja Hautes-Pyrénéesin hankkeiden käyttöönottoasteet asiakkaiden keskuudessa 40 Hanke (alkamisajankohta) Gironde (2009) Meurthe-et-Moselle (2008) Hautes-Pyrénées (2010) Todelliset tulot vuoden 2015 loppuun mennessä (% arvioiduista tuloista vuoden 2015 loppuun mennessä) 7,8 miljoonaa euroa (83,9 %) 7,0 miljoonaa euroa (50,9 %) 9,2 miljoonaa euroa (89,6 %)
Delays, cost increases and underuse were partly attributable to inadequate analyses and unsuitable approaches 47. 
41 Viivästykset, kustannusten kasvu ja hankkeiden alikäyttö johtuivat osaksi riittämättömistä analyyseista ja huonosti soveltuvista lähestymistavoista 47.
In order to identify the reasons for any possible weaknesses in project implementation (for an overview on the potential benefits and risks and the related audit observations, see Annex IV), we assessed whether there was sufficient prior analysis justifying the choice and scale of each and the choice of the PPP option. 
Voidakseen yksilöidä hankkeiden täytäntöönpanossa esiintyvien mahdollisten puutteiden syitä (mahdollisia hyötyjä ja riskejä sekä niihin liittyviä tarkastukseen perustuvia huomautuksia koskeva tiivistelmä, ks. liite IV) tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko hankkeita analysoitu riittävästi etukäteen niin, että niiden valinta ja laajuus sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valinta voitiin perustella.
We also examined whether the chosen PPP approach was appropriate to the specific circumstances. 
Lisäksi tutkittiin sitä, oliko valittu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus juuri kyseiseen tilanteeseen sopiva.
For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis, to demonstrate that it was the one maximising value-for-money 48. 
Useimmissa tarkastetuissa hankkeissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus oli valittu ilman etukäteen tehtyä vertailevaa analyysia, joka olisi osoittanut valitun kumppanuuden takaavan parhaan vastineen rahalle 48.
As many countries do not require the full costs of PPPs to be budgeted for up front at the time the commitment is made, and annual charges are only recognised several years after project approval and the end of construction, any statement of costs of PPPs is greatly delayed and appears well after the key decisions are made. 
Monissa maissa ei vaadita julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kokonaiskustannusten budjetointia sitoumusta tehtäessä, vaan vuosikustannukset hyväksytään vasta useita vuosia sen jälkeen, kun hanke on hyväksytty ja rakentaminen päättynyt. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kustannuksia koskevat selvitykset annetaan tämän vuoksi vasta huomattavasti sen jälkeen, kun keskeiset päätökset on tehty.
Decision-makers may scrutinise PPPs less carefully than they do traditional contracts, as capital costs for the latter are budgeted up front and they must compete with other projects for a limited pool of funding. 
Päättäjät eivät ehkä tutki julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia yhtä huolellisesti kuin perinteisiä sopimuksia, koska viimeksi mainituissa pääomakustannukset budjetoidaan etukäteen ja ne joutuvat kilpailemaan muiden hankkeiden kanssa rajallisista rahoituslähteistä.
Moreover, public partners often rely on the scrutiny made by lenders, whose objectives may be very different. 
Lisäksi julkiset kumppanit turvautuvat usein lainanantajien tekemiin arvioihin, vaikka näiden tavoitteet voivat olla hyvin erilaisia.
As PPPs have long-term implications for future generations, their selection requires especially robust analysis and justification. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet vaikuttavat pitkälle tuleviin sukupolviin, ja siksi ne on valittava erityisen luotettavien analyysien ja perustelujen avulla.
Good management practices envisage performing comparative analyses between different procurement options (e.g. traditional vs PPP) in order to select the one that offers best value for money. 
Hyvät hallintakäytännöt edellyttävät vertailevien analyysien tekemistä eri hankintavaihtoehtojen välillä (esimerkiksi perinteinen hankinta vai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus), jotta rahalle saadaan paras vastine.
A commonly used tool is the Public Sector Comparator (PSC). 
Yleisesti käytetty väline on julkisen sektorin vertailumenettely.
If the PPP option is chosen without any comparative analysis to ensure a level playing field between different procurement methods, there can be no guarantee that it is the one that maximises value-for-money and best protects the public interest. 
Jos julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus valitaan ilman vertailevaa analyysia, jolla taataan tasapuoliset toimintaedellytykset eri hankintamenettelyille, ei ole varmaa, saadaanko rahalle paras vastine ja suojellaanko yleistä etua parhaalla mahdollisella tavalla.
50. 
42 50.
For three of the 12 audited projects, the national procedures did not envisage any comparative analysis, such as a PSC, to identify the most suitable procurement option, as these projects did not envisage direct payments by the public. 
Tarkastetuista kahdestatoista hankkeesta kolmessa kansallisiin menettelyihin ei sisältynyt vertailevaa analyysia, esimerkiksi julkisen sektorin vertailumenettelyä, sopivimman hankintavaihtoehdon löytämiseksi, koska näihin hankkeisiin ei kuulunut suoraan julkisen sektorin kumppanilta perittäviä maksuja.
However, the rationale followed for the selection of five out of the remaining nine audited projects (see Annex III) Đ 35 36 i.e. all audited motorway projects in Greece and Spain - was not based on any comparative analysis, which would have provided additional quantitative elements and value for money considerations as a basis for the decision on the procurement option (an example of the relevance of such analyses is provided in Box 2). 
Tarkastetuista muista yhdeksästä hankkeesta viiden (ks. liite III) – eli kaikkien Kreikassa ja Espanjassa toteutettavien tarkastettujen moottoritiehankkeiden – valinnan perusteluna ei myöskään ollut vertailevaa analyysia, josta olisi saatu lisätietoa määrällisistä tekijöistä ja rahalle saatavasta vastineesta pohjaksi hankintavaihtoehtoja koskevalle päätöksenteolle (laatikossa 2 on esimerkki kyseisten analyysien merkityksestä).
In addition, for one of the nine projects, the Court has been refused access to the relevant documentation (see paragraph 51). 
Lisäksi yhdessä näistä yhdeksästä hankkeesta tilintarkastustuomioistuinta ei päästetty tutustumaan asiaan liittyvään dokumentaatioon (ks. kohta 51).
Although the CommissionŐs investment in the Marguerite Fund falls under the TEN Regulation, which provides for the CourtŐs audit rights even in case the beneficiary is a private partner27, the Irish authorities refused to provide the Court the PSC and the tender dossier for the N17/18 motorway project, which were also not available at the Commission. 
Vaikka komission Marguerite-rahastoon tekemään investointiin sovelletaan TEN-asetusta, jossa tilintarkastustuomioistuimelle annetaan tarkastusoikeudet silloinkin, kun edunsaaja on yksityinen kumppani27, Irlannin viranomaiset kieltäytyivät luovuttamasta tilintarkastustuomioistuimelle N17/18-moottoritiehankkeen asiakirjoja, jotka liittyivät julkisen sektorin vertailumenettelyyn ja tarjouskilpailuun.
Box 2 - Relevance of Public Sector Comparators for infrastructure projects Public Sector Comparators can prove particularly relevant when assessing the value-for-money of the PPP option for infrastructure projects. 
43 Laatikko 2 – Julkisen sektorin vertailumenettelyjen merkitys infrastruktuurihankkeissa Julkisen sektorin vertailumenettelyt voivat osoittautua erityisen tarpeellisiksi arvioitaessa, saadaanko julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta paras vastine rahalle infrastruktuurihankkeissa.
As private partners usually bear higher financial costs and require a high remuneration for their risk capital28, they tend to minimise long-term maintenance costs by improving construction quality, which implies also higher construction costs. 
Koska yksityiset kumppanit maksavat yleensä suuremman osan rahoituskuluista ja vaativat hyvän korvauksen riskipääomastaan28, ne pyrkivät pitämään pitkän aikavälin ylläpitokustannukset mahdollisimman pieninä parantamalla rakentamisen laatua, mikä tarkoittaa myös suurempia rakennuskustannuksia.
As a consequence, savings in maintenance costs need to be sufficient to compensate for the higher construction and financial costs. 
Ylläpidon säästöjen on siis oltava riittäviä korvaamaan suuremmat rakennus-ja rahoituskulut.
27 28 37 extent to which long-term savings can be achieved and whether a PPP is the right option for a given infrastructure. 
Tämän vuoksi on tärkeää arvioida julkisen sektorin vertailumenettelyjen avulla, missä määrin voidaan saada pitkän ajan säästöjä ja onko julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tietyn infrastruktuurin kannalta oikea vaihtoehto.
This is particularly relevant for infrastructure such as a road or a motorway, for which annual maintenance spending amounts to not more than 3 % of the cost of the infrastructure and that, therefore, leave only limited margins for long-term savings on maintenance29. 
Erityisen tärkeää tämä on, kun on kyse esimerkiksi teiden ja moottoriteiden infrastruktuurista, koska niiden ylläpidon vuosikustannukset ovat alle 3 prosenttia infrastruktuurin kustannuksista, eikä ylläpidon pitkän ajan säästöille jää siksi paljon liikkumavaraa29.
While Public Sector Comparators were carried out for the three French availability-based PPPs examined, they were hindered by the lack of reliable data on costs and systematically anticipated over-optimistic revenue levels30 that in most cases could not be matched by actual customer uptakes (see paragraph 46), resulting in lower-than-planned effectiveness. 
Kun Ranskassa suoritettiin julkisen sektorin vertailumenettelyt tutkittujen kolmen käytettävyyteen perustuvan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden osalta, haittana olivat kustannuksia koskevan luotettavan tiedon puute ja järjestelmällisesti ylioptimistiset tulo-odotukset30, jotka eivät useimmissa tapauksissa vastanneet todellisia käyttöönottoasteita asiakkaiden keskuudessa (ks. kohta 46).
In addition, the project at Pau-Pyrnes in France and the MAN project in Ireland also lacked an overall cost-benefit analysis, which hampered the identification of expected benefits and the optimisation of the projectsŐ sizes and scopes. 
Lisäksi Pau-Pyrénées-hankkeesta Ranskassa ja MAN-hankkeesta Irlannissa puuttui yleinen kustannus-hyötyanalyysi, mikä vaikeutti odotettavissa olevien hyötyjen yksilöintiä ja hankkeiden koon ja sisällön optimointia.
For the MAN project, it resulted in a reduction of project scope from 95 to 66 MANs and the cost per municipality served by the project increased by 4.2 % (see paragraph 34(c). 
44 siihen, että hankkeen laajuutta supistettiin 95:stä 66 kaupunkiin. Kustannukset hankkeen kattamaa kuntaa kohden nousivat 4,2 prosentilla (ks. kohta 34 c).
Our assessment of the audited PPP projects showed that certain aspects may considerably influence project performance and, therefore, could fall within the scope of a specific Commission assessment. 
Tarkastettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden arviointi osoitti, että tietyt näkökohdat voivat vaikuttaa huomattavasti hankkeen tuloksellisuuteen ja voisivat siksi kuulua komission erityisarvioinnin piiriin.
Although the structuring, tendering and implementation of PPP projects fall exclusively within the competence of Member States, the Commission can play an important role when it has to approve major projects to be co-financed by EU resources. 
Vaikka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden suunnittelu, kilpailutus ja täytäntöönpano kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan, komissio voi olla tärkeässä asemassa hyväksyessään suurhankkeita, joissa EU:n rahoituslähteet ovat yhteisrahoittajina.
However, until the programming period 2007-2013, it had not put in place dedicated assessment tools (e.g. project evaluation criteria to demonstrate EU added value, value-for-money and compatibility with contracts of long duration) for analysing the impact of specific PPP features on individual major projects31. 
Tästä huolimatta komissio ei ollut ottanut ennen ohjelmakautta 2007–2013 käyttöön erityisiä arviointityökaluja (esimerkiksi hankearviointikriteerejä, joilla osoitetaan EU:n tuottama lisäarvo, vastine rahalle ja yhteensopivuus pitkäaikaisten sopimusten kanssa), joiden avulla voidaan analysoida julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien erityispiirteiden vaikutusta yksittäisiin suurhankkeisiin31.
Risk allocation was often inappropriate, resulting in less incentive or excessive risk exposure for the private partner 54. 
Riskinjako oli usein epäasianmukaista, jolloin kannustimet olivat vähäisemmät tai yksityinen kumppani altistui liian suurelle riskille 54.
One reason for selecting the PPP option is the possibility of allocating risks (such as construction, demand, availability) according to the principle that they should be borne by the partner that is best suited to manage them. 
Eräs syy valita julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus on mahdollisuus jakaa riskit (esimerkiksi rakentamiseen, kysyntään tai käytettävyyteen liittyviä riskejä) sillä periaatteella, että kustakin riskistä vastaa se kumppani, joka pystyy parhaiten hallitsemaan riskiä.
The ability to identify and allocate project risks correctly, so to attain the optimum balance between the shifting of risk and compensation for the risk-bearing party, is a key factor for the success of a PPP. 
Kyky määrittää hankkeeseen liittyvät riskit ja jakaa ne oikein niin, että saavutetaan paras mahdollinen tasapaino riskien siirtämisen ja riskistä vastaavan osapuolen saaman korvauksen välillä, on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden onnistumisen keskeinen tekijä.
Failing to do so may have financial implications for the public partner and hamper the achievement of the project objectives. 
Ellei näin tehdä, julkiselle kumppanille voi koitua taloudellisia seurauksia ja hankkeen tavoitteiden saavuttaminen voi estyä.
Suboptimal risk sharing arrangements may result in fewer incentives for the private partner or higher project costs and lower rewards for the public partner. 
31 45 vähentää yksityisen kumppanin kannustimia tai nostaa hankkeen kustannuksia ja vähentää julkisen kumppanin saamaa taloudellista hyötyä.
While we identified at least one good practice - the French broadband project in the Gironde took account of the attainment of the expected levels of service and provided for penalties if customer uptake was not in line with the financial models submitted in the procurement bid - we also found a number of cases in which risks were not allocated in a coherent manner. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ainakin yhden tapauksen, jossa oli noudatettu hyviä käytäntöjä. Kyseessä oli ranskalainen Girondessa toteutettu laajakaistahanke, jossa oli otettu huomioon odotetun palvelutason saavuttaminen ja määrätty seuraamuksia, jos käyttöönottoaste asiakkaiden keskuudessa ei ollut hankintatarjouksessa mainittujen rahoitusmallien mukainen.
For example: (a) Risk allocation not coherent with the criteria for awarding the PPP contract: although bidders for the Meurthe-et-Moselle project in France were selected in accordance with award criteria that included the prospective private partners proposing financial models for the commercialisation of broadband services, commercial risks were borne not by them but by the public partner. 
Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat tapaukset: a) Riskinjako ei ole julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevan sopimuksen myöntämisperusteiden mukainen: Vaikka valittaessa tarjoajia Ranskassa toteutettuun Meurthe-et-Moselle -hankkeeseen myöntämisperusteihin sisältyi se, että mahdolliset yksityiset kumppanit ehdottavat rahoitusmalleja laajakaistapalvelujen kaupallistamiseksi, yksityisten kumppanien sijasta kaupalliset riskit kantoi julkinen kumppani.
This made the private partners un-accountable for their revenue forecasts at the bidding stage. 
Näin ollen yksityiset kumppanit eivät olleet tilivelvollisia tarjousvaiheen tuloennusteistaan.
During the audit we found that revenue was almost 50 % below expectations; a more coherent risk allocation would have provided stronger incentives to ensure the effective commercialisation of broadband services. (b) Risk allocation not coherent with private risk capital remuneration: In the case of a motorway project, the private partner bore the availability risk but not the demand risk. 
Tarkastuksessa havaittiin, että tulot olivat lähes 50 prosenttia odotuksia alhaisemmat. Riskien johdonmukaisempi jakaminen olisi kannustanut paremmin varmistamaan laajakaistapalvelujen tehokkaan kaupallisen hyödyntämisen. b) Riskin jakautuminen ei vastaa yksityiselle riskipääomalle maksettavaa korvausta: Moottoritiehankkeessa yksityinen kumppani kantoi käytettävyyteen liittyvän riskin mutta ei kysyntään liittyvää riskiä.