natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Investments in waste water infrastructure have been only partly effective, agricultural measures are not commensurate with the scale of the pressure and are insufficiently targeted and the added value of the EU Strategy for the Baltic Sea is difficult to assess. 
Investoinnit jätevesi-infrastruk-tuureihin eivät ole olleet riittävän tehokkaita, maataloustoimenpiteet eivät ole oikeassa suhteessa paineen suuruuteen eivätkä riittävän kohdennettuja ja EU:n Itämeri-strategian lisäarvoa on vaikea arvioida.
Member States’ plans lack ambition and appropriate indicators, and limited progress has been made as regards nutrient reduction 114 As of the end of 2012, limited progress had been made in reducing nutrient inputs in order to combat eutrophication in the Baltic Sea. 
Jäsenvaltioiden suunnitelmat eivät ole riittävän kunnianhimoisia eivätkä sisällä tarkoituksenmukaisia indikaattoreita, eikä ravinteiden vähentämisessä ole edistytty riittävästi 114 Itämeren rehevöitymisen torjuminen edellyttää ravinnepäästöjen vähentämistä. Tässä ei ollut vuoden 2012 loppuun mennessä edistytty riittävästi.
The nutrient load from urban agglomerations has decreased while remaining stable or even increasing from agriculture (see paragraph 25). 
Kaupunkitaajamien ravinnekuormitus on vähentynyt, kun taas maatalouden ravinnekuormitus on pysynyt entisellään tai jopa lisääntynyt (ks. kohta 25).
115 Member States’ nutrient reduction plans for achieving Helcom targets have been limited to implementing river basin management plans established under the water framework directive. This will not always be sufficient to achieve the necessary nutrient reductions for the Baltic Sea. 
115 Jäsenvaltioiden ravinteiden vähennyssuunnitelmat, joilla pyritään Itämeren suojelukomission tavoitteisiin, ovat rajoittuneet vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten vesienhoitosuunnitelmien toteuttamiseen. Tämä ei aina riitä vähentämään Itämeren ravinteita riittävästi.
Furthermore, the river basin management plans are insufficient as most of their measures mainly involve implementing specific EU directives (see paragraphs 26 to 30). 
Vesienhoitosuunnitelmat eivät myöskään ole riittäviä, sillä useimmissa niihin kuuluvissa toimenpiteissä tyydytään lähinnä panemaan täytäntöön tiettyjä EU:n direktiivejä (ks. kohdat 26–30).
116 The objectives of river basin management plans under the water framework directive are expressed by means of an impact indicator, the percentage of waters in good status. 
116 Vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisissa vesienhoitosuunnitelmissa tavoitteet on ilmaistu vaikutusindikaattorin avulla (kuinka suuressa osassa vesistöjä vesien tila on hyvä).
But this has not been translated into any underlying targets, such as an annual nutrient load quantity. 
Tätä ei kuitenkaan ole muunnettu yksityiskohtaisemmiksi tavoitteiksi (esimerkiksi vuotuisen ravinnekuormituksen määrä).
The same problem was noted in the preparatory documents for the programmes of measures under the marine strategy framework directive. 
Sama ongelma havaittiin meristrategiapuitedirektiiviin perustuvien toimenpideohjelmien valmisteluasiakirjoissa.
The Helcom recommendations, which go beyond the standards laid down in EU directives for specific activities, are only partially applied (see paragraphs 31 to 36). 
Itämeren suojelukomission suosituksia, jotka menevät pidemmälle kuin EU:n direktiiveissä tiettyjen toimintojen osalta säädetyt standardit, sovelletaan ainoastaan osittain (ks. kohdat 31–36).
117 The reliability of monitoring data on nutrient inputs to the Baltic Sea is not assured. 
117 Itämeren ravinnepäästöistä saatavien seurantatietojen luotettavuutta ei ole varmistettu.
This is particularly true in the case of data on transboundary and diffuse pollution, which is crucial for a fair allocation of reduction targets by country and for establishing appropriate measures (see paragraphs 37 to 41). 
Tämä koskee etenkin rajojen yli kulkeutuvaa kuormitusta ja haja-kuormitusta. Ne ovat kuitenkin ratkaisevan tärkeitä kohdennettaessa vähennystavoitteita oikeudenmukaisesti maittain ja määritettäessä tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä (ks. kohdat 37–41).
Conclusions and recommendations 46 Recommendation 1 The Commission should: (a) require that Member States define programmes of measures which enable them to reach measurable targets for reducing nutrient loads in order to achieve the objectives of the marine strategy framework and the water framework directives; (b) require that Member States reliably and consistently assess and monitor nutrient loads in their river basins and nutrient inputs into the Baltic Sea. 
Johtopäätökset ja suositukset 46 Suositus 1 Komission olisi a) vaadittava, että jäsenvaltiot laativat toimenpideohjelmat, joilla saavutetaan mitattavissa olevat ravinnekuormituksen vähennystavoitteet sekä meristrategiapuitedirektiivin ja vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteet b) vaadittava, että jäsenvaltiot arvioivat ja seuraavat vesistöalueidensa ravinnekuormitusta ja Itämereen päätyviä ravinnepäästöjä luotettavasti ja johdonmukaisesti.
The Member States should: (c) collect information on the cost-effectiveness of nutrient load reduction measures in order to have a robust analysis for establishing future programmes of measures. 
Jäsenvaltioiden olisi c) koottava tiedot ravinnekuormituksen vähentämistoimenpiteiden kustannus-tehokkuudesta, jotta käytettävissä olisi pitävä analyysi tulevia toimenpideohjelmia ajatellen.
Actions to reduce nutrient pollution from urban waste water are partly effective 118 Not all of the Baltic Sea Member States which were required to comply with the directive by 2012 do so. 
Yhdyskuntajätevesien ravinnekuormituksen vähentämistoimet eivät ole riittävän tehokkaita 118 Lisäksi voidaan todeta, että sitä eivät vielä noudata kaikki ne Itämeren ympärillä sijaitsevat jäsenvaltiot, joiden piti panna direktiivi täytäntöön vuoteen 2012 mennessä.
Only Germany and Finland were very close to full compliance with Articles 4 and 5 of the directive setting out secondary and more stringent treatment requirements. 
Ainoastaan Saksa ja Suomi noudattivat direktiivin 4 (biologinen käsittely) ja 5 (tehokkaampi käsittely) artiklaa lähes kaikilta osin.
Regarding Member States which must complete the implementation of the directive by the end of 2015, despite the significant EU co-financed investments, compliance with the directive will not be achieved in Poland and the rate of non-connection to collecting systems is still high (see paragraphs 46 to 54). 
Tiettyjen jäsenvaltioiden täytyy saada direktiivin täytäntöönpano päätökseen vuoden 2015 loppuun mennessä. Merkittävistä EU:n osarahoittamista investoinneista huolimatta Puolassa toiminta ei tule olemaan vaatimustenmukaista, ja suurta osaa kohteista ei edelleenkään ole liitetty viemäröintijärjestelmiin (ks. kohdat 46–54).
119 The waste water treatment plants visited are effective and compliant with the waste water treatment directive. 
119 Tarkastuskäynnin kohteena olleet jätevedenpuhdistamot toimivat tehokkaasti ja jätevesien käsittelystä annetun direktiivin mukaisesti.
Their financial sustainability is not always guaranteed (see paragraphs 55 to 57). 
Puhdistamojen rahoituksellinen kestävyys ei aina ole taattu (ks. kohdat 55–57).
Conclusions and recommendations 47 120 The Commission’s follow-up of the Member States’ compliance with the provisions of their Accession Treaties was not timely. 
Johtopäätökset ja suositukset 47 120 Komissio ei kohdistanut oikea-aikaisesti seurantaa siihen, noudattivatko jäsenvaltiot liittymissopimustensa määräyksiä.
The Commission does not follow up closely enough on the implementation of these plans because its work is based on inadequate data. 
Komissio ei seuraa näiden suunnitelmien toteuttamista tarpeeksi tiiviisti, sillä sen työ perustuu riittämättömiin tietoihin.
The Commission has been slow to take action to detect breaches and prosecute cases of non-compliance in Member States (see paragraphs 58 to 64). 
Komissio on havainnut rikkomistapaukset ja vienyt jäsenvaltiot oikeuteen säännösten noudattamatta jättämisestä viiveellä (ks. kohdat 58–64).
121 EU support for waste water collection and treatment infrastructures in Russia and Belarus potentially results in cost-efficient nutrient reduction from waste water discharges. 
121 Venäjän ja Valko-Venäjän jätevesien keruu-ja käsittelyinfrastruktuureihin myönnetty EU:n tuki mahdollistaa jätevesien ravinteiden kustannustehokkaan vähentämisen.
A specific problem lies with pollution from the Kaliningrad area in Russia (see paragraphs 65 to 69). 
Erityisen ongelman muodostavat Venäjällä sijaitsevalta Kaliningradin alueelta peräisin olevat saasteet (ks. kohdat 65–69).
Recommendation 2 The Commission should: (a) encourage Member States to lay down and enforce legal obligations for households to connect to existing sewage networks; (b) require that Member States implement a sustainable waste water tariff policy in order to enable the correct maintenance and renewal of assets. This policy should take into account the polluter pays principle and the affordability of water services; (c) decrease the time needed to assess compliance with the urban waste water treatment directive; (d) continue to promote projects aimed at reducing the nutrient loads into the Baltic Sea from Russia and Belarus by focusing more closely on key polluters identified by Helcom (such as the Kaliningrad area). 
Suositus 2 Komission olisi a) kannustettava jäsenvaltioita säätämään oikeudelliset velvoitteet, joissa vaaditaan kotitalouksia liittymään olemassa oleviin viemäriverkkoihin, sekä valvomaan säännösten täytäntöönpanoa b) vaadittava, että jäsenvaltiot panevat täytäntöön kestävän jäteveden hinnoittelupolitiikan, joka mahdollistaa asianmukaisen kunnossapidon ja laitteiston uusimisen; hinnoittelupolitiikassa olisi otettava huomioon saastuttaja maksaa -periaate ja vesihuollon kohtuullinen hintataso c) arvioitava nopeammin yhdyskuntajätevesidirektiivin noudattaminen d) edelleen edistettävä hankkeita, joiden tarkoituksena on vähentää Venäjältä ja Valko-Venäjältä Itämereen päätyvää ravinnekuormitusta, keskittämällä toimet tiiviimmin Itämeren suojelukomission yksilöimiin keskeisiin saastuttajiin (kuten Kaliningradin alueeseen).
The Member States should: (e) plan and construct their waste water infrastructure as efficiently as possible and, if necessary, consider granting financial support to households which could not otherwise afford to connect to the sewage network; (f) set stricter nutrient standards for effluents than those laid down in the urban waste water treatment directive for areas that drain into waters failing to reach nutrient conditions consistent with water framework directive and marine strategy framework directive good status. 
Jäsenvaltioiden olisi e) suunniteltava ja rakennettava jätevesi-infrastruktuurinsa mahdollisimman tehokkaasti ja tarvittaessa harkittava taloudellisen tuen myöntämistä kotitalouksille, joilla ei muutoin ole varaa liittyä viemäriverkkoon f) määritettävä purkuvesille yhdyskuntajätevesidirektiiviä tiukemmat ravinne-standardit alueilla, joilta vesi valuu vesistöihin, joilla ei ole kyetty saavuttamaan vesipolitiikan puitedirektiivissä asetettuja ravinneoloja ja meristrategiapuitedirektiivin mukaista vesien hyvää tilaa.
Conclusions and recommendations 48 Reluctance of the Member States to make full use of the possible actions in the field of agriculture and lack of targeting to the areas in need 122 Mandatory measures under the nitrates directive are applied to an insufficient area in some Member States. 
Johtopäätökset ja suositukset 48 Jäsenvaltiot ovat haluttomia hyödyntämään toimintamahdollisuuksiaan täysimääräisesti maatalouden alalla, ja toimia ei kohdisteta riittävästi alueisiin, joilla tarve on suurin 122 Nitraattidirektiivin mukaisten pakollisten toimenpiteiden soveltamisalue ei joissakin jäsenvaltioissa ole riittävä.
The action programmes vary in their rigour and are not always as strict as recommended by the Commission. 
Toimenpideohjelmien vaativuus vaihtelee, ja ne eivät aina ole yhtä tiukkoja kuin komissio suosittelee.
The directive does not explicitly require farms to draft fertilisation plans, nor to keep records of the fertilisers used. 
Direktiivissä ei erikseen velvoiteta tiloja laatimaan lannoitussuunnitelmia eikä pitämään rekisteriä käyttämistään lannoitteista.
Both tools would help to implement and control several requirements of the nitrates directive. 
Nämä välineet auttaisivat toteuttamaan ja valvomaan useita nitraattidirektiivin vaatimuksia.
The Commission has provided guidance to Member States and has undertaken a continuous follow-up of the implementation of the nitrates directive. 
Komissio on antanut jäsenvaltioille ohjeita ja käynnistänyt nitraattidirektiivin täytäntöönpanon jatkuvan seurannan.
This has led to improvements in the designation of nitrate vulnerable zones and action programmes, but the process is time consuming (see paragraphs 75 to 83). 
Nitraattiherkkien alueiden ja toimenpideohjelmien määrittäminen on tämän ansiosta parantunut, mutta prosessiin kuluu paljon aikaa (ks. kohdat 75–83).
123 The cross-compliance mechanism helps to enforce the requirements regarding nitrates and other fertilisation requirements, but is not fully effective because some requirements are not very demanding. 
123 Täydentävien ehtojen järjestelmä auttaa nitraatteja ja muita lannoitteita koskevien vaatimusten täytäntöönpanon valvonnassa, mutta se ei ole riittävän tehokas, koska osa vaatimuksista ei ole kovinkaan tiukkoja.
There are weaknesses in national checks on requirements outside the scope of cross-compliance (see paragraphs 84 to 90). 
Täydentäviin ehtoihin kuulumattomien vaatimusten kansallisissa tarkastuksissa on puutteita (ks. kohdat 84–90).
124 EU co-financed rural development measures have had little impact on reducing nutrient pollution in water bodies. 
124 EU:n osarahoittamilla maaseudun kehittämistoimenpiteillä on ollut vähän vaikutusta ravinteiden aiheuttaman vesistöjen pilaantumisen vähentämiseen.
The investments aimed at helping farmers to improve manure storage and management have only partially addressed the relevant farms. 
Investoinnit, joiden tarkoituksena on auttaa viljelijöitä parantamaan lannan varastointia ja käsittelyä, ovat vain osassa tapauksista kohdistuneet relevantteihin tiloihin.
The agri-environmental schemes have not been geographically targeted to areas where water bodies are failing to achieve good status. 
Maatalouden ympäristötukijärjestelmiä ei ole kohdennettu niille maantieteellisille alueille, joilla ei ole onnistuttu saavuttamaan vesien hyvää tilaa.
The specific measure regarding the implementation of actions linked to the water framework directive has rarely been implemented. 
Toimenpide, jonka tarkoituksena on vesipolitiikan puitedirektiiviin perustuvien toimien toteuttaminen, on pantu täytäntöön vain harvoin.
The polluter pays principle is not sufficiently applied to agricultural activity (see paragraphs 91 to 99). 
Saastuttaja maksaa -periaatetta ei sovelleta riittävällä tavalla maataloustoimintaan (ks. kohdat 91–99).
Conclusions and recommendations 49 125 The Commission has taken the opportunity provided by new tools applicable to the 2014-2020 programming period to require stricter baseline requirements and more demanding agri-environmental measures. 
Johtopäätökset ja suositukset 49 125 Komissio on hyödyntänyt ohjelmakauden 2014–2020 uusien välineiden tarjoaman tilaisuuden edellyttää tiukempia perusvaatimuksia ja maatalouden ympäristötoimenpiteitä.
It has also requested better geographical targeting of rural development measures and improved consistency between rural development programmes and river basin management plans. 
Lisäksi komissio on kehottanut parantamaan maaseudun kehittämistoimenpiteiden maantieteellistä kohdentamista ja lisäämään maaseudun kehittämisohjelmien ja vesienhoitosuunnitelmien yhdenmukaisuutta.
Discussions with Member States have led to improvements. 
Jäsenvaltioiden kanssa käyty keskustelu on johtanut parannuksiin.
However, several measures will still have to be redefined once all of the corresponding pieces of national legislation and planning are adopted. 
Monet toimenpiteet on kuitenkin vielä määriteltävä uudelleen, kun kaikki niihin liittyvät kansalliset säännökset ja suunnitelmat on hyväksytty.
This will thus delay the implementation of certain measures and add to the administrative burden of the programmes (see paragraphs 100 to 102). 
Tämä viivästyttää tiettyjen toimenpiteiden toteuttamista ja lisää ohjelmista aiheutuvaa hallinnollista taakkaa (ks. kohdat 100–102).
Recommendation 3 The Commission should: (a) require that the Member States designate appropriate nitrate vulnerable zones. 
Suositus 3 Komission olisi a) vaadittava, että jäsenvaltiot määrittävät asianmukaiset nitraattiherkät alueet.
In doing so, Member States should take into account information on agricultural nutrients pollution pressures gathered in river basin management plans of the water framework directive. 
Tällöin jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon maatalouden ravinnekuormituksen aiheuttamia paineita koskevat tiedot, jotka on kerätty vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisiin vesienhoitosuunnitelmiin.
Member States should: (b) set appropriate limits for the use of phosphorus in agriculture where it puts at risk the good water status; (c) establish their nitrates action programme rules based on the most recent scientific evidence; (d) establish compulsory actions which go beyond the existing requirements for polluting farms in catchment areas draining into eutrophic waters; (e) apply the most relevant agri-environmental schemes in relation to reducing nutrient pollution of water and target these schemes and afforestation measures at the areas where their impact on nutrient load reduction is highest. 
Jäsenvaltioiden olisi b) asetettava tarkoituksenmukaiset raja-arvot fosforin käytölle maataloudessa, kun fosfori vaarantaa vesien hyvän tilan c) määritettävä nitraatteja koskevien toimenpideohjelmiensa säännöt uusimman tieteellisen näytön perusteella d) määrättävä olemassa olevia vaatimuksia pidemmälle menevistä pakollisista toimista saastuttavilla tiloilla, joilta vesi valuu rehevöityneisiin vesistöihin e) sovellettava tehokkaimpia maatalouden ympäristötoimia ravinteista johtuvan vesien pilaantumisen vähentämiseksi. Nämä ympäristötoimet ja metsitystoimet on lisäksi kohdennettava alueille, joilla näillä toimilla on suurin vaikutus ravinnekuormituksen vähentämiseen.
Conclusions and recommendations 50 The macro‐regional EU strategy for the Baltic Sea region added value on the reduction of nutrients is difficult to asses 126 The EUSBSR’s governance structure is complex and adds new layers to the existing regional governance institutions. 
Johtopäätökset ja suositukset 50 Makroalueellisen EU:n Itämeri-strategian tuottamaa lisäarvoa ravinteiden vähentämisen kannalta on vaikea arvioida 126 EU:n Itämeri-strategian hallintorakenne on monimutkainen, ja se on lisännyt uusia hallintotasoja jo olemassa olevien alueellisten hallintoelinten lisäksi.
The EUSBSR’s impact on Member States’ actions to reduce nutrient inputs into the Baltic Sea is difficult to assess (see paragraph 105). 
On vaikea arvioida EU:n Itämeri-strategian vaikutusta toimiin, joilla jäsenvaltiot pyrkivät vähentämään Itämeren ravinnepäästöjä (ks. kohta 105).
127 Flagship projects carried out in cooperation between several EU and non-EU countries are aimed at developing best practices to be implemented broadly. 
127 Lippulaivahankkeissa, jotka toteutetaan useiden EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden yhteistyönä, pyritään kehittämään parhaita käytäntöjä laajasti käytettäväksi.
Sometimes, however, their results do not go beyond what was already available and their impact in practical terms has been rather low (see paragraphs 106 and 108). 
Joskus lippulaivahankkeiden tulokset eivät kuitenkaan ulotu pidemmälle kuin aiemmat tulokset, ja hankkeiden käytännön vaikutukset jäävät melko vähäisiksi (ks. kohdat 106 ja 108).
128 In addition, the expected result of aligning the priorities of EU co-financed programmes with the ‘Clear water in the Baltic Sea’ sub-objective was very modest (see paragraphs 109 to 112). 
128 EU:n osarahoittamien ohjelmien prioriteettien oli määrä vastata osatavoitetta ”meriveden puhtaus”. Tulokset jäivät kuitenkin hyvin laihoiksi (ks. kohdat 109–112).
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 27 January 2016. 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 27. tammikuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
Annexes 51 Nutrient input reduction targets Country Average nitrogen input 1997-2003 Average phosphorus input 1997-2003 2021 reduction target for N 2021 reduction target for P Reduction %N Reduction %P tonnes/year tonnes/year tonnes/year tonnes/year Denmark 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Estonia 27 684 804 1 800 320 7 40 Finland 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Germany 65 672 627 7 670 170 12 27 Latvia 61 164 829 1 670 220 3 27 Lithuania 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Poland 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Russia 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Sweden 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Nutrient input originating in Helcom countries 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Nutrient input from non-signatory countries1 21 421 1 979 Nutrient load into Baltic Sea through Helcom countries 812 938 34 807 Nutrients from other sources2 97 405 2 087 Total Baltic Sea 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Transboundary riverine nutrient inputs from the Czech Republic, Ukraine and Belarus. 
Liitteet 51 Ravinnepäästöjen vähennystavoitteet Maa Keskimääräi­ set typpipääs­ töt 1997–2003 Keskimääräi­ set fosfo­ ripäästöt 1997–2003 Typen vähen­ nystavoite vuodeksi 2021 Fosforin vä­ hennystavoite vuodeksi 2021 Typpi: vähennys (%) Fosfori: vähennys (%) tonnia/vuosi tonnia/vuosi tonnia/vuosi tonnia/vuosi Tanska 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Viro 27 684 804 1 800 320 7 40 Suomi 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Saksa 65 672 627 7 670 170 12 27 Latvia 61 164 829 1 670 220 3 27 Liettua 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Puola 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Venäjä 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Ruotsi 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Ravinnepäästöt HELCOM­maista 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Ravinnepäästöt muista kuin allekirjoittajamaista1 21 421 1 979 Ravinnekuormitus Itämereen HELCOM­maiden kautta 812 938 34 807 Ravinnekuormitus muista lähteistä2 97 405 2 087 Itämeri yhteensä 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Jokien mukana rajojen yli kulkeutuvat ravinnepäästöt Tšekin tasavallasta, Ukrainasta ja Valko-Venäjältä.
2 Inputs from shipping and atmospheric pollution originated in all EU countries not included in the Baltic Sea catchment area. 
2 Päästöt merenkulusta ja ilmansaasteista, jotka ovat peräisin kaikista Itämeren valuma-alueeseen kuulumattomista EU-maista.
Source: ECA, based on data from the ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs (MAI) and updated country allocated reduction targets (CART) of the Baltic Sea action plan’, Helcom ministerial meeting, 2013. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin vuoden 2013 Itämeren suojelukomission ministerikokousta varten laaditun asiakirjan ”Summary report on the development of revised Maximum Allowable Inputs (MAI) and updated Country Allocated Reduction Targets (CART) of the Baltic Sea Action Plan” tietojen perusteella.