natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Energy performance contracting: Contractual arrangement between the beneficiary and the provider of an energy efficiency improvement measure, verified and monitored during the whole term of the contract, where investments (work, supply or service) in that measure are paid for in relation to a contractually agreed level of energy efficiency improvement or other agreed energy performance criterion, such as financial savings (Article 2(27) of the Energy Efficiency Directive 2012/27/EU). 
Energiatehokkuutta koskevat sopimukset: Edunsaajan ja energiatehokkuutta parantavan toimenpiteen tarjoajan välinen sopimusjärjestely, joka todennetaan ja jota seurataan sopimuksen koko keston ajan ja jossa kyseiseen toimenpiteeseen (työnä, toimitettuna tavarana tai palveluina) tehdyt investoinnit korvataan suhteessa sopimuksessa sovittuun energiatehokkuuden parantumistasoon tai muuhun sovittuun energiatehokkuuskriteeriin, kuten rahalliseen säästöön (energiatehokkuusdirektiivin 2012/27/EU 2 artiklan 27 kohta).
Ex ante conditionalities: Conditions, based on pre-defined criteria for fulfilment established in the Common Provisions Regulation 1303/2013, which are regarded as necessary prerequisites for the effective and efficient use of the EU Cohesion policy funds. 
Ennakkoehdot: Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistettuja ennalta määriteltyihin kriteereihin perustuvia ehtoja, joiden täyttymistä pidetään välttämättömänä ennakkoedellytyksenä EU:n koheesioalan rahastoilta saatavan rahoituksen vaikuttavalle ja tehokkaalle käytölle.
When preparing operational programmes under the 2014-2020 programme period, Member States have to assess whether these conditions are fulfilled. 
Kun jäsenvaltiot laativat toimenpideohjelmia ohjelmakaudelle 2014–2020, niiden piti arvioida, täyttyvätkö nämä ehdot.
If they have not been fulfilled, action plans needed to be prepared to ensure fulfilment of the conditions by 31 December 2016. 
Jos ennakkoehdot eivät täyttyneet, jäsenvaltioiden oli laadittava toimintasuunnitelmat, joiden avulla varmistettiin, että ehdot täyttyivät viimeistään 31. joulukuuta 2016.
Managing authority: The national, regional or local body designated by the Member Stateto manage an operational programme. 
Hallintoviranomainen: Kansallinen, alueellinen tai paikallinen elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa.
Its tasks include selecting projects for funding, monitoring their implementation and reporting to the Commission on results achieved. 
muun muassa valita rahoitettavat hankkeet, seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja raportoida komissiolle saavutetuista tuloksista.
National Energy Efficiency Action Plan (NEEAP): Are strategic tools at Member States level for their planning, coordination and implementation of energy efficiency measures in all sectors. 
Kansallinen energiatehokkuuden toimintasuunnitelma: Strateginen väline, jonka avulla jäsenvaltiot voivat suunnitella, koordinoida ja toteuttaa energiatehokkuustoimenpiteitä kaikilla aloilla.
They set responsibilities; they might estimate needs and allocate budgets. 
Toimintasuunnitelmissa määritetään vastuualueet, ja niissä voidaan arvioida tarpeita ja kohdentaa määrärahoja.
The NEEAPs are an obligation to be fulfilled by the Member States, but they have no direct link to Cohesion Funding. 
Kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat sisältävät velvoitteita, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä, mutta ne eivät ole suoraan kytköksissä koheesioalan rahoitukseen.
There is no legal requirement or obligation to report on the energy savings achieved through EU Funds, nor an obligation to use EU funds to fund the areas identified in the NEEAPs. 
Lakisääteistä vaatimusta tai velvoitetta raportoida EU:n rahastojen avulla saavutetuista energiansäästöistä ei ole. Samoin ei ole velvoitetta käyttää EU:n varoja kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissa yksilöityjen alojen rahoittamiseen.
Partnership agreements (PAs): Are entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. 
Kumppanuussopimus: Euroopan komission ja kunkin jäsenvaltion välillä ohjelmakaudelle 2014–2020 tehty sopimus.
They set out the national authorities' plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds (ESIF) and outline each country's strategic goals and priorities for investment, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth. 
Kumppanuussopimuksissa vahvistetaan Euroopan rakenne-ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) varojen käyttöä koskevat kansallisten viranomaisten suunnitelmat ja määritellään kunkin maan strategiset päämäärät ja investointiprioriteetit kytkemällä ne älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteisiin.
Performance reserve: Accounts for 6 % of resources allocated to the ERDF and CF under the Investment for Growth and Jobs goal. 
Suoritusvaraus: Vastaa kuutta prosenttia varoista, jotka osoitetaan EAKR:lle ja koheesiorahastolle Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen yhteydessä.
These funds are included in the programmes, but are definitively allocated or reallocated, subject to the outcome of the performance review in 2019. 
Nämä varat sisältyvät ohjelmiin, mutta ne kohdennetaan lopullisesti tai uudelleen vuonna 2019 tehdyn tulosten tarkastelun perusteella.
EN EN REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “ENERGY EFFICIENCY IN BUILDINGS: GREATER FOCUS ON COST-EFFECTIVENESS STILL NEEDED” EXECUTIVE SUMMARY I. This report on energy efficiency in buildings in the 2014-2020 programming period is timely in the light of the beginning of the preparation of the 2021-2027 cohesion policy programmes. 
55 FI FI KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”RAKENNUSTEN ENERGIATEHOKKUUS: AIEMPAA SUUREMPI PAINOARVO KUSTANNUSTEHOKKUUDELLE” TIIVISTELMÄ I.Tämä erityiskertomus rakennusten energiatehokkuudesta ohjelmakaudella 2014–2020 on ajankohtainen koheesiopolitiikan vuosien 2021–2027 ohjelmien valmistelun aloittamisen kannalta.
In the meantime, the Commission has presented the European Green Deal in December 2019, which prioritises energy efficiency. 
Komissio esitteli tällä välin joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, jossa energiatehokkuus asetetaan etusijalle.
Energy production and consumption represent 75% of the EU’s greenhouse gas emissions. 
Energiantuotanto ja -kulutus muodostavat 75prosenttia EU:n kasvihuonekaasupäästöistä.
Therefore, improving efficiency in energy use and moderating energy demand are key to achieving the overall Energy Union goals for clean, secure, competitively priced energy and, above all, to achieving the ambition to decarbonise the EU economy by 2050 as presented in the European Green Deal. 
Siksi energiankäytön tehokkuuden parantaminen ja energian kysynnän hillitseminen ovat avainasemassa, kun pyritään saavuttamaan puhdasta, turvallista ja kilpailun perusteella hinnoiteltua energiaa koskevat energiaunionin yleistavoitteet ja ennen kaikkea kunnianhimoinen tavoite saattaa EU:n talous hiilivapaaksi vuoteen 2050 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti.
With 40% of energy consumption and 36% of CO2 emissions in buildings, the EU’s climate neutrality and energy efficiency objectives can only be reached by significantly scaling up the current low building renovation rates and boosting the energy performance of the existing building stock. 
Koska rakennukset aiheuttavat 40 prosenttia energiankulutuksesta ja 36 prosenttia hiilidioksidipäästöistä, EU:n ilmastoneutraaliutta ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan lisäämällä merkittävästi rakennusten nykyisin alhaisia kunnostusmääriä ja parantamalla nykyisen rakennuskannan energiatehokkuutta.
To tackle this, the European Green Deal launches a building ‘renovation wave’. II. 
Tätä varten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa käynnistetään rakennusten kunnostamiseen kannustava aloite.
Cost-effectiveness assessments have to consider not only the energy savings in buildings as such, but also the contribution to multiple policy objectives of the implemented interventions, and their benefits beyond energy savings, such as economic, social and environmental impacts. 
II.Kustannustehokkuutta koskevissa arvioinneissa on otettava huomioon rakennusten energiansäästöjen lisäksi myös se, miten toteutetut toimet edistävät moninaisia toimintapoliittisia tavoitteita ja mitä muita etuja, kuten taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia, niillä on energiansäästöjen lisäksi.
Accordingly, cohesion policy funding contributes both to long-term energy efficiency targets and to long-term solutions to energy poverty, including deep building renovations. 
Näin ollen koheesiopolitiikan rahoituksella edistetään sekä pitkän aikavälin energiatehokkuustavoitteita että pitkän aikavälin ratkaisuja energiaköyhyyteen, kuten pitkälle meneviä perusparannuksia.
Beyond cost-effectiveness considerations, cohesion policy investments in energy efficiency therefore also have an important social objective tackling energy poverty. 
Koheesiopolitiikan investoinneilla on siis kustannustehokkuuteen liittyvien näkökohtien lisäksi myös merkittävä energiaköyhyyden torjumista koskeva sosiaalinen tavoite.
III. As the ECA notes, for the 2014-2020 period, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), together with national public and private co-financing, provide some €19 billion in total for investments in energy efficiency in public and residential buildings. 
III.Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta myönnetään yhdessä kansallisen ja yksityisen osarahoituksen kanssa kaudella 2014–2020 yhteensä noin 19miljardia euroa julkisten rakennusten ja asuinrakennusten energiatehokkuusinvestointeihin.
In addition, a number of other EU instruments work in complement to support energy efficiency investments, in particular the European Fund for Strategic Investments (EFSI) and Horizon 2020. 
Lisäksi energiatehokkuusinvestointeihin myönnettävää tukea täydennetään monista muista EU:n välineistä, erityisesti Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) ja Horisontti 2020 -ohjelmasta.
VI. The Commission agrees on the importance of basing cohesion policy investments in energy efficiency in buildings on energy audits or Energy Performance Certificates. 
VI.Myös komission mielestä on tärkeää, että rakennusten energiatehokkuutta varten tehtävät koheesiopolitiikan investoinnit perustuvat energiakatselmuksiin tai energiatehokkuustodistuksiin.
It considers that the quality of projects selected depends not only on the type of selection procedure, but also on the selection criteria applied. 
Komissio katsoo, että valittujen hankkeiden laatu ei riipu ainoastaan valintamenettelystä vaan myös käytetyistä valintaperusteista.
In many types of assistance, it is more efficient to set a quality threshold and accept all projects that meet them than to apply a method of direct comparison of applications. 
Monissa tukityypeissä on tehokkaampaa asettaa laatua koskeva kynnysarvo ja hyväksyä kaikki sen täyttävät hankkeet kuin soveltaa menetelmää, jossa hakemuksia vertaillaan suoraan.
The Commission clarifies that the monitoring system for cohesion policy funding allows aggregating data for common indicators. 
Komissio selventää, että koheesiopolitiikan rahoituksen seurantajärjestelmä mahdollistaa yhteisten indikaattoreiden tietojen koostamisen.
The current framework does not include a common indicator measuring the amount of energy saved in residential buildings. 
Nykyiseen kehykseen ei sisälly yhteistä indikaattoria, joka mittaisi asuinrakennuksissa säästetyn energian määrää.
The energy saving is measured in some programmes by programme specific indicators, which cannot be aggregated. 
Energiansäästöä mitataan joissakin 1
Other common and programme specific indicators may measure other benefits. 
Muilla yhteisillä ja ohjelmakohtaisilla indikaattoreilla saatetaan mitata muita hyötyjä.
The Commission has proposed for cohesion policy 2021-2027 a common result indicator “Annual final energy consumption (of which: residential, private non-residential, public non-residential)”. 
Komissio on ehdottanut vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikkaa varten yhteistä tulosindikaattoria ”vuotuinen energian loppukulutus (josta asuinrakennusten, yksityisten ja julkisten muiden kuin asuinrakennusten kulutus)”.
Nevertheless, the Commission underlines that the energy savings produced by ERDF/CF investments 1 do not account for any interrelations, or systemic changes, or for external factors (such as weather) that might overcompensate the savings effect of the measure. 
Komissio korostaa kuitenkin, että EAKR:n tai koheesiorahaston investointien avulla saavutetuissa energiansäästöissä ei oteta huomioon vuorovaikutuksia, systeemisiä muutoksia tai ulkoisia tekijöitä (kuten säätä), jotka voivat kompensoida liikaa toimenpiteen säästövaikutusta.
Those factors have an impact on the absolute level of primary and final energy consumption that are the terms in which the EU energy efficiency target is expressed. 
Nämä tekijät vaikuttavat primäärienergian kulutukseen ja energian loppukulutukseen. Ne ovat termejä, joiden avulla EU:n energiatehokkuustavoite ilmaistaan.
Therefore, from a methodological point of view, the savings from individual measures cannot be aggregated and compared to the EU energy efficiency target. 
Siksi menettelyllisestä näkökulmasta katsoen yksittäisten toimenpiteiden tuottamia säästöjä ei voida koostaa ja verrata EU:n energiatehokkuustavoitteeseen.
VIII. The Commission considers the need to ensure that the EU budgetary resources are used in an economical way. 
VIII.Komissio ottaa huomioon tarpeen varmistaa, että EU:n talousarvioresursseja käytetään taloudellisella tavalla.
EU added value and performance are key requisites when it comes to project selection. 
EU:n tason lisäarvo ja tuloksellisuus ovat keskeisiä vaatimuksia hankkeiden valinnassa.
It stresses that this should be considered in the wider context of the cohesion policy objectives for economic, social and territorial cohesion, as well as broader EU policy objectives, and that support should be targeted to projects that cannot be implemented on markets terms. 
Komissio korostaa, että tätä olisi tarkasteltava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevien koheesiopolitiikan tavoitteiden ja EU:n laajempien toimintapoliittisten tavoitteiden muodostamassa laajemmassa asiayhteydessä. Lisäksi tukea olisi kohdennettava sellaisille hankkeille, joita ei voida toteuttaa markkinaehdoin.
According to the Commission’s proposal for cohesion policy funds 2021-2027, in selecting operations, the managing authority shall ensure that selected operations present the best relationship between the amount of support, the activities undertaken and the achievement of objectives, thus including the value for money principle. 
Komission ehdotuksessa koheesiopolitiikan rahastoista vuosiksi 2021–2027 todetaan, että hallintoviranomaisen on toimia valitessaan varmistettava, että valituissa toimissa on paras mahdollinen suhde tuen määrän, toteutettavien toimintojen ja tavoitteiden saavuttamisen välillä, minkä seurauksena niihin sisältyy myös kustannustehokkuuden periaate.
Also, selection criteria and procedures shall ensure the prioritisation of operations to be selected with a view to maximise the contribution of EU funding to the achievement of the objectives of the programme. 
Myös valintaperusteiden ja -menettelyjen avulla on varmistettava valittavien toimien asettaminen tärkeysjärjestykseen, jotta EU:n rahoituksella voidaan edistää mahdollisimman tehokkaasti ohjelman tavoitteiden saavuttamista.
The Commission accepts the recommendation on planning and targeting of investments and partially accepts the recommendations on the project selection procedures and the performance monitoring system. 
Komissio hyväksyy suosituksen investointien suunnittelusta ja kohdentamisesta ja hyväksyy osittain suositukset hankkeiden valintamenettelyistä ja tulosten seurantajärjestelmästä.
The Commission refers to its replies to the recommendations. 
Komissio viittaa suosituksiin antamiinsa vastauksiin.
INTRODUCTION 04. 
JOHDANTO 04.
The Commission will promote the application of the ‘energy efficiency first’ principle wherever relevant and will provide guidance to that effect. 
Komissio edistää energiatehokkuus etusijalle -periaatetta aina, kun se on tarkoituksenmukaista, ja antaa tätä varten ohjeita.
Improving efficiency in energy use and moderating energy demand in particular in buildings are key to achieving the overall Energy Union goals for a clean, secure, competitively priced energy and, above all, to the long term decarbonisation of the economy. 
Energiankäytön tehokkuuden parantaminen ja energian kysynnän hillitseminen erityisesti rakennusten osalta ovat avainasemassa, jotta voidaan saavuttaa puhdasta, turvallista ja kilpailun perusteella hinnoiteltua energiaa koskevat energiaunionin yleistavoitteet ja ennen kaikkea saattaa talous hiilivapaaksi.
The principle of ‘energy efficiency first’ was introduced in the Regulation on the Governance of the Energy Union and Climate Action1. 
Energiatehokkuus etusijalle -periaate mainittiin ensimmäisen kerran energiaunionin hallinnosta ja ilmastotoimista annetussa asetuksessa1.
It means taking utmost account in energy planning, and in policy and investment decisions, of alternative cost-efficient energy efficiency measures to make energy demand and energy supply more efficient, in particular by means of cost-effective end-use energy savings, demand response initiatives and more efficient conversion, transmission and distribution of energy, whilst still achieving the objectives of those decisions. 
Periaatteen mukaisesti energiasuunnittelussa sekä toimintapolitiikkaa ja investointeja koskevissa päätöksissä otetaan mahdollisimman tarkasti huomioon vaihtoehtoiset kustannustehokkaat energiatehokkuustoimenpiteet, jotta energian kysyntää ja tarjontaa voidaan tehostaa. Tämä toteutetaan erityisesti kustannustehokkailla energian loppukäytön säästöillä, kysyntäjoustoa koskevilla aloitteilla ja tehokkaammalla energian muuntamisella, siirtämisellä ja jakelulla.
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs), together with the long-term strategies for the renovation of the building stock, are key strategic documents on energy efficiency measures at national level. 
Kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat ja rakennuskannan peruskorjauksen pitkän aikavälin strategiat ovat keskeisiä kansallisen tason energiatehokkuustoimenpiteitä käsitteleviä strategisia asiakirjoja.
The NEEAPs provide a framework for the development of the national energy efficiency strategies and cover energy efficiency improvement measures in view of achieving the national energy efficiency targets. 
FI FI kansallisten energiatehokkuusstrategioiden kehittämiselle ja kattavat energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan kansalliset energiatehokkuustavoitteet.
13. The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace the NEEAPs in view of the achievement of the EU energy efficiency target for 2030. 
13.Kansalliset energia-ja ilmastosuunnitelmat korvaavat kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat EU:n vuoden 2030 energiatehokkuustavoitteen saavuttamista silmällä pitäen.
The NECPs are required under the Governance Regulation and cover the five dimensions of the Energy Union. 
Kansallisia energia-ja ilmastosuunnitelmia edellytetään hallintoa koskevassa asetuksessa, ja ne kattavat energiaunionin viisi ulottuvuutta.
The Commission refers to its replies in paragraphs 24 and 25. 
Komissio viittaa kohtiin 24 ja 25 antamiinsa vastauksiin.
The development of the first NEEAPs 2014 under the 2012 Energy Efficiency Directive was concurrent to the preparations of the operational programmes subject to this audit. 
Vuoden 2012 energiatehokkuusdirektiivin nojalla vuonna 2014 laaditut ensimmäiset kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat laadittiin samaan aikaan kuin tämän tarkastuksen kohteena olleita toimenpideohjelmia valmisteltiin.
As a result, NEEAPs were not always available during the elaboration phase of the operational programmes. 
Sen seurauksena kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat eivät aina olleet saatavilla toimenpideohjelmien valmisteluvaiheessa.
As laid down in the Energy Efficiency Directive, the NEEAPs include a set of policy measures in order to achieve the national indicative energy efficiency target that each Member State set. 
Energiatehokkuusdirektiivissä säädetyn mukaisesti kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat sisältävät politiikkatoimia, joiden avulla saavutetaan kunkin jäsenvaltion asettama suuntaa-antava energiatehokkuustavoite.
The NEEAPs serve as broad strategic policy documents. 
Kansalliset energiatehokkuuden toimintasuunnitelmat ovat laajoja strategisia toimintapoliittisia asiakirjoja.
The analysis done in the NEEAPs could be used by Member States for the cohesion policy programme preparation, to identify barriers to investments and to set a coherent approach to improve energy efficiency at national level. 
Jäsenvaltiot voisivat hyödyntää kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissa tehtyjä analyyseja koheesiopolitiikan ohjelmien laadinnassa. Niiden avulla voisi myös tunnistaa investointien esteet ja määrittää johdonmukaisen lähestymistavan energiatehokkuuden parantamiseksi kansallisella tasolla.
However, they are not designed to identify specific action areas or delivery mechanisms for the use of cohesion policy funds. 
Toimintasuunnitelmia ei ole kuitenkaan tarkoitettu erityisten toiminta-alojen tai toteutusmekanismien määrittämiseen koheesiopolitiikan rahastojen käyttämistä varten.
The Commission considers that the new operational programme Puglia 2014-2020 sets out the reasoning for support to public buildings including social housing. 
Komissio katsoo, että vuosia 2014–2020 koskevassa Apulian uudessa toimenpideohjelmassa esitetään perusteet julkisten rakennusten ja myös sosiaalisen asuntotarjonnan tukemiselle.
It assesses alternative interventions in other sectors (public lighting), and selects the chosen measure as the best response to the identified challenges. 
Siinä arvioidaan vaihtoehtoiset toimet muilla aloilla (katuvalaistus) ja valitaan valittu toimenpide sen perusteella, että se on paras vastaus määritettyihin haasteisiin.
Regarding the Czech investment strategy, it was based on the National Energy Efficiency Action Plan. 
Tšekin investointistrategian osalta voidaan todeta, että se perustui kansalliseen energiatehokkuuden toimintasuunnitelmaan.
As indicated in individual programmes, the highest potential for savings was identified in the residential sector (30.5%), with manufacturing and industry second (24.5%). 
Kuten yksittäisissä ohjelmissa on todettu, säästömahdollisuuksien määritettiin olevan suurimmat asuntosektorilla (30,5 prosenttia), jonka jälkeen toisena seurasivat valmistusala ja teollisuus (24,5 prosenttia).
The partnership agreement identified entrepreneurs, residential sector and public sector as the main targets for the investment as regards energy efficiency. 
Kumppanuussopimuksessa määritettiin yrittäjät, asuntosektori ja julkinen sektori energiatehokkuutta koskevien investointien tärkeimmiksi kohteiksi.
The Commission highlights that the Partnership Agreement should contain an analysis of disparities, development needs and growth potential with reference to the thematic objectives and the territorial challenges, taking account of the National Reform Programme and relevant Country-Specific Recommendations. 
Komissio korostaa, että kumppanuussopimuksen olisi sisällettävä analyysi eroista, kehitystarpeista ja kasvumahdollisuuksista ja että siinä olisi viitattava temaattisiin tavoitteisiin ja alueellisiin haasteisiin ja otettava huomioon kansallinen uudistusohjelma sekä asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset.
Operational programmes need to be consistent with the content of the Partnership Agreement. 
Toimenpideohjelmien on oltava yhdenmukaisia kumppanuussopimuksen sisällön kanssa.
Common reply to paragraphs 29 and 30. 
Yhteinen vastaus kohtiin 29 ja 30.