natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Typical errors in this area include ineligible costs contained in the cost claims, ineligible projects, activities and beneficiaries, and serious infringement of public procurement rules. ο For entitlement programmes, the estimated level of error is 2.7 % (2013: 3.0 %), with typical errors including over-declarations by farmers of agricultural areas and administrative errors affecting payments to farmers. 
Seuraavat virheet ovat tyypillisiä tälle menoryhmälle: kuluilmoituksiin sisältyvät tukeen oikeuttamattomat kulut, tu‐ keen oikeuttamattomat hankkeet, toimet ja edunsaajat sekä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen vakava rikkominen. ο Tukioikeuksiin perustuvat ohjelmat: arvioitu virhetaso on 2,7 prosenttia (2013: 3,0 prosenttia). Tyypillisesti virheitä aiheutuu siitä, että viljelijät ovat ilmoittaneet maatalousmaan liian suurena tai viljelijöille suoritetuis‐ sa maksuissa on hallinnollisia virheitä.
Overall results 16 Diagram 8, based on our audit testing of EU spending over the last 2 years, shows our assessment of the different risk profiles by transaction type as well by estimated levels of error. 
Kokonaistulokset 16 Kaaviossa 8 esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio erilaisista riskiprofiileista tapahtumatyypeittäin ja arvioi‐ tujen virhetasojen mukaan jaoteltuina. Arvio perustuu tilintarkastustuomioistuimen suorittamaan EU:n menojen testaamiseen kahdelta viime vuodelta.
It is based both on elements of professional judgement (assessment of the impact of systems and risks related to transaction type) and empirical elements (levels of error over a 2-year period). 
Arviointi käsitti sekä ammatilliseen harkintaan perustuvia osatekijöitä (jär‐ jestelmien vaikutuksen ja tapahtumatyyppiin liittyvät riskin arviointi) että empiirisiä osatekijöitä (virhetasot kahden vuoden jaksolta).
The relationship between transaction type, risk and estimated level of error in EU transactions (2013-2014) Overall risk: medium Cohesion and Natural resources reimbursement projects Competitiveness and Global Europe reimbursement projects Estimated level of error Overall risk: high Rural Development area related entitlements Materiality: 2.0 % Overall risk: low Estimated level of error 2013-14 EAGF area related entitlements Research and educational grants - non-reimbursement Overall risk: medium Administration: pay, pensions and other administrative costs Entitlements Reimbursements Higher risk 0 % Budget support Risk stemming from quality of systems Explanation: • Payment streams are grouped according to their nature. • The colour of the circles indicates whether expenditure is based on reimbursement or entitlement. • The size of the circles represents their weight in overall spending. • The position of the circles along the 45 degree line Indicates relative levels of estimated errors. • Reimbursements for Global Europe include multi-donor projects which in practice may have many of the attributes of entitlement spending and are affected by lower levels of error. • The Commission establishes that recipients are entitled to budget support prior to payment. 
Tapahtumatyypin, riskin ja arvioidun virhetason välinen suhde EU:n tapahtumissa (2013–2014) Kokonaisriski: keskitasoa Koheesiopolitiikan alan ja luonnonvarojen alan hankkeet, joiden kuluja korvataan Arvioitu virhetaso Kokonaisriski: suuri Maaseudun kehittäminen: pinta-alaperusteiset tukioikeudet Kilpailukyvyn alan ja globaalin Euroopan alan hankkeet, joiden kuluja korvataan Olennaisuusraja 2,0 % Kokonaisriski: pieni 0 % Budjettituki Arvioitu virhetaso 2013–2014 Euroopan maatalouden tukirahasto: pinta-alaperusteiset tukioikeudet Tutkimus-ja koulutusalan avustukset – ei kulujen korvaamista Hallinto: palkat, eläkkeet ja muut hallintokulut Kokonaisriski: keskitasoa Järjestelmien laadusta johtuva riski Tukioikeudet Korvaukset Suurempi riski Perustelu: • Maksuvirrat on ryhmitelty luonteensa mukaan. • Ympyröiden väri kertoo, perustuvatko menot korvauksiin vai tukioikeuksiin. • Ympyröiden koko kuvastaa niiden painoarvoa menojen kokonaismäärään nähden. • Ympyröiden sijoittuminen 45 asteen kulmassa olevalle viivalle osoittaa arvioidut virhetasot. • Korvaukset globaalin Euroopan alalla käsittävät useiden rahoittajien tukemia hankkeita, joilla voi käytännössä olla monia tukioikeuksiin perustuvien menojen piirteitä ja joiden virhetasot ovat alhaisempia. • Komissio vahvistaa ennen maksua, että tuensaajat ovat oikeutettuja talousarviotukeen.
Risk stemming from nature and complexity of transactions Higher risk Diagram 8 
Tapahtumien luonteesta ja monimutkaisuudesta johtuva riski Suurempi riski Kaavio 8
Overall results 17 Corrective action significantly reduced the estimated level of error The Member States and the Commission apply corrective measures in cases of irregular expenditure and when errors in payments had not been detected earlier in the process. 
Kokonaistulokset 17 Korjaavat toimenpiteet alensivat arvioitua virhetasoa merkittävästi Jäsenvaltiot ja komissio sovelsivat korjaavia toimenpiteitä sääntöjenvastaisten menojen tapauksissa ja silloin, kun maksuihin liittyviä virheitä ei ollut havaittu prosessin aikaisemmassa vaiheessa.
The mechanisms applied to make and record corrective action are complex. 
Mekanismit, joilla korjaavia toimen‐ piteitä tehdään ja kirjataan, ovat monimutkaisia.
We check the application of the corrections (for example, recoveries from beneficiaries and corrections at project level) and adjust the quantification of error whenever this is appropriate. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa korjausten soveltamisen (esimerkiksi varojen takaisinperintä edunsaajilta ja korjaukset hanketasolla) ja mukauttaa virhetasoa silloin, kun se on asianmukaista.
While, we take note of corrections made after notification of our audits, we do not assume that a corrective action stimulated by our work is representative of the population as a whole. 
Tilintarkastustuo‐ mioistuin ottaa huomioon korjaukset, jotka on tehty tilintarkastustuomioistuimen ilmoitettua tulevasta tarkastuk‐ sestaan, mutta se ei oleta, että ilmoitetun tarkastuksen vuoksi tehty korjaava toimenpide on edustava koko perus‐ joukkoon nähden.
In 2014, if such corrective measures had not been applied to the payments audited by us, our overall estimated level of error would have been 5.5 % rather than 4.4 %. 
Jos tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin maksuihin ei olisi kohdistettu korjaavia toimenpiteitä, arvioitu vuo‐ den 2014 kokonaisvirhetaso olisi ollut 5,5 prosenttia 4,4 prosentin sijaan.
However, we also found that for some transactions affected by error, if the Commission, authorities in the Member States or independent auditors had made use of all information available to them, they could have prevented, or detected and corrected the errors before the related errors were made. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi lisäksi, että joissakin tapauksissa tapahtumien sisältämät virheet olisi voitu estää tai havaita ja korjata, jos komissio, jäsenvaltioiden viranomaiset tai riippumattomat tarkastajat olisivat käyttäneet kaikkia saatavillaan olevia tietoja.
For example, using all information available might have reduced the level of error by 3.3 percentage points for both expenditure under regional and urban policy (6.1 %) and for rural development, environment, climate action and fisheries (6.2 %) — see pages 34 to 38. 
Esimerkiksi hyödyntämällä kaikkia saatavilla olevia tietoja olisi mahdollisesti voitu alentaa virhetasoa 3,3 prosenttiyksikköä sekä alue‐ ja kaupunkipolitiikan alalla (6,1 prosenttia) että maaseudun kehittämisen, ympäristön, ilmastotoimien ja kalastuksen alalla (6,2 prosenttia) – ks. sivut 34–38.
In competitiveness for growth and jobs, directly managed by the Commission, the estimated level of error (5.6 %) might have been reduced by 2.8 percentage points — see pages 27 to 29. 
Komission suoraan hallinnoimalla menoalalla kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky arvioitua virhetasoa (5,6 prosenttia) olisi toden‐ näköisesti voitu alentaa 2,8 prosenttiyksikköä – ks. sivut 27–29.
Overall results 18 Scope for further improvement in the Commission’s assessment of risk and Each Commission directorate-general produces an annual activity report. 
Kokonaistulokset 18 Komission on edelleen aiheellista parantaa riskienarviointiaan ja korjaavien toimenpiteiden vaikutusten arviointiaan Kukin komission pääosasto laatii vuotuisen toimintakertomuksen.
The Commission’s synthesis report incorporates a summary of this information and a statement whereby it takes overall political responsibility for its management of the EU budget. 
Komission yhteenvetokertomuksessa esitetään tiivistelmä kertomusten tiedoista; lisäksi yhteenvetokertomukseen sisältyy lausuma, jossa komissio ottaa poliittisen kokonaisvastuun suorittamastaan EU:n talousarvion hallinnoinnista.
We found the information in the synthesis report for 2014 to be better than in previous years. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että vuotta 2014 koskevan yhteenvetokertomuksen tiedot olivat parantuneet aiempiin vuosiin verrattuna.
The accounts now show which corrections had been already made before payments were recorded. 
Tilinpäätöksestä ilmenee nyt, mitä korjaavia toimenpiteitä oli jo tehty ennen maksujen kirjaamista.
There is scope, however, for further information to be given and for ensuring a consistent and accurate assessment and presentation of risk and impact of corrective actions. impact of corrective actions Want to know more? 
On kuitenkin edelleen tarpeen lisätä annettujen tietojen määrää ja varmistaa, että riskien ja korjaavien toimenpiteiden vaikutusten arviointi‐ ja esitystapa on yhdenmukainen ja oikeellinen. Haluatko lisätietoja?
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and supporting information’ of the 2014 annual report on the EU budget. 
Tiedot keskeisistä havainnoista esitetään kokonaisuudessaan EU:n varainhoitovuoden 2014 talousarviota koske‐ van vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa ”Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot”.
The full text of our annual report can be found on our website: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AR2014.aspx 
Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus on kokonaisuudessaan saatavilla internet‐sivuillamme (http://www.eca.europa.eu/fi/ Pages/AR2014.aspx).
Overall results 19 High level of potential claims and payments from 2007-2013 programming The budget for payments in 2014 was the second highest ever. 
Kokonaistulokset 19 Ohjelmakauteen 2007–2013 liittyvien mahdollisten maksupyyntöjen ja mak‐ Vuoden 2014 maksubudjetti oli tähän mennessä toiseksi suurin.
As in 2013, the final level of payments (€142.5 billion) was approximately 5 % higher than the initial forecast in the MFF (€135.9 billion). 
Vuonna 2013 maksujen lopullinen määrä (142,5 mil‐ jardia euroa) oli keskimäärin viisi prosenttia suurempi kuin monivuotisen rahoituskehyksen ennuste alun perin (135,9 miljardia euroa).
This was realised through seven amending budgets and included the activation of the ‘contingency margin’ — a last-resort instrument to react to unforeseen circumstances. 
Lopulliseen määrään päädyttiin seitsemän lisätalousarvion kautta ja aktivoimalla enna‐ koimattomiin menoihin varattu liikkumavara (”viimeinen keino ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin reagoimista varten”).
The ‘economic result’ for 2014 was a deficit: liabilities grew faster than assets. 
Vuoden 2014 taloudellinen tulos oli alijäämäinen: velat kasvoivat nopeammin kuin varat.
The level of commitments in 2014 was well within the overall limit (76.6 % of amount available). 
Sitoumusten määrä pysyi vuonna 2014 hyvin kokonaismäärän rajoissa (76,6 prosenttia käytettävissä olevasta mää‐ rästä).
This reflected the level of progress in the approval of new programmes by the Commission in the first year of the MFF 2014-2020. period What are commitments and payments? 
Tämä osoitti, kuinka pitkälle komissio oli edistynyt uusien ohjelmien hyväksymisessä monivuotisen rahoitus‐ kehyksen 2014–2020 ensimmäisenä vuonna. sujen suuri määrä Mitä ovat sitoumukset ja maksut?
The EU budget has two components: commitments (representing amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year). 
EU:n talousarvio koostuu kahdesta osatekijästä: sitoumuksista (kuluvana vuonna tai tulevina vuosina suoritet‐ tavat määrät) ja maksuista (kuluvan vuoden maksujen suorittaminen).
Payments can only be made against a valid commitment. 
Maksuja voidaan suorittaa vain, jos niitä varten on voimassaoleva sitoumus.
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frameworks agreed by the Council and Parliament. 
Sitoumusten ja maksujen vuotuiset enimmäismäärät asetetaan monivuoti‐ sissa rahoituskehyksissä, joista neuvosto ja parlamentti sopivat.
Backlogs in the absorption of multiannual funds are significant, and may pose a significant challenge to some Member States. 
Monivuotisten rahastojen käytön viipeet ovat merkittäviä ja saattavat muodostaa huomattavan haasteen joillekin jäsenvaltioille.
We recommend that the Commission considers, in its budgetary and financial management, the capacity constraints in certain Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ottaa talousarvio‐ ja varainhallinnossaan huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden käyttövalmiuksien rajoitteet.
The accumulated outstanding budget commitments on expenditure of a multiannual nature remain at a very high level. 
Monivuotisiin menoihin liittyviä talousarviositoumuksia on maksattamatta edelleen erittäin suuri määrä.
Most of these commitments relate to the previous MFF covering 2007-2013. 
Suurin osa kyseisistä sitoumuksista liittyy edelliseen monivuotiseen rahoituskehykseen 2007–2013.
We also found excessive cash balances in financial instruments. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös liiallisia käteisvaroja rahoitusvälineissä.
We recommend that the Commission considers measures to reduce outstanding commitments, including faster closure of the 2007-2013 programmes and a reduction of cash held by fiduciaries. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio harkitsee toimenpiteitä maksattamattomien sitoumus‐ ten vähentämiseksi ja että kauden 2007–2013 ohjelmat päätettäisiin nopeammin ja ulkopuolisten tahojen hallussa olevia käteisvaroja vähennettäisiin.
We also recommend that a longer term perspective is adopted, including forecasts covering budgetary ceilings, payment needs, capacity constraints and potential de-commitments. Want to know more? 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että otetaan käyt‐ töön pitkän aikavälin perspektiivi, johon kuuluvat muun muassa ennusteet, jotka kattavat talousarvion enimmäismäärät, maksutarpeet, käyttövalmiuksien rajoitteet ja mahdolliset määrärahojen vapauttamiset.
Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of the 2014 annual report on the EU budget. 
Tiedot talousarvio‐ ja varainhallintoa koskevista keskeisistä havainnoista esitetään kokonaisuudessaan EU:n varainhoitovuoden 2014 talousarviota koskevan vuosikertomuksen toisessa luvussa.
Overall results 20 Reporting on performance is still weak EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and effectiveness. 
Kokonaistulokset 20 Tuloksellisuusraportointi on edelleen heikkoa EU:n varojen käytön olisi tapahduttava moitteettoman varainhoidon periaatteiden – taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus – mukaisesti.
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action). 
Hyvä tuloksellisuus käsittää panokset (taloudelliset, inhimilliset, aineelliset ja organisato‐ riset tai sääntelyyn liittyvät resurssit, joita tarvitaan ohjelman täytäntöönpanoon), tuotokset (ohjelman suoritteet), tulokset (ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin) sekä vaikutukset (asianomaisessa yhteisössä tapahtuneet pitkän aikavälin muutokset, jotka on ainakin osittain saatu aikaan EU:n toiminnalla).
We regularly assess these attributes through our performance audits. 
Tilintar‐ kastustuomioistuin arvioi säännöllisesti näitä osatekijöitä tuloksellisuuden tarkastuksissaan.
Europe 2020 is the EU’s 10-year jobs and growth strategy. 
Eurooppa 2020 on EU:n kymmenvuotinen kasvu‐ ja työllisyysstrategia.
It provides a focus for both EU and national spending. 
Se määrittää painopisteen sekä EU:n että kansallisille menoille.
The strategy was launched in 2010 to create conditions for ‘smart, sustainable and inclusive growth’. 
Strategia käynnistettiin vuonna 2010, tarkoituksena luoda edellytykset älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle.
Challenging framework for monitoring and reporting on Europe 2020 Beneath the political aspirations of Europe 2020, there is a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and, for the European Structural and Investment (ESI) funds, 11 thematic objectives. 
Eurooppa 2020 ‐strategiaa koskevan seurannan ja raportoinnin haasteelliset puitteet Eurooppa 2020 ‐strategian poliittisten pyrkimysten taustalla on monimutkainen rakenne, joka käsittää viisi yleista‐ voitetta, seitsemän lippulaivahanketta sekä Euroopan rakenne‐ ja investointirahastojen (ERI‐rahastojen) 11 temaat‐ tista tavoitetta.
We found, however, these various tiers are not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että näitä eritasoisia tavoitteita ei kuitenkaan ole suunniteltu muuntamaan yksittäin tai yhdessä Eurooppa 2020 ‐strategian poliittisia päämääriä käyttökelpoisiksi operatiivisiksi tavoitteiksi.
The periods of the 10-year Europe 2020 strategy and the EU’s 7-year budgetary cycle, known as the multiannual financial framework (MFF) are not aligned. 
Eurooppa 2020 ‐strategian kymmenvuotinen kausi ei vastaa EU:n seitsenvuotista talousarviosykliä (josta käytetään nimitystä monivuotinen rahoituskehys).
The monitoring and reporting framework underlying the MFF was brought in line with Europe 2020 only from the 2014-2020 MFF period. 
Monivuotisen rahoituskehyksen taustalla oleva seuranta‐ ja raportointike‐ hys on yhtenäistetty Eurooppa 2020 ‐strategian kanssa vasta vuosien 2014–2020 rahoituskehyksestä alkaen.
The first half of the implementation of Europe 2020 has, therefore, taken place under an MFF designed for a different strategy. 
Euroop‐ pa 2020 ‐strategian täytäntöönpanokauden ensimmäisellä puoliskolla voimassa oleva monivuotinen rahoituskehys on siis laadittu eri strategiaa varten.
This limits the Commission’s ability to monitor the contribution of the EU budget to Europe 2020 during the 2007-2013 MFF period. 
Tämä rajoittaa komission kykyä seurata, kuinka EU:n talousarviolla on edistetty Eurooppa 2020 ‐strategiaa monivuotisen rahoituskehyksen kauden 2007–2013 aikana.
We also found that the Commission has so far reported on the contribution of the EU budget to the Europe 2020 objectives only in a limited way. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio on toistaiseksi raportoinut vain vähän siitä, miten EU:n talousarviolla edistetään Eurooppa 2020 ‐strategian tavoitteiden saavuttamista.
Some elements of an effective monitoring and reporting system are in place. 
Joitakin vaikuttavan seuranta‐ ja raportointijärjestelmän edellyttämiä osatekijöitä on käytössä.
The statistical branch of the Commission, Eurostat, makes statistical data available on the EU’s and individual Member States achievements of the Europe 2020 headline targets. 
Komissiossa tilastoinnista vastaava Eurostat julkaisee tilastotietoja siitä, mitä EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden toiminnalla on saavutettu Eurooppa 2020 ‐strategian yleistavoitteiden osalta.
However, the Commission’s review of Europe 2020 has been delayed until early 2016. 
Komission suorittama Eurooppa 2020 –strategian tarkistus on kuitenkin lykkääntynyt vuoden 2016 alkuun saakka.
Moreover, the results of public consultation on Europe 2020 do not provide any feedback on the role of EU programmes for Europe 2020. 
Lisäksi Eurooppa 2020 ‐strategiaa koskevan julkisen kuulemisen tulokset eivät tarjoa palautetta EU:n ohjelmien merkityksestä Eurooppa 2020 ‐strategian kannalta.
We recommend that the Commission makes appropriate proposals to the legislator to better align the EU strategy and the MFF. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio esittää lainsäätäjälle tarvittavat ehdotukset, joiden avulla EU:n strategia ja monivuotinen rahoituskehys saataisiin paremmin vastaamaan toisiaan.
This would help to ensure that adequate and effective monitoring and reporting arrangements are in place for future EU strategies. 
Tämä aut‐ taisi varmistamaan, että EU:n tulevia strategioita varten on käytössä riittävät ja vaikuttavat seuranta‐ ja raportointijärjestelyt.
Overall results 21 Inadequate focus on Europe 2020 achievements in partnership agreements and programmes The potential benefits of combining European Structural and Investment (ESI) funds have not been fully realised. 
Kokonaistulokset 21 Kumppanuussopimuksissa ja ohjelmissa ei painoteta riittävästi Eurooppa 2020 ‐strategian tavoitteiden saavuttamista Euroopan rakenne‐ ja investointirahastojen (ERI‐rahastot) yhdistämisen kaikki mahdolliset hyödyt eivät vielä ole toteutuneet.
Good use of the ESI funds is central to EU’s efforts to meet the Europe 2020 objectives. 
ERI‐rahastojen tarkoituksenmukainen hyödyntäminen on keskeistä EU:n Eurooppa 2020 ‐strategian tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävissä toimissa.
Combining the five ESI funds in one umbrella regulation and one partnership agreement for each Member State offers potential advantages in terms of the coherence of the EU action. 
Viiden ERI‐rahaston yhdistäminen yhden yleisen asetukseen alaisuuteen ja yhteen kumppanuussopimukseen kunkin jäsenvaltion osalta tarjoaa mahdollisesti etuja EU:n toimien johdonmukaisuuden kannalta.
However, different rules continue to apply at fund level and, as a result, at programme level. 
Eri rahastojen ja näin ollen myös eri ohjelmien kohdalla sovelletaan kuitenkin edel‐ leen erilaisia sääntöjä.
What are partnership agreements and programmes? 
Mitä kumppanuussopimukset ja ohjelmat ovat?
Partnership agreements between the Commission and each Member State lie at the heart of the ESI funds framework. 
Komission ja jäsenvaltioiden väliset kumppanuussopimukset ovat ERI‐rahastojen yhteydessä keskeisiä.
They outline each country’s development needs and, for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective. 
Sopi‐ muksissa esitellään pääpiirteittäin kunkin jäsenvaltion kehitystarpeet ja annetaan yhteenveto jokaisen ERI‐ra‐ haston tärkeimmistä odotetuista tuloksista kunkin valitun temaattisen tavoitteen osalta.
On the basis of these agreements, Member States establish programmes for each fund (or for several funds) setting out the priorities for the country or region concerned. 
Jäsenvaltiot laativat kumppanuussopimusten perusteella kutakin rahastoa (tai useita rahastoja) varten ohjelmia, joissa esitetään maan tai alueen prioriteetit.
Overall results 22 The focus on results should be further improved, in particular in the partnership agreements. 
Kokonaistulokset 22 Tuloksille olisi annettava aiempaa suurempi painoarvo etenkin kumppanuussopimuksissa.
Although some progress has been made, the focus on results needs to be strengthened. 
Vaikka edistystä on jonkin verran tapahtunut, tuloksille annettavaa painoarvoa on lisättävä.
In some of the partnership agreements examined, the expected results were vague and often expressed in qualitative terms, without stating the magnitude of change. 
Joissakin tarkastetuissa kumppanuussopi‐ muksissa odotetut tulokset ilmaistiin epäselvästi ja usein laadullisesti, täsmentämättä muutoksen laajuutta.