natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Failure to consider coordination between departments or organisational issues such as the reconfiguration of processes and workflows for different projects resulted in the duplication of procedures, project delays, problems with data exchange and in some cases projects which were not developed as expected, underused or even abandoned (see Boxes 5, 7 and 9). 
Hankkeissa ei kiinnitetty huomiota yksiköiden väliseen koordinointiin tai organisaatiota koskeviin kysymyksiin, kuten prosessien ja työnkulun hiomiseen eri hankkeissa, mikä johti menettelyjen päällekkäisyyteen, hankkeiden viivästymisiin, tiedonvaihto-ongelmiin ja joissakin tapauksissa hankkeiden poikkeamiseen suunnitelmasta, vajaakäyttöön tai jopa hylkäämiseen (ks. laatikot 5, 7 ja 9).
The European interoperability framework (EIF) was published in November 2004 and defines a set of guidelines for e-Government services so that public administrations, enterprises and citizens can interact across borders in a pan-European context. 
Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet julkaistiin marraskuussa 2004. Niissä määritellään joukko sähköisiä viran-omaispalveluja koskevia ohjeita, jotta julkishallinnot, yritykset ja kansalaiset voivat olla keskenään vuorovaikutuksessa yli rajojen Euroopan laajuisesti.
The 15 projects visited which started in 2005 or later were examined to see to what extent they had taken into account these guidelines. 
Tarkastuksessa selvitettiin, missä määrin nämä ohjeet oli otettu huomioon niissä 15 hankkeessa, jotka oli käynnistetty vuonna 2005 tai sen jälkeen.
23 BOX 5 EXAMPLE OF INADEQUATE COORDINATION AND ITS IMPACT Integrated broadband platform for Sicily, Italy One of the objectives of this project was the development of a web portal for tourists with specific interactive features such as booking and paying for holiday packages online. 
23 LAATIKKO 5 ESIMERKKI RIITTÄMÄTTÖMÄSTÄ KOORDINOINNISTA JA SEN VAIKUTUKSISTA Integroitu laajakaista-alusta – Sisilia, Italia Hankkeen yhtenä tavoitteena oli kehittää matkailijoille verkkoportaali, jossa on vuorovaikutteisia toimintoja, kuten mahdollisuus varata ja maksaa valmismatkoja verkossa.
The lack of coordination between different directorates within the regional administration caused significant delays and scope reduction with some planned features not being developed. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Aluehallinnon eri yksiköiden välisen koordinoinnin puute aiheutti merkittäviä viivästymisiä ja johti hankkeen sisällön supistumiseen ja siihen, että joitakin suunniteltuja toimintoja ei toteutettu. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
The Court assessed these projects for compliance with the principles of: (a) Accessibility — Access was mainly through the Internet and in a few cases other channels of communication, such as mobile phone, were used. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko näissä hankkeissa noudatettu seuraavia periaatteita: a) Saavutettavuus – Käyttö tapahtui pääasiassa internetin kautta. Joissakin tapauksissa käytettiin muita viestintäkanavia, kuten matkapuhelinta.
Most projects used recommended guidelines17 for the design of web pages and interfaces. (b) Multilingualism — The front office services were mainly limited to the national language(s) and only 17 % of them provided information in more than one language. (c) Security and privacy — The Court found that due consideration had been given to the problems of security and privacy of data and there was a proper level of security and compliance with the relevant legislation. (d) Use of open standards and open software — The use of open standards is common and many projects could produce and exchange data in various open formats. 
Useimmissa hankkeissa verkkosivut ja käyttöliittymät oli suunniteltu suositeltujen ohjeiden17 mukaisesti. b) Monikielisyys – Käyttöliittymässä käytettiin useimmiten pelkästään valtakunnallisia kieliä, ja vain 17 prosentissa annettiin tietoa useammalla kuin yhdellä kielellä. c) Tietoturva ja tietosuoja – Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tietoturva-ja tietosuojaongelmiin oli kiinnitetty asiaankuuluvaa huomiota, että tietoturvan taso oli asianmukainen ja että asiaa koskevaa lainsäädäntöä oli noudatettu. d) Avoimien standardien ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttö – Avoimien standardien käyttö oli yleistä, ja monessa hankkeessa voitiin tuottaa ja siirtää dataa useita avoimia tiedonvaihtomuotoja käyttäen.
Open software is frequently used as it allows IT contractors to offer a more competitive price. 
Avoimen lähdekoodin ohjelmistoja käytettiin usein, sillä tietotekniikka-alan toimeksisaajat pystyivät näin tarjoamaan kilpailukykyisempiä hintoja.
The systems examined were developed using a mixture of commercial and open source solutions. 
Tarkastettujen järjestelmien kehityksessä käytettiin kaupallisten ja avoimen lähdekoodin ratkaisujen yhdistelmää.
MOST PROJECTS NOT IN LINE WITH PLANNING 37. The Court examined the project documentation of all 28 visited projects, assessing project progress compared to planning, implementation procedures and the quality of project management. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti hankeasiakirjat kaikista 28:sta tarkastuskäynnin kohteena olleesta hankkeesta ja arvioi niiden edistymistä suunnitelmaan nähden, täytäntöönpanomenettelyjä ja projektinhallinnan laatua.
17 The World Wide Web Consortium (W3C) is an international community that develops standards to ensure the long-term growth of the web. ( World Wide Web Consortium (W3C)). 
17 World Wide Web Consortium (W3C) on kansainvälinen yhteisö, joka kehittää standardeja WWW:n pitkän aikavälin kasvun varmistamiseksi (http://www. w3.org/standards/).
24 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
24 Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
The vast majority of audited projects delivered their outputs as planned; however, 82 % (23) were not implemented in line with the planning defined in the grant application (Figure 3). 
Valtaosassa tarkastetuista hankkeista saatiin suunnitellut tuotokset, mutta niistä 82:ta prosenttia (23) ei ollut toteutettu avustushakemuksessa määritellyn suunnitelman mukaisesti (kaavio 3).
The main reasons for deviations were as follows: (a) Planning and design — As a consequence of inadequate or imprecise planning, issues such as the clarification of objectives and responsibilities or the recruitment of supplementary staff, had to be dealt with during implementation. (b)Procedural — Certain procedures were more time-consuming than foreseen in the original planning, most commonly issues related to procurement, or coordination. 
Suurimmat syyt poikkeamiin olivat seuraavat: a) Suunnittelu – Riittämättömän tai huolimattoman suunnittelun vuoksi hankkeiden toteutuksen aikana jouduttiin selkiyttämään tavoitteita ja vastuita tai palkkaamaan lisähenkilöstöä. b) Menettelyt – Tietyt menettelyt veivät enemmän aikaa kuin alun perin oli suunniteltu. Useimmiten kyse oli hankinnoista tai koordinoinnista.
There were also general administrative delays linked to bureaucratic procedures, the insufficient empowerment of project teams or legal issues. 
Hankkeissa oli myös yleisluonteisia hallinnollisia viivästymisiä, jotka liittyivät byrokraattisiin menettelyihin, hanketiimien riittämättömiin valtuuksiin tai oikeudellisiin kysymyksiin.
25 FIGURE 3 3% WAS THE PROJECT DELIVERED ON TIME? 
25 KAAVIO 3 3% PYSYIKÖ HANKE AIKATAULUSSA?
14 % 25 % No, delay > 2 years No, delay > 1 to 2 years No, delay 6 to 12 months No, delay < 6 months Yes Yes, ahead of schedule 3% 0 % 5 % 10 % 15 % 24 % 20 % 25 % 32 % 30 % 35 % Number of projects Only 35 % of projects were completed on time, and 17 % were delayed by more than one year. Source: European Court of Auditors’ survey. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
14 % 25 % Myöhässä yli 2 vuotta Myöhässä 1–2 vuotta Myöhässä 6–12 kk Myöhässä alle 6 kk Aikataulussa Etuajassa 3% 0 % 5 % 10 % 15 % 24 % 20 % 25 % 32 % 30 % 35 % Hankkeiden määrä Hankkeista vain 35 prosenttia saatiin päätökseen aikataulussa ja 17 prosenttia myöhästyi yli vuodella. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kysely. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
26 (c) Human resources — Of the small number of public administrations who decided to develop systems themselves, two lacked staff experienced in IT project management resulting in project delays and a high turnover of key personnel. (d)Exogenous — Factors having an impact on deadlines which were not controllable by project beneficiaries (e.g. behaviour of contractors and their ability to deliver products, changes to the national legal framework). 
26 c) Henkilöstöresurssit – Niistä harvoista julkishallinnoista, jotka päättivät kehittää järjestelmät itse, kahdella ei ollut henkilöstöä, jolla olisi ollut kokemusta tietotekniikkahankkeiden hallinnoinnista. Sen vuoksi hankkeet viivästyivät ja avainhenkilöstön vaihtuvuus oli suurta. d) Ulkoiset syyt – Viivästymisten taustalla oli tekijöitä, joihin hankkeiden edunsaajat eivät voineet vaikuttaa (esim. toimeksisaajien toiminta ja niiden kyky toimittaa tuotteet sekä kansallisen lainsäädäntökehyksen muutokset).
The majority of delays were of less than one year and did not affect project deliverables or markedly increase overall costs, as most contracts included a fixed-price clause which protected against cost increases. 
Valtaosa viivästymisistä oli alle vuoden pituisia, eivätkä ne vaikuttaneet hankkeen suoritteisiin tai merkittävästi lisänneet kokonaiskustannuksia, sillä useimpiin sopimuksiin sisältyi kiinteää hintaa koskeva lauseke, joka suojeli niitä kustannusten nousulta.
However, delays of more than one year combined with the need to finish projects before the closure of the programme had an adverse impact on three projects leading to a reduction in scope (see Box 6). 
Yli vuoden pituiset viivästymiset yhdistettynä siihen, että hankkeet piti saada päätökseen ennen ohjelman päättymistä, vaikuttivat kuitenkin kielteisesti kolmeen hankkeeseen ja supistivat niiden sisältöä (ks. laatikko 6).
Of the 28 projects visited 10 (36 %) used a project management methodology. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleista 28 hankkeesta kymmenessä (36 prosentissa) oli käytetty projektinhallintamenetelmää.
Results from the survey revealed that only 23 % of projects had been implemented using PMM principles. 
Kyselyn tulokset osoittivat, että vain 23 prosenttia hankkeista oli toteutettu PMM-periaatteiden mukaisesti.
The Court found that 50 % of visited projects which had used a recognised PMM had been completed on time and 90 % within budget. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tarkastuskäynnin kohteena olleista hankkeista, joissa oli käytetty tunnustettua projektinhallintamenetelmää, 50 prosenttia oli saatu päätökseen aikataulussa ja 90 prosenttia talousarvion puitteissa.
In the 18 projects where PMM was not used, only 22 % were on time and 56 % had kept within budget. 
Niistä 18 hankkeesta, joissa ei ollut käytetty projektinhallintamenetelmää, vain 22 prosenttia oli ollut aikataulussa ja 56 prosenttia oli pysynyt talousarvion puitteissa.
BOX 6 EXAMPLE OF SCOPE REDUCTION RESULTING FROM DELAYS Electronic office — Online procedures in the Canary Islands, Spain The rules for the 2000–06 programme period required all ERDF co-financed projects to be completed before the end of 2008. 
LAATIKKO 6 ESIMERKKI HANKKEESTA, JONKA SISÄLTÖ SUPISTUI VIIVÄSTYMISTEN TAKIA Verkkopohjaiset sähköisen toimiston menettelyt – Kanariansaaret, Espanja Ohjelmakauden 2000–2006 kaikki EAKR:stä osarahoitetut hankkeet piti sääntöjen perusteella saada päätökseen ennen vuoden 2008 loppua.
Due to poor planning, the project experienced a delay of five years, posing a risk that the ERDF grant would have to be returned. 
Kehnon suunnittelun vuoksi hanke myöhästyi viidellä vuodella, jolloin oli olemassa riski siitä, että EAKR:n avustus jouduttaisiin palauttamaan.
To avoid the loss of EU co-financing, the original scope of the project had to be significantly modified. 
Jotta hanke ei menettäisi EU:n osarahoitusta, sen alkuperäistä sisältöä jouduttiin muuttamaan huomattavasti.
Although they had intended to include over 50 procedures for electronic processing, the project managers decided to focus on the main two, accounting for approximately 75 % of the total number of files processed. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Sähköisesti käsiteltäväksi kaavailtujen yli 50 menettelyn sijaan hankevastaavat päättivät keskittyä kahteen tärkeimpään, joiden osuus käsiteltyjen tiedostojen kokonaismäärästä oli noin 75 prosenttia. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
In one such case, insufficient focus on organisational issues meant that the IT system that had been developed could not be used. 
Yhdessä tapauksessa oli kehitetty tietotekniikkajärjestelmä, jota ei kuitenkaan voitu käyttää siksi, ettei organisaatiota koskeviin kysymyksiin ollut panostettu riittävästi.
The contracts necessary for obtaining the data to be input to the system had not been signed in due time and therefore a technically operational system was redundant. 
Sopimuksia, jotka olisi tarvittu järjestelmään syötettävien tietojen saamiseksi, ei ollut allekirjoitettu ajoissa, joten teknisesti muuten toimiva järjestelmä oli turha.
Another factor having an impact on the use of systems resulting from e-Government projects was the commitment of management to exploit the new solutions and services. 
Toinen tekijä, jolla oli vaikutusta sähköistä hallintoa koskevissa hankkeissa kehitettyjen järjestelmien käyttöön, oli johdon sitoutuminen uusien ratkaisujen ja palvelujen hyödyntämiseen.
These systems often offered new functions beyond those traditionally provided by public administrations, such as electronic tendering or personalised user profiles for members of the public. 
Järjestelmissä oli usein julkishallintojen perinteisesti tarjoamien toimintojen ohella uusia toimintoja, kuten sähköiset tarjouskilpailut tai yleisön jäsenten yksilölliset käyttäjäpro-fiilit.
Such features constitute the main added value of new electronic systems and enable the modernisation of public administration. 
Tällaiset toiminnot ovat uusien sähköisten järjestelmien tärkein lisäarvo, ja niiden avulla voidaan nykyaikaistaa julkishallintoa.
However in some cases the benefits arising from new technology were unrealised (see Box 7). 
Joissakin tapauksissa uudesta teknologiasta saatava hyöty jäi kuitenkin toteutumatta (ks. laatikko 7).
BOX 7 27 EXAMPLE OF UNUSED FUNCTIONS OF IT SYSTEMS Internet portal of the Maritime Office in Gdynia, Poland The computerised system was designed to provide online access to services for customers of the Maritime Office. 
LAATIKKO 7 27 ESIMERKKI TIETOTEKNIIKKAJÄRJESTELMIEN TOIMINNOISTA, JOTKA JÄIVÄT KÄYTTÄMÄTTÄ Merenkulkuviraston internetportaali – Gdynia, Puola Tietokoneistetun järjestelmän tarkoituksena oli tarjota merenkulkuviraston asiakkaille mahdollisuus käyttää palveluja verkossa.
The system offered a procurement module which made electronic tendering possible. 
Järjestelmässä oli julkisia hankintoja koskeva moduuli, joka mahdollisti sähköiset tarjouskilpailut.
A feasibility study estimated positive benefits from the use of electronic tendering and an objective of organising 30 online auctions per year was set but despite full system implementation by the time of the audit visit, no Internet auctions had taken place. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Toteutettavuustutkimuksen arvion mukaan sähköisten tarjouskilpailujen käytöstä olisi ollut hyötyä ja tavoitteeksi oli asetettu 30 verkkohuutokaupan järjestäminen vuodessa, mutta vaikka järjestelmä oli otettu kaikilta osin käyttöön ennen tarkastuskäyntiä, yhtään huutokauppaa ei ollut järjestetty. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
Maintenance of an IT product refers to the processes needed to sustain it throughout its operational life cycle including training for key staff and actions necessary to provide support for users, such as the provision of a help-desk. 
Tietotekniikkatuotteen ylläpidolla tarkoitetaan prosesseja, joita tarvitaan sen käyttämiseksi koko sen elinkaaren ajan, kuten avainhenkilöstön koulutusta, ja toimia, joilla tarjotaan tukea käyttäjille, kuten käyttötukipalvelujen järjestämistä.
For this part of its audit the Court focused on the following issues: (a) Usefulness — The final project stage was examined, focusing on how useful the project outputs were, with an assessment of the actual take-up of new services and the related economic benefits yielded by the project. (b) Maintenance — An assessment of appropriate project maintenance in the foreseeable future without EU intervention and an evaluation of the financial and operational sustainability of projects, taking maintenance into account. 
Tällä tarkastuksen osa-alueella tilintarkastustuomioistuin keskittyi seuraaviin seikkoihin: a) Hyödyllisyys – Hankkeiden viimeinen vaihe tutkittiin siltä kannalta, miten hyödyllisiä niiden tuotokset olivat, ja lisäksi arvioitiin uusien palvelujen tosiasiallista käyttöönottoa ja hankkeista saatua taloudellista hyötyä. b) Ylläpito – Arvioitiin hankkeiden asianmukainen ylläpito lähitulevaisuudessa ilman EU-tukea sekä niiden taloudellinen ja toiminnallinen kestävyys ylläpidon kannalta.
28 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
28 Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
29 EXPECTED ADVANTAGES PARTIALLY ACHIEVED 45. Almost all audited projects18 were put into operation shortly after completion, replacing and digitising many existing internal procedures. 
Lähes kaikki tarkastetut hankkeet18 toteutettiin käytännössä pian niiden loppuunsaattamisen jälkeen siten, että niissä korvattiin ja digitalisoitiin monia olemassa olleita sisäisiä menettelyjä.
Despite the fact that outputs were achieved projects were less successful at delivering improved results or positive impacts (Figure 4). 
Vaikka hankkeista saatiin tuotoksia, niissä ei läheskään aina onnistuttu saamaan aikaan parempia tuloksia tai myönteisiä vaikutuksia (kaavio 4).
18 The only exception were two cases where due to coordination issues and lack of project ownership the use of systems was indefinitely postponed or completely abandoned. 
18 Ainoan poikkeuksen muodostivat kaksi tapausta, joissa koordinointiin liittyvien ongelmien ja vähäisen sitoutumisen vuoksi järjestelmien käyttöä lykättiin epämääräiseksi ajaksi tai niistä luovuttiin kokonaan.
FIGURE 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% HAVE ALL PROJECT OBJECTIVES PRESENTED IN THE APPLICATION BEEN ACHIEVED? 
KAAVIO 4 3% 2% 7% 6% 11% 23% 60% 31% 18% 16% 31% SAAVUTETTIINKO KAIKKI HAKEMUKSESSA ESITETYT HANKETAVOITTEET?
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % N/A Too early to say 50% 4% No 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Partially Yes Ingeneral objectives linked to outputs were met, but there was less success with regard to results and especially impact objectives. 
100 % 90 % 80 % 70 % 60 % Ei tietoa Liian aikaista sanoa 50% 4% Ei 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Osittain Kyllä Tuotoksiin liittyvät tavoitteet yleensä saavutettiin, mutta tuloksiin ja erityisesti vaikutuksiin liittyvien tavoitteiden kohdalla ei onnistuttu yhtä hyvin.
Source: European Court of Auditors’ survey. Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kysely. Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
88% Number of projects Result (e.g. time savings, increased efficiency, higher service quality, cost reduction, etc.) Output (e.g. number of servers, software installed, etc.) Impact (e.g. higher competitiveness, job creation, more investments, etc.) 
88% Hankkeiden määrä Tuotokset (esim. palvelimien ja asennettujen ohjelmistojen määrä) Tulokset (esim. ajansäästö, tehokkuuden lisääntyminen, palvelun laadun parantuminen, kustannusten aleneminen) Vaikutukset (esim. kilpailukyvyn parantuminen, työpaikkojen luominen, investointien lisääntyminen)
The Court considers that there are a number of reasons cited by project promoters when interviewed which could explain this: (a) Electronic identification — Most services carried out by public administrations require identification. 
Tilintarkastustuomioistuin arvelee, että tähän on useita syitä, jotka myös hankkeiden toteuttajat toivat haastatteluissa esille: a) Sähköinen tunnistus – Useimmissa julkishallintojen toteuttamissa palveluissa edellytetään tunnistusta.
For digital services electronic identification is normally required but its level of use varies from country to country. 
Digitaa-lipalveluihin tarvitaan yleensä sähköinen tunnistus, jonka käyttöaste kuitenkin vaihtelee eri maissa.
In certain Member States such as Spain, the electronic signature is embedded in the national identification card, therefore access to identification card readers can become a barrier to its use. 
Joissakin jäsenvaltioissa, kuten Espanjassa, kansalliseen henkilökorttiin sisältyy sähköinen allekirjoitus, joten henkilökorttien lu-kulaitteiden saatavuus voi olla esteenä sen käytölle.
Whereas in Poland, for example, the e-signature is sold as a separate certificate and therefore cost can limit access to digital services. (b) Legal framework — Paper-based transactions are embedded in our culture of administration. 
Sen sijaan esimerkiksi Puolassa sähköinen allekirjoitus myydään erillisenä varmenteena, jolloin kustannukset voivat rajoittaa digitaalipalvelujen käyttöä. b) Lainsäädäntökehys – Paperipohjaiset tapahtumat ovat juurtuneet syvälle hallintokulttuuriin.
There are still executive regulations requiring the presentation of original paper documents, making impossible the full electronic handling of applications and lessening the potential benefits from electronic communication. (c) Access — Although not a problem in some countries and in urban areas, lack of access to computers and broadband networks still impacts on service take-up. 
Viranomaissäännöis-sä edellytetään usein vielä alkuperäisten paperitositteiden esittämistä, jolloin hakemusten täysimääräinen sähköinen käsittely on mahdotonta ja osa sähköisen viestinnän mahdollisesta hyödystä jää toteutumatta. c) Saatavuus – Tietokoneiden ja laajakaistaverkkojen heikko saatavuus ei ole ongelma tietyissä maissa eikä taajamissa, mutta se vaikuttaa silti palvelujen käyttöönottoon.
Computer literacy can also be a problem affecting demand for electronic services. 
Myös tietokonelukutaito voi olla ongelma, joka vaikuttaa sähköisten palvelujen kysyntään.
30 Special Report No 9/2011 — Have the e-Government projects supported by ERDF been effective? 
30 Erityiskertomus nro 9/2011 – Ovatko Euroopan aluekehitysrahastosta tuetut sähköistä hallintoa koskevat hankkeet olleet vaikuttavia?
According to the project promoters interviewed, the benefits are particularly noticeable in organisations where IT systems replaced a significant part of their standard processes and where they are used by the majority of operational departments. 
Haastateltujen hankkeiden toteuttajien mukaan hyöty näkyy selvimmin organisaatioissa, joissa tietotekniikkajärjestelmät korvasivat merkittävän osan vakioprosesseista ja joissa niitä käyttää valtaosa toiminnallisista yksiköistä.