natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90 We have compared the current legal framework with the 2007-2013 period to ascertain whether the current maritime and fisheries fund has moved towards a better integration of climate change objectives in the content of its measures. 
90 Tilintarkastustuomioistuin vertasi voimassa olevaa lainsäädäntöä kauteen 2007–2013 sen selvittämiseksi, onko uusi meri-ja kalatalousrahasto ottamassa ilmastonmuutostavoitteet paremmin huomioon toimenpiteidensä sisällössä.
This was done for the measures which can be traced back to the 2007-2013 period. 
Tämä koski toimenpiteitä, joita voitiin seurata takautuvasti kauden 2007–2013 osalta.
Direct and clear references to climate change objectives, both mitigation and adaptation, are still rare and, as a result, the fisheries fund had not widened the scope of its contribution to climate action (see Box 10). 
Suorat ja selvät viittaukset ilmastonmuutostavoitteisiin, sekä hillitsemiseen että sopeutumiseen, ovat vielä harvinaisia, ja tämän tuloksena kalatalousrahasto ei ole laajentanut osuuttaan ilmastotoimiin (ks. laatikko 10).
55 Our estimate was mainly based on the methodology used by Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries in the budgetary documents for 2014 to 2016, although we also included permanent and temporary cessation measures under the EFF, applying a coefficient of 100 % and 40 % respectively. 
55 Tilintarkastustuomioistuimen arvio perustui pääosin meri-ja kalastusasioiden pääosaston kauden 2014–2016 budjettiasiakirjoissa käyttämään menetelmään, mutta huomioon otettiin myös EKTR:n alaisuuteen kuuluvat pysyvät ja väliaikaiset lopettamistoimenpiteet.
This addition is the only deviation from the methodology used by Directorate-General Maritime Affairs and Fisheries, as it reflects at face value the coefficient for fleet adjustment measures laid down in Commission Implementing Regulation (EU) No 1232/2014 of 18 November 2014 amending Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 in order to adapt references therein to Regulation (EU) No 508/2014 of the European Parliament and of the Council and correcting Implementing Regulation (EU) No 215/2014 (OJ L 332, 19.11.2014, p. 5). 
Tämä lisäys on ainoa poikkeus meri-ja kalastusasioiden pääosaston käyttämästä menetelmästä, sillä se kuvaa nimellisarvona laivaston mukauttamistoimenpiteiden kerrointa, joka on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1232/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 muuttamisesta siinä olevien viittausten mukauttamiseksi koskemaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 508/2014 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 oikaisemisesta (EUVL L 332, 19.11.2014, s. 5).
Observations 51 Examples of better targeting climate change in the audited European Maritime and Fisheries Fund Compared to the previous period, we have identified a limited number of improvements in the EMFF. 
Huomautukset 51 Esimerkkejä ilmastonmuutoksen paremmasta huomioon ottamisesta tarkastetussa Euroopan meri-ja kalatalousrahastossa EMKR:ssa havaittiin vain vähän parannuksia edelliskauteen verrattuna.
Out of the 50 measures supported by the EMFF, three previously existing measures56 were improved to incorporate climate action and two new measures with climate change objectives were created57. 
EMKR:sta tuetuista 50 toimenpiteestä kolmea jo aiemmin käynnissä ollutta toimenpidettä56 parannettiin ilmastotoimien huomioon ottamiseksi ja lisäksi luotiin kaksi uutta toimenpidettä, joilla on ilmastonmuutostavoitteet57.
In addition, the EMFF now contains a stand-alone measure for energy efficiency and climate change mitigation, although similar operations were eligible for financing previously. 
Lisäksi EMKR sisältää nyt yksittäisen energiatehokkuutta ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan toimenpiteen, vaikka samantyyppiset toimet olivatkin tukikelpoisia jo aiemmin.
This clearly climate-targeted measure, tracked with a 100 % coefficient, should benefit 3 738 projects across the EU, the vast majority of which would concern engine replacement and modernisation. 
Tämä selkeästi ilmastoon kohdennettu toimenpide, jonka seurannassa käytetään 100 prosentin kerrointa, hyödyttänee EU:n laajuisesti 3 738:aa hanketta, joista valtaosa koskee laitteiston vaihtoa ja nykyaikaistamista.
56 These measures were on ‘Inland fishing and inland aquatic fauna and flora’, on ‘Productive investments in aquaculture’ and on ‘Processing of fishery and aquaculture products’. 
56 Nämä toimenpiteet kuuluivat kohtiin ”Sisävesikalastus ja sisävesien eläimistö ja kasvisto”, ”Vesiviljelyyn tehtävät tuottavat investoinnit” ja ”Kalastus-ja vesiviljelytuotteiden jalostus”.
References were mainly made to improving energy efficiency. 
Kyseessä olivat lähinnä energiatehokkuuden parantamista koskevat toimenpiteet.
57 These two new measures related to ‘Mutual funds for adverse climatic events and environmental incidents’ and ‘Aquaculture stock insurance’. 
57 Nämä kaksi toimenpidettä liittyivät kohtiin ”Keskinäiset rahastot epäsuotuisten sääolojen tai ympäristövahinkojen varalta” ja ”Vesiviljelykannoille otettavat vakuutukset”.
Conclusions and 52 recommendations 91 The EU institutions made a political commitment for the 2014-2020 multiannual financial framework to mainstream climate action across EU budget spending, and to ensure that at least one euro in every five from the EU budget is spent on climate-related activities. 
Johtopäätökset ja 52 suositukset 91 EU:n toimielimet ovat antaneet kauden 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä poliittisen sitoumuksen valtavirtaistaa ilmastotoimet kaikkiin EU:n budjettimenoihin ja varmistaa, että ainakin joka viides euro EU:n budjetista käytetään ilmastoon liittyviin toimiin.
The main aim of this pledge is to respond to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action. 
Tämän lupauksen pääasiallinen tarkoitus on vastata ilmastonmuutoksen aiheuttamaan haasteeseen ja ilmastotoimien merkittäviin investointitarpeisiin.
We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, onko tavoite käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin mahdollista saavuttaa ja tuoko tämä lähestymistapa lisähyötyjä johtamalla siihen, että ilmastotoimiin myönnetään enemmän ja paremmin kohdennettua rahoitusta.
92 We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made towards reaching the target. 
92 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että käynnissä on kunnianhimoisia toimia ja että tavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty.
However, there is a serious risk of falling short of meeting the 20 % target without more effort to tackle climate change. 
On kuitenkin olemassa suuri riski, että 20 prosentin tavoitetta ei saavuteta ilman tehokkaampia toimia ilmastonmuutokseen puuttumiseksi.
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in some of the European Structural and Investment Funds namely the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Tavoitteeseen pyrkiminen on johtanut ilmastotoimien rahoituksen lisäämiseen ja sen parempaan kohdentamiseen joissakin Euroopan rakenne-ja investointirahastoissa, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastossa ja koheesiorahastossa.
In other areas, however, such as in the European Social Fund, agriculture, and rural development and fisheries, it is largely business as usual, i.e. there has been no significant shift of these funds towards climate action. 
Muilla aloilla, kuten Euroopan sosiaalirahastossa, maataloudessa, maaseudun kehittämisessä ja kalastuksessa, toiminta on säilynyt liki ennallaan, eli näissä rahastoissa ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä ilmastotoimien tehostamiseksi.
Overall progress has been made, but there is serious risk that the 20 % target will not be met 93 The objective to spend ‘at least 20 %’ of the EU Budget on climate action is part of the EU’s leadership in climate action and represents a clear commitment to tackling climate change. 
Edistymistä on kaiken kaikkiaan tapahtunut, mutta 20 prosentin tavoite on vakavassa vaarassa jäädä saavuttamatta 93 Tavoite käyttää ainakin 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin on osa EU:n toimintamallia, joka perustuu johtavaan asemaan ilmastotoimissa. Se on selkeä sitoumus puuttua ilmastonmuutokseen.
According to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016 (see paragraphs 26 and 40 to 41). 
Komission esittämien lukujen mukaan ilmastotoimille osoitettu rahoitusosuus on ollut vuosina 2014–2016 keskimäärin 17,6 prosenttia (ks. kohdat 26 ja 40–41).
94 To date, no tool has been available to provide a multiannual, consolidated update on the progress across the EU budget in achieving this aim. 
94 Tähän mennessä ei ole ollut käytettävissä välinettä, jolla tiedot tavoitteen saavuttamisesta voitaisiin päivittää kootusti usealta vuodelta koko EU:n budjetin osalta.
The Commission has recently updated climate-relevant spending data for the whole 2014-2020 period in the context of the multiannual financial framework mid-term review. 
Komissio on hiljattain monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä saattanut ilmastoalan menotiedot ajan tasalle koko kaudelta 2014–2020.
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective (see paragraph 44). 
Komission arvion mukaan ilmastotoimiin käytetään kaikkiaan 18,9 prosenttia.
Conclusions and recommendations 53 95 Weaknesses of the tracking method used by the Commission and Member States concern reporting and comprehensiveness. 
Johtopäätökset ja suositukset 53 95 Komission ja jäsenvaltioiden seurantamenetelmän heikkoudet liittyvät raportointiin ja kattavuuteen.
The tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments and off-balance sheet items, despite their increasing use (paragraphs 37 and 38). 
Seurantamenetelmä ei myöskään kuvasta kokonaisuudessaan taloudellisia vaikutuksia, joita koituu rahoitusvälineiden kautta toteutuvista EU:n ilmastotoimimenoista ja taseen ulkopuolisista eristä, vaikka niitä käytetään enenevässä määrin (kohdat 37 ja 38).
It also does not differentiate between mitigation and adaptation measures, thereby making it difficult to assess the level of financing for these different approaches to addressing climate change (paragraph 36). 
Se ei myöskään erottele hillitsemis-ja sopeutumistoimenpiteitä, mikä vaikeuttaa rahoituksen määrän arviointia näiden ilmastonmuutoksen torjunnan eri lähestymistapojen kohdalla (kohta 36).
Recommendation 1 — Robust multi-annual consolidation exercise The Commission should carry out annually, a robust, multi-annual consolidation exercise to identify whether climate expenditure is on track to achieve the 20 % target. 
Suositus 1 – Perusteellinen monivuotinen tietojen koonti Komission olisi toteutettava vuosittain kattava monivuotinen tietojen koonti sen selvittämiseksi, ovatko ilmastomenot kohdallaan 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi.
Target implementation date: December 2017. 
Tavoiteajankohta: joulukuu 2017.
Recommendation 2 — Comprehensive reporting framework (a) The Commission should report, annually, consolidated information on the progress towards the overall 20 % target in its annual management and performance report and also report, with comprehensive information thereon, in each relevant annual activity report. 
Suositus 2 – Kattava raportointimenettely a) Komission olisi raportoitava vuotuisessa hallintoja tuloksellisuuskertomuk-sessaan konsolidoidut tiedot 20 prosentin yleistavoitteen saavuttamisen edistymisestä. Sen olisi raportoitava kattavat tiedot myös kussakin relevantissa vuotuisessa toimintakertomuksessaan.
In addition information on the climate contribution of financial instruments should be reported. (b) Member States should report, in their annual implementation reports to the Commission, on the areas under shared management where there are potential opportunities for climate action, outlining how they plan to increase climate action in these areas. 
Tässä yhteydessä olisi raportoitava myös mahdollisten toimintasuunnitelmien edistymisestä. Lisäksi olisi raportoitava myös rahoitusvälineiden ilmastorahoitusosuudesta. b) Jäsenvaltioiden olisi raportoitava komissiolle vuosittaisissa täytäntöönpanokertomuksissaan niistä yhteisesti hallinnoitavista aloista, joilla on ehkä mahdollista toteuttaa ilmastotoimia, sekä hahmoteltava, miten ne aikovat lisätä ilmastotoimia näillä aloilla.
Target implementation date: Annually, starting from the 2016 annual reports. (c) The Commission and the Member States should ensure that data collection differentiates between mitigation and adaptation. 
Tavoiteajankohta: vuosittain, alkaen vuoden 2016 täytäntöönpanokertomuksista. c) Komission ja jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että tietojen keruussa hillitsemis-ja sopeutumistoimet pidetään erillään.
Target implementation date: Development of such a system for the next multiannual financial framework. 
Tavoiteajankohta: kehitetään tällainen järjestelmä seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten.
Conclusions and recommendations 54 96 We estimated that the rate of climate funding must be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current multiannual financial framework, i.e. for 2017 to 2020 (paragraph 46), to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Johtopäätökset ja suositukset 54 96 Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan ilmastorahoituksen osuutta olisi lisättävä keskimäärin 22 prosenttiin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevina vuosina eli vuosina 2017–2020 (kohta 46), jotta 20 prosentin yleistavoite voitaisiin saavuttaa vuoden 2020 loppuun mennessä.
The main contributors to the target are agriculture and rural development and the cohesion policy, followed by the Horizon 2020 research programme (paragraph 33). 
Tavoitteen saavuttamisen kannalta suurimmat osuudet tulevat maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä sekä koheesiopolitiikasta. Seuraavana on Horisontti 2020 -tutki-musohjelma (kohta 33).
No overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (paragraph 26). 
Mitään yleissuunnitelmaa, jossa esitettäisiin, mitä rahoitusvälineitä voitaisiin käyttää ja missä määrin, ei ole laadittu (kohta 26).
This is likely to prove to be a sub-optimal way of determining the climate action contribution to be made by spending programmes which differ in nature. 
Tämä ei todennäköisesti ole paras tapa määritellä ilmastotoimien osuutta meno-ohjelmissa, jotka ovat luonteeltaan erilaisia.
Recommendation 3 — Assessment of climate change needs When planning the potential contribution to climate action from individual budget lines or funding instruments, the Commission should ensure that such plans are based on a realistic and robust assessment of the climate change needs and on each area’s potential to contribute to the overall target. 
Suositus 3 – Ilmastonmuutoksen torjunnan tarvearviointi Suunniteltaessa mahdollista ilmastorahoitusosuutta yksittäisten budjettikohtien tai rahoitusvälineiden osalta komission tulisi varmistaa, että suunnitelmat perustuvat realistiseen ja kattavaan arvioon ilmastonmuutoksen torjunnan tarpeista ja kunkin alan mahdollisuuksista osallistua yleistavoitteen saavuttamiseen.
Target implementation date: Development of such as system for the next multiannual financial framework. 
Tavoiteajankohta: kehitetään tällainen järjestelmä seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten.
97 The main areas examined in this audit are expected to account for 84.5 % of expected contributions to the climate action target. 
97 Tämän tarkastuksen pääasiallisten kohdealojen osuuden ilmastonmuutostavoit-teeseen odotetaan olevan 84,5 prosenttia. Joillakin näistä aloista on ilmastoon liittyviä tavoitteita.
Some of these areas have climate-related targets, the Horizon 2020 programme, the European Agricultural Fund for Rural Development, the LIFE programme and the European Regional Development Fund, supporting the delivery of their contribution (paragraphs 28 and 29). 
Näitä ovat Horisontti 2020 -ohjelma, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Life-ohjelma ja Euroopan aluekehitysrahasto. Tavoitteet tukevat tulosten aikaansaamista (kohdat 28 ja 29).
However, there are serious risks that could affect the expected contribution in agriculture, rural development and research (paragraphs 49 to 51). 
On kuitenkin olemassa vakavia riskejä, jotka voivat vaikuttaa maatalouden, maaseudun kehittämisen ja tutkimuksen osuuksiin (kohdat 49–51).
98 The Commission’s approach to planning and measuring progress towards the 20 % target across the EU budget was based on an internationally established methodology. 
98 Komission lähestymistapa suunnitteluun ja sen seurantaan, miten 20 prosentin tavoitteen saavuttamisessa on edistytty EU:n koko budjetissa, perustui kansainvälisesti vakiintuneeseen menetelmään.
The Commission and audited Member States found it to be a pragmatic approach to tracking climate expenditure. 
Komissio ja jäsenvaltiot, joissa tarkastus tehtiin, pitivät lähestymistapaa käytännönläheisenä ilmastomenojen seurannassa.
However, the EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle in order to avoid overestimating climate funding (paragraph 35). 
EU:n ilmastonmuutoskertoimet eivät kuitenkaan tietyillä aloilla noudattaneet systemaattisesti konservatiivisuusperiaatetta ilmastorahoituksen liian suurien arvioiden välttämiseksi (kohta 35).
Conclusions and recommendations 55 99 The assumptions concerning the contribution from agricultural direct payments to the climate action target are insufficiently justified. 
Johtopäätökset ja suositukset 55 99 Oletukset maatalouden suorien tukien osuudesta ilmastotoimia koskevaan tavoitteeseen eivät ole riittävän perusteltuja.
An application of the principle of conservativeness would result in a decrease of 9 billion euros in climate contributions (paragraphs 53 and 54). 
Konservatiivisuusperiaatteen soveltamisen seurauksena ilmastorahoitusmäärärahat vähenisivät 9 miljardia euroa (kohdat 53 ja 54).
Application of EU-climate coefficients led to an overestimation of the contribution to climate of rural development. 
EU:n ilmastonmuutoskertoimien soveltaminen on johtanut siihen, että maaseudun kehittämisen osuus ilmastotoimiin on arvioitu liian suureksi.
The approach followed for the EAFRD does not distinguish sufficiently between the climate contributions made by different activities, leading to an overestimation of contributions to climate action. 
Maaseuturahaston osalta ei ole riittävästi eroteltu eri toimien ilmasto-osuuksia, mikä johtaa ilmastotoimien osuuksien yliarviointiin.
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 23.9 billion euros (paragraph 58). 
Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan maaseuturahaston ilmastorahoituksen määriä olisi vähennettävä 23,9 miljardia euroa (kohta 58).
100 We estimated that these adjustments together would reduce the agricultural and rural development climate funding contribution by up to approximately 33 billion euros, which represents around 15 % of the overall target (paragraphs 51, 54 and 58). 
100 Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että nämä mukautukset voisivat yhdessä vähentää maatalouden ja maaseudun kehittämisen ilmastorahoitusosuutta jopa noin 33 miljardilla eurolla, mikä on noin 15 prosenttia yleistavoitteesta (kohdat 51, 54 ja 58).
Recommendation 4 — Correct overestimations The Commission and the Member States should apply the principle of conservativeness and correct the overestimations in the EAFRD by reviewing the EU climate coefficients set. 
Suositus 4 – Liian suuret arviot korjattava Komission ja jäsenvaltioiden tulisi soveltaa konservatiivisuusperiaatetta ja korjata maaseuturahaston liian suuriksi arvioidut osuudet tarkistamalla niihin sovellettuja EU:n ilmastonmuutoskertoimia.
Target implementation date: By December 2017. 
Tavoiteajankohta: joulukuuhun 2017 mennessä.
101 The Horizon 2020 research programme has fallen behind its 35 % target and needs to catch up. 
101 Horisontti 2020 -ohjelma on jäänyt 35 prosentin tavoitteestaan. Tämä on korjattava.
While it is encouraging that the Commission has put in place an action plan, the plan does not set out in sufficient detail how the required catch-up is expected to be ensured (paragraphs 60 to 64). 
Vaikka onkin rohkaisevaa, että komissio on laatinut toimintasuunnitelman, suunnitelmassa ei esitetä riittävän yksityiskohtaisesti, miten tilanne on tarkoitus korjata (kohdat 60 ja 64).
102 Apart from these risks affecting the delivery of the climate contribution in the main areas, other, less significant, contributing areas would need to double their current efforts to achieve the 20 % target. 
102 Näistä tärkeimpien alojen ilmastopanostusten toteutukseen vaikuttavista riskeistä huolimatta on muita, vähemmän merkittäviä aloja, joiden olisi kaksinkertaistettava panostuksensa 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi.
We could find no evidence, such as an action plan, showing that the Commission is increasing efforts in these areas and how such a doubling would be feasible (paragraph 47). 
Tarkastuksessa ei havaittu esimerkiksi toimintasuunnitelman kaltaista evidenssiä siitä, että komissio olisi tehostamassa toimia näillä aloilla. Evidenssiä ei saatu myöskään siitä, miten toimien kaksinkertaistaminen olisi toteutettavissa (kohta 47).
Conclusions and recommendations 56 Recommendation 5 — Draw up action plans Whenever the annual consolidation exercise reveals a risk that the expected contributions from a particular area may not be achieved, the Commission should draw up an action plan for that area, setting out in detail how it expects to ensure the catch-up needed. 
Johtopäätökset ja suositukset 56 Suositus 5 – On laadittava toimintasuunnitelmia Jos vuosittaisessa tietojen koonnissa paljastuu, että jollakin alalla ei ehkä toteuteta odotettuja panostuksia, komission olisi laadittava asianomaista alaa varten toimintasuunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, miten se aikoo toteuttaa tarvittavan korjausliikkeen.
Target implementation date: By March 2017 for the drawing up of action plans. 
Tavoiteajankohta: toimintasuunnitelmien laadinnan osalta maaliskuuhun 2017 mennessä.
103 The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure. 
103 Komission tapa arvioida ilmastorahoituksen määrää keskittyy suunniteltujen menojen määrittämiseen.
Yet this approach carries an inherent risk, since planned expenditure will not necessarily translate into actual spending. 
Tähän lähestymistapaan sisältyy kuitenkin riski, sillä suunnitellut menot eivät välttämättä toteudu tosiasiallisina menoina.
Therefore, it is the actual implementation of planned climate funding contributions which should be assessed, while avoiding disproportionate administrative costs. 
Näin ollen olisi arvioitava suunniteltujen ilmastorahoitusosuuksien tosiasiallista toteutumista välttäen samalla suhteettomia hallintokustannuksia.
The Commission has not yet developed a procedure for doing so (paragraph 46). 
Komissio ei ole vielä laatinut tähän tarvittavaa menettelyä (kohta 46).
Monitoring the actual financial implementation of the 20 % target would, however, not provide any information on results achieved by the climate action spending. 
20 prosentin tavoitteen rahoituksen tosiasiallisen toteutumisen seuranta ei kuitenkaan antaisi tietoa ilmastorahoituk-sella aikaansaaduista tuloksista.