natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Economic, social and territorial cohesion covers regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening competitiveness of all regions and develop‐ ing cooperation between them. 
Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus kattaa aluepolitiikan, jonka tavoitteena on auttaa vähiten kehittyneitä EU:n maita ja alueita pääsemään samalla tasolle muiden kanssa, vahvistaa kaikkien alueiden kilpailukykyä ja kehittää alueiden välistä yhteistyötä.
The EU’s cohesion expenditure planned for 2014–20 — at current prices — is €367 billion, or 34 % of the total EU budget. 
Kaudelle 2014–2020 suunnitellut EU:n koheesiomenot ovat – käypinä hintoina – 367 miljardia euroa, joka on 34 prosenttia EU:n koko talousarviosta.
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Effectiveness of EU‐supported public urban transport projects (1/2014) — assessed the implementation and the effectiveness of public urban transport projects co‐financed by EU struc‐ tural funds to find whether they meet user needs and achieve their objectives. 
Vuonna 2014 tilintarkastustuomioistuin antoi alalta seuraavat erityiskertomukset: • EU:n tukemien julkisten kaupunkiliikennehankkeiden vaikuttavuus (1/2014) – Kertomuksessa arvioitiin EU:n rakennerahastoista osarahoitettujen julkisten kaupunkiliikennehankkeiden täytäntöönpanoa ja vaikuttavuutta, sekä sitä, vastaavatko hankkeet käyttäjien tarpeita ja saavuttavatko ne tavoitteensa.
The audit found that two thirds of urban trans‐ port projects co‐financed by EU structural funds were underutilised. 
Tarkastuksessa havaittiin, että kahdessa kolmasosassa EU:n rakennerahastojen avulla osarahoitetuista kaupunkiliikennehankkeista ilmeni vajaakäyttöä.
Weaknesses in project design and inadequate mobility policy were two of the main factors. 
Tilanteeseen vaikuttivat kahtena keskeisenä tekijänä hankesuunnittelun ja liikkuvuuspolitiikan puutteet.
This underperformance was gen‐ erally not followed up by the promoters or the national authorities. 
Hankkeiden edistäjät tai kansalliset viranomaiset eivät yleensä kohdistaneet seurantaa hankkeen heikkoon tuloksellisuuteen.
In general, infrastructure and vehicles for most projects were implemented in accordance with project specifications. 
Infrastruktuuri ja liikkuva kalusto pantiin useimpien hankkeiden kohdalla täytäntöön hanke-eritelmien mukaisesti.
Signifi‐ cant delays and cost overruns were found but, once completed, almost all the projects audited met users’ needs. 
Tarkastuksen avulla havaittiin huomattavia viivästyksiä ja kustannusten ylityksiä, mutta lähes kaikki tarkastetut hankkeet vastasivat käyttäjien tarpeita sen jälkeen kun ne oli saatu päätökseen.
European cities need to enhance mobility and to reduce congestion, accidents and pollution through local mobility policies. 
Eurooppalaisten kaupunkien on tarpeen edistää liikkuvuutta ja vähentää ruuhkia, onnettomuuksia ja saastumista paikallisten liikkuvuuspolitiikkojen avulla.
The projects co‐financed help cities to implement urban transport such as metros, trams and buses. 
Osarahoitettujen hankkeiden avulla kaupunkeja tuetaan kaupunkiliikennehank-keiden, kuten metro-, raitiovaunu-ja linja-auto-hankkeiden täytäntöönpanossa.
Trams and buses are key methods of urban transport. 
Raitiovaunut ja linja-autot ovat keskeisiä kaupunkiliikenteen kulkuvälineitä.
Our activities 18 • Cohesion policy funds support to renewable energy generation — has it achieved good results? 
Toimintamme 18 • Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energiantuotannon tukeminen koheesiopolitiikan varoilla – onko tuella saatu aikaan hyviä tuloksia?
(6/2014) — assessed the achievements of the two most important funding sources for promoting renewable energy — the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) — by examining whether funds had been allocated to well‐prioritised, cost‐ effective and mature renewable energy genera‐ tion projects with rational objectives and to what extent these funds had achieved good results in contributing to the EU 2020 target for energy from renewable sources. 
(6/2014) – Kertomuksessa arvioitiin uusiutuvan energian edistämistä koskevien meno-ohjelmien kahden tärkeimmän rahoituslähteen eli Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston avulla saavutettuja tuloksia tutkimalla, oliko varat osoitettu hyvin priorisoituihin, kustannustehokkaisiin ja pitkälle kehitettyihin uusiutuvan energian tuotantohankkeisiin, joilla oli järkevät tavoitteet. Lisäksi tutkittiin, missä määrin varoilla saatu aikaan hyviä tuloksia, jotka osaltaan edistivät uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevan EU:n vuoden 2020 tavoitteen saavuttamista.
The audit found that improvements are needed if EU funding is to make the maximum pos‐ sible contribution to achieving the target. 
Tarkastuksessa todettiin, että parannuksia tarvitaan, jos EU:n rahoituksella aiotaan parhaalla mahdollisella tavalla edistää tavoitteen saavuttamista.
The audited projects delivered outputs as planned and most of them were sufficiently mature and ready for implementation when selected. 
Useimmat hankkeista olivat valintavaiheessa riittävän pitkälle kehitettyjä ja täytäntöönpanovalmiita.
There were no significant cost overruns or delays, and the renewable energy generation capacities were installed as planned and operational. 
Hankkeissa ei ilmennyt merkittäviä kustannusylityksiä tai viivästyksiä. Uusiutuviin energialähteisiin perustuva tuotantokapasiteetti oli asennettu ja toimi suunnitellulla tavalla.
But the energy production results were not always achieved or not properly measured. 
Energiantuotantoa koskevia tuloksia ei kuitenkaan aina saavutettu tai niitä ei ollut mitattu asianmukaisesti.
Overall value for money was limited because cost‐effectiveness was not the guiding principle in planning and implementing the projects and the spending had only limited EU added value. 
Kokonaisuutena tarkasteltuna kustannustehokkuus jäi vähäiseksi, sillä se ei ollut johtavana periaatteena hankkeiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ja hankkeisiin käytetyt varat tuottivat vain vähän EU:n tasolla saatavaa lisäarvoa.
The Council of the European Union has set a bind‐ ing EU target of 20 % in renewable energy in gross final energy consumption by 2020. 
EU:n neuvosto on asettanut EU:lle sitovan tavoitteen, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden osuuden olisi oltava 20 prosenttia energian kokonaisloppukulutuksesta vuoteen 2020 mennessä.
Approximately €4.7 billion was allocated for renewable energy through the ERDF and CF in the 2007–13 period. • Has the ERDF successfully supported the development of business incubators? 
EAKR:n ja koheesiopolitiikan varoista osoitettiin uusiutuvaan energiaan noin 4,7 miljardia euroa kaudella 2007–2013. • Onko Euroopan aluekehitysrahasto tukenut onnistuneesti yrityshautomoiden kehittämistä?
(7/2014) — assessed whether business incubation facilities co‐financed by the ERDF had successfully sup‐ ported high‐potential start‐up companies. 
(7/2014) – Kertomuksessa arvioitiin, ovatko EAKR:n avulla osarahoitetut yrityshautomot onnistuneesti tukeneet aloittelevia yrityksiä, joiden kehityspotentiaali on korkea.
The audit found that the EU made a significant financial contribution to the creation of business incubator infrastructure, particularly in Member States in which this type of business support is relatively rare. 
Tarkastuksessa havaittiin, että EU antoi huomattavaa taloudellista tukea yrityshautomoinfrastruktuurin perustamiseen etenkin niissä jäsenvaltioissa, joissa tämäntyyppinen yritystoiminnan tukeminen on ollut suhteellisen harvinaista.
But the performance of audited in‐ cubators was modest. 
Tarkastettujen yrityshautomoiden toiminnan tuloksellisuus oli kuitenkin vaatimatonta.
The provision of incubation services was rather limited due to financial con‐ straints and the low level of incubation activities. 
Yritys-hautomopalveluja tarjottiin suhteellisen vähän taloudellisten rajoitteiden ja yrityshautomoiden vähäisen määrän vuoksi.
This was mainly because of a lack of management expertise in incubation practices and shortcom‐ ings in management systems. 
Tilanteen taustalla vaikuttivat lähinnä yrityshautomokäytäntöjä koskevan hallinnointiasiantuntemuksen puute sekä hallinnointijärjestelmiin liittyvät heikkoudet.
Business incubators aim to support the successful establishment and further development of start‐up enterprises. 
Yrityshautomoiden tavoitteena on tukea aloittelevien yritysten onnistunutta perustamista ja kehittämistä.
As a result, the provision of support to small and medium‐sized enterprises (SMEs) has become an increasingly important political priority over the years. 
Pk-yritysten tukemisesta onkin vuosien mittaan tullut yhä keskeisempi toimintapoliittinen painopisteala.
EU spending on this area amounted to €38 billion in the 2007–13 period. 
EU:n menot olivat kyseisellä alalla 38 miljardia euroa kaudella 2007–2013.
ERDF co‐financed ‘Delta’ building in the Wrocław Technology Park. 
EAKR:n avulla osarahoitettu Delta-rakennus Wrocławin teknologia-puistossa.
Architect: Anna Kościuk. 
Arkkitehti: Anna Kościuk.
Our activities 19 • Is the ERDF effective in funding projects that directly promote biodiversity under the EU biodiversity strategy to 2020? 
Toimintamme 19 • Rahoittaako EAKR vaikuttavalla tavalla hankkeita, joilla suoraan edistetään biologista monimuotoisuutta osana vuoteen 2020 jatkuvaa, biologista monimuotoisuutta koskevaa EU:n strategiaa?
(12/2014) — examined whether Member States took advan‐ tage of the available ERDF funding for directly promoting biodiversity, and assessed whether the co‐financed projects were effective in halting biodiversity loss. 
(12/2014) – Kertomuksessa tarkasteltiin, hyödynsivätkö jäsenvaltiot EAKR:n rahoitusta, jota oli saatavilla biologisen monimuotoisuuden suoraan edistämiseen.
The audit found that the Member States’ take‐up of the ERDF financing for projects was less than for other areas of ERDF spending. 
Tarkastuksessa havaittiin, että jäsenvaltiot hyödynsivät EAKR:a hankkeiden rahoittamiseen tällä alalla vähemmän kuin EAKR:n muilla menoaloilla.
If the ERDF is to continue to be helpful for delivering the EU strategy for halting biodiversity loss by 2020, the Commission should provide the Member States with more support for implementing specific pro‐ tection and management plans for habitats and species. 
Jos EAKR:n on tarkoitus olla jatkossakin hyödyllinen väline toteutettaessa EU:n strategiaa biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä, komission olisi annettava jäsenvaltioille enemmän tukea elinympäristöjä ja lajeja koskevien suojelu-ja hoitosuunnitelmien täytäntöönpanossa.
The co‐financed projects were generally in line with national and EU biodiversity priorities. 
Osarahoitetut hankkeet noudattivat tavallisesti biologista monimuotoisuutta koskevia kansallisia ja EU:n tason painopisteitä.
But the assessment of their effectiveness was undermined, as most Member States had neither results indicators nor monitoring systems to as‐ sess the development of habitats and species. 
Hankkeiden vaikuttavuuden arviointia heikensi kuitenkin se, että useimmilla jäsenvaltioilla ei ollut tulosindikaattoreita eikä seurantajärjestelmiä, joilla olisi voitu arvioida elinympäristöjen ja lajien kehitystä.
Protecting biodiversity is a key priority for the EU. 
Biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on EU:n keskeisiä painopistealueita.
Following the failure to achieve the previous target of halting biodiversity loss in Europe by 2010, the Council endorsed a new strategy up to 2020. €2.8 billion was allocated in the 2007–13 program‐ ming period to the direct promotion of biodiversity and nature protection under the ERDF. • Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective? 
Koska biologisen monimuotoisuuden vähenemistä ei ollut onnistuttu pysäyttämään Euroopassa vuoteen 2010 mennessä, neuvosto hyväksyi uuden, vuoteen 2020 ulottuvan strategian. Ohjelmakaudella 2007–2013 osoitettiin yhteensä 2,8 miljardia euroa biologisen monimuotoisuuden ja luonnonsuojelun suoraan edistämiseen EAKR:n kautta. • Onko EAKR:n tuki pk-yrityksille ollut vaikuttavaa verkkokaupan alalla?
(20/2014) — assessed whether the operational programmes were a good basis for efficiently supporting e‐commerce measures for SMEs, whether the managing authorities selected and monitored e‐commerce projects properly and whether the e‐commerce projects co‐financed by the ERDF were successfully implemented and provided measurable benefits. 
(20/2014) – Kertomuksessa arvioitiin, muodostivatko toimenpideohjelmat hyvän perustan pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) koskevien verkkokauppa-toimenpiteiden tehokkaalle tukemiselle, olivatko hallintoviranomaiset valinneet verkkokauppahankkeet asianmukaisesti ja oliko niiden seuranta kunnollista.
The audit found that support from the ERDF to SMEs in the field of e‐commerce — buying and selling goods on the Internet — contributed to an increased availability of business services online. 
Tarkastuksessa havaittiin, että tuki, jota EAKR:n antoi pk-yrityksille verkkokaupan alalla (tavaroiden ostaminen ja myynti internetissä), edisti osaltaan liike-elämän palvelujen saatavuutta verkossa.
But shortcomings in monitoring made it impossible to assess the extent to which the ERDF support contributed to the achievement of national and EU information technology goals. 
Seurannan puutteellisuuden vuoksi oli kuitenkin mahdotonta arvioida, missä määrin EAKR:n tuella edistettiin kansallisten ja EU:n tason tietotekno-logiatavoitteiden saavuttamista.
Weak selection procedures by Member States mean that many projects are unlikely to provide value for money. 
Jäsenvaltioiden soveltamien heikkojen valintamenettelyjen seurauksena monen hankkeen kohdalla ei ollut todennäköistä, että ne tuottaisivat rahalle vastinetta.
Managers of the programmes focused more on using the money (outputs) than on achieving results. 
Ohjelmapäälliköt keskittyivät tulosten saavuttamisen sijaan varojen käyttöön (tuotoksiin).
The Commission encourages e‐commerce through its digital agenda for Europe. €3 billion of EU money was budgeted between 2007 and 2013 from the ERDF to help small businesses make better use of ICT. 
Komissio kannustaa verkkokauppaa Euroopan digitaalistrategian avulla. EAKR:sta varattiin kaudella 2007–2013 yhteensä 3 miljardia euroa EU-varoja pienten yritysten auttamiseen, jotta nämä hyödyntäisivät paremmin tietoja viestintäteknologiaa.
ECA video of special report 20/2014, ‘Has ERDF support to SMEs in the area of e‐commerce been effective?’ — EUauditorsECA on Youtube. 
Tilintarkastustuomioistuimen video erityiskertomuksesta (20/2014) “ Onko EAKR:n tuki pk-yrityksille ollut vaikuttavaa verkkokaupan alalla?”– EUauditorsECA / Youtube.
Our activities 20 A performance audit in focus: EU‐funded airport infrastructures: poor value for money (21/2014) Closed part of over‐dimensioned terminal at Fuerteventura airport Air traffic in Europe has been on the rise for years and it is estimated that it will almost double by 2030. 
Toimintamme 20 Katsaus tuloksellisuuden tarkastukseen: EU:n rahoittamat lentoasemainfrastruktuurit: vähäinen vastine rahoille (21/2014) Fuerteventuran lentoaseman ylimitoitetun terminaalin suljettu osa. Euroopan lentoliikenne on lisääntynyt jo vuosien ajan ja sen arvioidaan lähes kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä.
Although EU air transport policy has aimed at overcoming capacity problems by building additional infrastructure, making better use of existing facilities, optimising airport ser‐ vices and integrating other modes of transport, Europe will not be able to meet a large part of this demand due to a shortage of runway and ground infrastructure. 
Vaikka Euroopan lentoliikennepolitiikalla on pyritty ratkaisemaan kapasiteettiongelmia rakentamalla lisää infrastruktuuria, hyödyntämällä paremmin olemassa olevaa kapasiteettia, optimoimalla lentoasemapalve-luja sekä yhdistämällä muita liikennemuotoja, Eurooppa ei pysty tyydyttämään suurta osaa tästä kysynnästä siitä syystä, että kiitoteitä ja maainfrastruktuuria ei ole riittävästi.
There are more than 500 commercial airports in Europe, directly and indirectly employing a million people and — together with airlines — contributing more than €140 bil‐ lion to the European economy. 
Euroopassa on yli 500 kaupallista lentokenttää, jotka työllistävät suoraan tai epäsuorasti miljoona ihmistä. Yhdessä lentoyhtiöiden kanssa niiden osuus Euroopan taloudesta on yli 140 miljardia euroa.
Airport‐related infrastruc‐ ture projects are an important area of spending from the EU budget: the EU allocated some €4.5 billion to such projects over the 2000–13 programme periods, with more than €2.8 billion coming from cohesion policy funds. 
Lentoasemiin liittyvät infrastruktuurihankkeet ovat merkittävä EU:n talousarvion menoala: EU osoitti ohjelmakausilla 2000– 2013 noin 4,5 miljardia euroa kyseisiin hankkeisiin; näistä yli 2,8 miljardia euroa oli peräisin koheesiorahastosta.
The ECA undertook a performance audit of this support to examine whether there was a proven need for the in‐ vestments, whether the constructions were completed on time and on budget and whether the new or upgrad‐ ed infrastructure was fully used. 
Tarkoituksena oli selvittää, oliko investointitarve osoitettu, oliko hankkeet saatu päätökseen aikataulussa ja suunnitellulla budjetilla ja olivatko uudet tai parannetut infrastruktuurit kokonaisuudessaan käytössä.
We assessed whether the investments resulted in higher passenger numbers and improved customer service, and whether the funded airports were financially viable. 
Tarkastuksessa arvioitiin, kasvoi-vatko matkustajamäärät ja paraniko asiakaspalvelu investointien ansiosta ja olivatko rahoitetut lentoasemat taloudellisesti kannattavia.
Our auditors carried out their work between May 2013 and October 2014, focusing on 20 EU‐funded airports in Estonia, Greece, Italy, Poland and Spain. 
Tarkastus toimitettiin toukokuun 2013 ja lokakuun 2014 välisenä aikana ja siinä keskityttiin 20:een EU:n rahoittamaan lentoasemaan Espanjassa, Kreikassa, Italiassa, Puolassa ja Virossa.
Between them they received more than €600 million of EU money from 2000 to 2013. 
Kyseiset lentoasemat saivat EU-varoja yhteensä yli 600 miljoonaa euroa vuosina 2000–2013.
The team reviewed the relevant legislation, air transport planning documents of the five Member States and publications of the main industry associations. 
Tarkastustiimi kävi läpi lainsäädäntöä, kyseisten viiden jäsenvaltion lentoliikennettä koskevia suunnitteluasiakirjoja ja alan keskeisten liittojen julkaisuja.
Most importantly, they travelled to the 20 airports to assess and obtain direct evidence on the outputs, use, results and impacts of the EU funding and the financial situation of the airports. 
Lisäksi tarkastajat tekivät käynnin 20 lentoasemalle arvioidakseen EU:n rahoituksen tuotoksia, käyttöä, tuloksia ja vaikutuksia sekä lentoasemien taloudellista tilannetta ja hankkiakseen niistä suoraa evidenssiä.
We concluded that the EU‐funded investments in airports had produced poor value for money. 
Tarkastajat totesivat, että EU:n rahoittamat lentoasemainvestoinnit olivat tuottaneet vain vähän vastinetta rahoille.
Too many air‐ ports, which were often in close proximity to each other, received funding for similar infrastructure and in many cases such infrastructure proved to be oversized. 
Liian monta lentoasemaa, jotka usein sijaitsivat lähellä toisiaan, saivat rahoitusta samanlaisiin infrastruktuureihin, ja rahoitetut infrastruktuurit olivat useissa tapauksissa ylimitoitettuja.
Only half of the audited airports succeeded in increasing their passenger numbers. 
Tarkastetuista lentoasemista vain puolet onnistui lisäämään matkustajamääriään.
Improvements in customer service or regional socioeconomic benefits, such as the cre‐ ation of additional jobs, were either not measured or not supported by evidence. 
Asiakaspalvelun paranemista tai alueellista sosioekonomista hyötyä (mm. uusien työpaikkojen luominen) ei mitattu tai niiden osalta ei esitetty evidenssiä.
We also found that seven of the airports were not financially self‐sustainable and will struggle to remain in operation without more public money. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että lentoasemista seitsemän ei ollut taloudellisesti omavaraisia ja niillä on vaikeuksia pysyä toiminnassa ilman julkista lisärahoitusta.
For most of the airports audited, our team found lengthy delays in construction and in the delivery of infrastructure. 
Tarkastustiimi havaitsi suurimmalla osalla tarkastetuista lentoasemista, että rakennustyöt ja infrastruktuurien toimitus viivästyivät pitkähköjä aikoja.
Almost half of the airports experienced cost overruns, which meant that the Member States had to spend almost €100 million more from their national budgets than initially envisaged. 
Kustannukset ylitettiin melkein puolella lentoasemista.
Our activities 21 Funding was not well coordinated by the Member States, as most countries had no strategic long‐term airport development plan. 
Toimintamme 21 Jäsenvaltiot eivät koordinoineet rahoitusta asianmukaisesti, sillä useimmissa maissa ei ollut strategista pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaa lentoasemille.
Moreover, the funding was insufficiently supervised by the Commission, which generally does not know which airports are receiving funding or what sums are involved. 
Komissio ei yleensä tiedä, mitkä lentoasemat saavat rahoitusta ja minkä verran ne saavat rahoitusta.
This situation prevents it from having a complete picture of all EU investments in airports and limits its possibilities for monitoring and ensur‐ ing that policies are properly designed and implemented. 
Tilanne estää komissiota saamasta kattavaa kuvaa kaikista EU:n lentoasemainvestoinneista ja rajoittaa sen mahdollisuuksia kohdistaa seurantaa ja varmistaa, että toimintapolitiikat on suunniteltu ja pantu täytäntöön asianmukaisesti.
Based on these findings, we recommended that starting with the 2014–20 programme period, the Commission should ensure that Member States only allocate EU funding to airport infrastructure in those airports which are financially viable and for which investment needs have been properly assessed and demonstrated. 
Tilintarkastustuomioistuin suositteli näiden havaintojen pohjalta, että komissio varmistaisi ohjelmakaudesta 2014–2020 alkaen, että jäsenvaltiot osoittavat EU:n rahoitusta lentoasemainfrastruktuureihin ainoastaan taloudellisesti kannattavilla lentoasemilla, joiden investointitarpeet on arvioitu ja osoitettu kunnolla.
We also recommended that Member States have coherent regional, national and supranational plans for airport devel‐ opment to avoid overcapacity, duplication and uncoordinated investments in airport infrastructure. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa lisäksi, että jäsenvaltioilla on oltava johdonmukaiset alueelliset, kansalliset ja ylikansalliset suunnitelmat lentoasemien kehitystä varten.
As a result it has put into action a radically different approach in the relevant legislation for the 2014–20 programme period. 
Se soveltaa täten asianomaisessa lainsäädännössä täysin erilaista lähestymistapaa ohjelmakaudella 2014–2020.
The report was presented to the European Parliament, which fully endorsed the ECA’s conclusions and recommendations. 
Kertomus esiteltiin Euroopan parlamentille, joka puolsi kaikkia tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöksiä ja suosituksia.
The publication of the report was met with a high level of media interest. 
Kertomuksen julkaiseminen herätti suurta kiinnostusta mediassa.
The media coverage was largest in Spain, but also included headlines in major international newspapers, television coverage and in social media. 
Lisäksi asiaa käsiteltiin yhtenä pääuutisaiheista merkittävissä kansainvälisissä sanomalehdissä ja televisiossa ja siitä keskusteltiin sosiaalisessa mediassa.