natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This raises concerns about the independence of the two areas of the ECB’s work, as does the fact that some ECB departments provide services to both functions without clear rules and reporting lines that would minimise possible conflicts of objectives. 
Tämä herättää huolta EKP:n kahden tehtäväalueen riippumattomuudesta kuten sekin, että osa EKP:n osastoista tarjoaa palveluita molemmille tehtäväalueille ilman selkeitä sääntöjä ja raportointikanavia, joiden avulla voitaisiin minimoida mahdolliset ristiriidat eri tehtäväalueiden tavoitteiden välillä.
VIII Internal audit is one such shared service. 
VIII Sisäinen tarkastus on yksi edellä mainituista tehtäväalueiden yhteisistä palveluyksiköistä.
We found that it was under-resourced for its work on the SSM, which is given less attention than other audit tasks. Although a satisfactory risk assessment has been made to determine necessary audit topics, the resources currently available to internal audit are inadequate to ensure that the most risky aspects of the SSM’s operations will be addressed within a reasonable timeframe. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että sisäisen tarkastuksen yksiköllä ei ole riittävästi resursseja YVM:ää koskevia tehtäviään varten, minkä vuoksi YVM saa osakseen vähemmän huomiota kuin muut tarkastustehtävät. Vaikka tarpeellisten tarkastusaiheiden määrittämistä varten on tehty tyydyttävä riskinarviointi, sisäisen tarkastuksen tämänhetkiset resurssit eivät riitä varmistamaan, että YVM:n toiminnan riskialtteimpia osia käsitellään kohtuullisessa ajassa.
IX The ECB’s efforts to ensure transparency and accountability for the SSM towards the European Parliament and the general public are potentially weakened by the lack of a proper mechanism for assessing and then reporting on supervisory effectiveness. 
IX EKP:n toimia YVM:n avoimuuden ja tilivelvollisuuden varmistamiseksi suhteessa Euroopan parlamenttiin ja suureen yleisöön saattaa heikentää se, että valvonnan vaikuttavuuden arviointiin ja siitä raportoimiseen ei ole olemassa asianmukaista menettelyä.
XThe level of supervisory staff was originally set by a very simple approach that relied on estimates of staffing for similar functions in National competent authorities before the SSM was established. 
XValvontahenkilöstön määrä määriteltiin alun perin hyvin yksinkertaisella menetelmällä, joka perustui kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ennen YVM:n perustamista kuuluneiden vastaavien toimintojen henkilöstömäärien arviointiin.
No detailed analysis of staffing needs for the new and much more demanding SSM framework was conducted, and therefore no direct link has been established between the supervisory examination programme and the allocation of resources, as required by legislation. There are indications that current staffing levels are insufficient. 
Uuden ja aiempaa merkittävästi vaativamman YVM-kehyksen henkilöstötarvetta ei analysoitu tarkemmin, minkä vuoksi valvontatarkkailuohjelman ja resurssien kohdentamisen välillä ei ole lainsäädännön edellyttämää suoraa yhteyttä. Tarkastuksessa havaittiin viitteitä siitä, että nykyiset henkilöstömäärät eivät ole riittäviä.
Executive summary 11 XI The SSM’s work of supervising the euro area’s more important banks, both on-site and off-site, is heavily dependent on staff appointed by national authorities. 
Tiivistelmä 11 XI YVM valvoo euroalueen merkittäviä pankkeja sekä paikalla tehtävän että muun valvonnan kautta. YVM on valvontatehtävässään hyvin riippuvainen kansallisten viranomaisten nimittämästä henkilöstöstä.
Thus, despite its overall responsibility, the ECB has insufficient control over the composition and skills of supervision and inspection teams or over the resources it can bring to bear. 
Näin ollen EKP:lla on kokonaisvastuustaan huolimatta liian vähän valtaa vaikuttaa valvonta-ja tarkastusryhmien kokoonpanoon ja osaamiseen tai käytettävissään oleviin resursseihin.
XII The allocation of resources to joint off-site supervisory teams, particularly from national authorities, has not matched the initial needs estimates, and the resulting constraints in terms of staff numbers could in many cases affect the teams’ ability to adequately supervise the banks for which they are responsible. 
XII Muuta kuin paikalla tehtävää valvontaa suorittaviin yhteisiin valvontaryhmiin kohdennetut resurssit, etenkin kansallisten viranomaisten osoittamat resurssit, eivät ole vastanneet alkuperäisiä tarvearvioita. Tästä seurannut henkilöstömäärän niukkuus voi monissa tapauksissa vaikuttaa ryhmien kykyyn valvoa vastuulleen kuuluvia pankkeja riittävän hyvin.
XIII The work of on-site supervision is likewise the ECB’s responsibility, but here the problem is that inspection teams typically include very few ECB staff. 
XIII Myös paikalla tehtävä valvonta kuuluu EKP:n vastuulle, mutta ongelmana on, että tarkastusryhmiin kuuluu tavallisesti hyvin vähän EKP:n henkilöstöä.
Moreover, in most cases inspections are headed up by the bank’s home or host supervisor. XIV Other issues we found to affect the conduct of on-site supervision included missing guidance on prioritisation for inspection requests, IT shortcomings and the need to improve the qualifications of National competent authority on-site inspectors. 
XIV Muita tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia paikalla tehtävään valvontaan vaikuttavia seikkoja ovat esimerkiksi puutteelliset ohjeet tarkastuksia koskevien pyyntöjen priorisoinnista, tietotekniset puutteet ja tarve parantaa tarkastuksia paikalla suorittavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tarkastajien pätevyystasoa.
In addition, owing to the length of the timeframe for issuing final recommendations, findings may be outdated by the time they are formally delivered to the inspected bank. 
Koska lopullisten suositusten antamismenettely on pitkä, tarkastuksissa tehdyt havainnot voivat olla jo vanhentuneita siinä vaiheessa, kun ne toimitetaan valvonnan kohteena olevan pankin tiedoksi virallisesti.
How could the SSM be improved? 
Miten YVM:ää voitaisiin parantaa?
XV Our recommendations are as follows: (a) In the area of governance, the ECB should: (i) seek to improve efficiency by further streamlining the decision-making process; (ii) examine the risk posed by the system of shared services to the separation of functions, establish separate reporting lines for cases where specific supervisory resources are concerned and look into giving the Chair and the Vice-Chair of the Supervisory Board stronger involvement in the budgetary process.; and (iii) assign internal audit skills and resources in such a way that higher-level risks are covered as and when appropriate. 
XV Tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavia toimia: a) Hallinnon ja ohjauksen alalla EKP:n olisi i) pyrittävä parantamaan tehokkuutta yksinkertaistamalla päätöksentekomenettelyä ii) tarkasteltava yhteisten palveluyksiköiden järjestelmästä tehtäväalueiden eriyttämiselle aiheutuvaa riskiä, luotava erilliset raportointikanavat tapauksissa, joissa on kyse valvontatehtäviin osoitetuista resursseista, ja selvitettävä mahdollisuutta vahvistaa EKP:n valvontaelimen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan osallistumista talousarviomenettelyyn ja iii) kohdennettava sisäisen tarkastuksen osaaminen ja resurssit niin, että suurimmat riskit katetaan tarpeen mukaan niiden edellyttämällä tavalla.
Executive summary 12 (b) In the area of accountability, the ECB should: (i) make available all documents requested for the Court to exercise its audit mandate; and (ii) develop and make public a formal performance framework to demonstrate the effectiveness of its supervisory activities. (c) In the area of off-site supervision (joint supervisory teams), the ECB should: (i) take steps to ensure that national authorities participate fully and proportionately in JST work; (ii) develop with NCAs methods to assess the suitability of prospective JST appointees and their subsequent performance; (iii) establish and maintain a comprehensive database of the skills, experience and qualifications of all JST staff; (iv) implement a formal, relevant training curriculum for all supervisory staff and consider setting up an off-site supervision certification programme; (v) develop a risk-based methodology to determine the target size and composition of each JST; and (vi) periodically review the clustering model used in supervisory planning and update it as necessary. 
Tiivistelmä 12 b) Tilivelvollisuuden alalla EKP:n olisi i) annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki sen pyytämät asiakirjat, jotta se voisi käyttää tarkas-tusvaltuuksiaan, ja ii) kehitettävä ja julkistettava virallinen tuloskehys, jonka avulla se voi osoittaa valvontatoimiensa vaikuttavuuden. c) Muun kuin paikalla tehtävän valvonnan (yhteisten valvontaryhmien) alalla EKP:n olisi i) toimittava sen varmistamiseksi, että kansalliset viranomaiset osallistuvat yhteisten valvontaryhmien toimintaan täysimääräisesti ja oikeasuhteisesti ii) kehitettävä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa menetelmiä, joilla arvioidaan yhteisten valvontaryhmien tulevien mahdollisten jäsenten sopivuutta ja heidän myöhempiä suorituksiaan iii) perustettava ja ylläpidettävä kaikkien yhteisiin valvontaryhmiin kuuluvien työntekijöiden taitoja, kokemusta ja pätevyyttä koskeva kattava tietokanta iv) pantava täytäntöön koko valvontahenkilöstölle tarkoitettu virallinen, tarkoituksenmukainen koulutusohjelma ja harkittava muuta kuin paikalla tehtävää valvontaa koskevan sertifiointiohjelman perustamista v) kehitettävä riskiperusteinen menetelmä kunkin yhteisen valvontaryhmän tavoitekoon ja -kokoonpanon määrittämiseen ja vi) tarkistettava säännöllisesti valvonnan suunnittelussa käytettävää luokittelumallia ja tarvittaessa päivitettävä sitä; luokittelun itsensä pitäisi perustua tuoreimpiin pankkikohtaisiin tietoihin. d) Paikalla tehtävän valvonnan alalla EKP:n olisi i) varmistettava, että sen oma henkilöstö osallistuu paikalla tehtäviin tarkastuksiin huomattavasti aiempaa enemmän ja että tarkastuksista aiempaa suurempaa osaa johtaa ulkomainen valvoja, ja ii) paikattava tietoteknisen järjestelmän puutteet ja parannettava tarkastuksia paikalla suorittavien tarkastajien yleistä osaamis-ja pätevyystasoa.
Introduction 13 01 The financial system is pivotal to the functioning of the economy. 
Johdanto 13 01 Rahoitusjärjestelmä on talouden toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeä.
A robust financial system plays a key role in the efficient allocation of resources and thereby contributes to sustainable economic growth. 
Vankka rahoitusjärjestelmä on keskeinen osa resurssien tehokasta kohdentamista ja edistää siten kestävää talouskasvua.
Disruption of financial stability can lead to high costs for the state and the economy as a whole. 
Rahoitusvakauden häiriintymisestä voi aiheutua suuret kustannukset valtioille ja koko taloudelle.
02 In the run-up to the global financial crisis, European banks were mainly characterised by mispricing of risk (e.g. derivatives, real estate, sovereign risk), while their balance sheets rapidly expanded against insufficient capital and liquidity buffers. 
02 Maailmanlaajuista finanssikriisiä edeltävinä vuosina eurooppalaisille pankeille oli luonteenomaista riskien väärinhinnoittelu (esim. johdannaiset, kiinteistöt ja valtion luottoriskit), ja pankkien taseet kasvoivat nopeasti suhteessa riittämättömiin pääoma-ja maksuvalmiuspuskureihin.
This weak risk management, combined with low interest rates, led to excessive risk-taking, a credit boom and unsustainable leverage, while at the same time contributing to the creation of large macroeconomic imbalances in several EU Member States. 
Tämä heikko riskienhallinta ja alhaiset korot johtivat liialliseen riskinottoon, luottokannan voimakkaaseen kasvuun ja kestämättömään velkaantumiseen sekä edistivät makrotalouden merkittävän epätasapainon syntymistä useissa EU:n jäsenvaltioissa.
Unfortunately, these weaknesses were not identified early enough for them to be remedied satisfactorily. 
Näitä heikkouksia ei valitettavasti havaittu ajoissa, jotta ne olisi voitu korjata tyydyttävästi.
Due to the interconnected nature of modern financial systems, problems in one country rapidly spilled over national borders, causing financial distress in other EU countries. 
Koska nykyiset rahoitusjärjestelmät ovat kytköksissä toisiinsa, yhdessä maassa esiintyneet ongelmat levisivät pian sen rajojen ulkopuolelle ja aiheuttivat rahoitusvaikeuksia myös muissa EU-maissa.
03 As liquidity dried up and the economic downturn further impacted credit quality, many banks were revealed to be extremely vulnerable and in need of support from the public sector. 
03 Kun maksuvalmius heikkeni olemattomaksi ja talouden taantuma vaikutti luottojen laatuun, monet pankit paljastuivat erittäin haavoittuvaisiksi ja tarvitsivat julkisen sektorin tukea.
In the euro area in particular, the arrangements for economic and monetary union (EMU) were shown to have deep-rooted structural deficiencies. 
Erityisesti euroalueella talous-ja rahaliittoa (EMU) koskevissa järjestelmissä ilmeni syvään juurtuneita rakenteellisia puutteita.
04 One important factor was that the regulation and supervision of credit institutions were national responsibilities. 
04 Eräs merkittävä tekijä oli se, että luottolaitosten sääntely ja valvonta kuului jäsenvaltioiden vastuulle.
The lack of a single European supervisory authority meant ‘substantial differences in the powers granted to national supervisors in different Member States’1. 
Yhteisen eurooppalaisen valvontaviranomaisen puuttuminen merkitsi tuolloin, että eri jäsenvaltioiden kansallisten valvontaviranomaisten toimivaltuuksissa on merkittäviä eroja1.
1 European Commission, ‘Report of the High-Level Group on Financial Supervision in the EU’, Brussels, 2009. 
1 Euroopan komissio, EU:n finanssivalvontaa käsitelleen korkean tason työryhmän raportti Report of the High-Level Group on Financial Supervision in the EU, Bryssel, 2009.
Introduction 14 05 Another deficiency was that in 2012, the institutional architecture of the EMU was seen as insufficient to prevent ‘the harmful interplay between the fragilities of sovereigns and the vulnerabilities of the banking sector2’. 
Johdanto 14 05 Toinen puute oli se, että EMU:n institutionaalista rakennetta pidettiin vuonna 2012 riittämättömänä estämään ”valtioiden heikkouksien keskinäistä haitallista vaikutusta ja pankkisektorin haavoittuvuutta”2.
A crisis in a national banking system would affect the government and vice versa. 
Kansallisen pankkijärjestelmän kriisi saattoi siis vaikuttaa valtionhallintoon ja päinvastoin.
The interdependence of banks and governments rendered the euro area fragile and further complicated the task of resolving the crisis (see Figure 1). 
Pankkien ja valtioiden keskinäinen riippuvuussuhde teki euroalueesta hauraan ja vaikeutti kriisin ratkaisemista entisestään (ks. kaavio 1).
Introduction 15 Establishment of the European banking union 06 In 2012, European leaders took the decision to deepen the EMU by creating a European banking union in order to ‘break the vicious circle between banks and states’3 and address the weaknesses affecting the banking sector in euro-area countries. 
Johdanto 15 Euroopan pankkiunionin perustaminen 06 Euroopan johtajat päättivät vuonna 2012 syventää talous-ja rahaliittoa luomalla Euroopan pankkiunionin, jotta voitaisiin ”murtaa pankkien ja valtionvelan välinen noidankehä”3 ja puuttua euroalueen maiden pankkeihin vaikuttaviin puutteisiin.
The main purpose of banking union is to make European banking more transparent, unified and safer within a stable and well-functioning financial system (see Table 1). 
Pankkiunionin päätarkoitus on tehdä Euroopan pankkijärjestelmästä avoimempi, yhtenäisempi ja turvallisempi osana vakaata ja toimivaa rahoitusjärjestelmää (ks. taulukko 1).
3 The creation of the European banking union was announced at a special European summit on 29 June 2012. 
Pankkiunionin tarkoitus 3 Euroopan pankkiunionin perustamisesta ilmoitettiin EU:n huippukokouksessa 29. kesäkuuta 2012.
Subsequently, on 5 December 2012, the President of the European Council, in close cooperation with the Presidents of the European Commission, the Eurogroup and the European Central Bank, published a report entitled ‘Towards a Genuine Economic and Monetary Union’. 
Tämän jälkeen, 5. joulukuuta 2012, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja julkaisi tiiviissä yhteistyössä Euroopan komission puheenjohtajan, euroryhmän puheenjohtajan ja Euroopan keskuspankin pääjohtajan kanssa laatimansa raportin Kohti todellista talous-ja rahaliittoa.
Three years later, on 22 June 2015, the five Presidents (now including the President of the European Parliament) presented a follow-up report ‘Completing Europe’s Economic and Monetary Union’. 
Kolme vuotta myöhemmin, 22. kesäkuuta 2015, viisi puheenjohtajaa/pääjohtajaa (joukkoon oli liittynyt myös Euroopan parlamentin puhemies) esitteli jatko-raportin Euroopan talous-ja rahaliiton viimeistely.
4 Prudential rules refer to the legislation introduced to improve the financial soundness of credit institutions. ...more transparent by consistently applying common rules and administrative standards for supervision, recovery and resolution of banks ...safer by intervening early if banks face problems in order to help prevent them from failing, and – if necessary – to ensure the efficient resolution (winding-down) of failing banks. 
4 Vakavaraisuussäännöillä tarkoitetaan luottolaitosten taloudellisen vakauden parantamiseksi annettua lainsäädäntöä. Pankkiunioni tekee Euroopan pankeista: ... yhtenäisempiä kotimaista ja ulkomaista pankkitoimintaa käsitellään samalla tavoin, eikä pankkien vakavaraisuus enää riipu niiden sijaintivaltion vakavaraisuudesta ... avoimempia kaikkien pankkien valvonnassa sekä elvytyksessä ja kriisinratkaisussa noudatetaan samoja sääntöjä ja standardeja ... turvallisempia pankkien joutuessa vaikeuksiin tilanteeseen puututaan nopeasti, ja pankit joko saatetaan uudelleen toimintakykyisiksi tai – tarvittaessa – varmistetaan, että ongelmapankkien toiminta lopetetaan Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella (pankkivalvon-taa koskeva EKP:n verkkosivusto).
Table 1 Introduction 16 08 The setting-up of the SSM in November 2014 has been called the ‘greatest step towards deeper economic integration since the creation of Economic and Monetary Union’5. 
Johdanto 16 08 YVM:n perustamisen marraskuussa 2014 on sanottu olleen ”suurin askel kohti syvempää taloudellista yhteistyötä Euroopassa sitten talous-ja rahaliiton perus-tamisen”5.
It is a necessary basis for the other pillars of banking union: the Single Resolution Mechanism and, possibly, an EU-wide deposit insurance scheme. 
Se on välttämätön perusta muille pankkiunionin osille eli yhteiselle kriisinratkaisumekanismille ja mahdolliselle EU:n laajuiselle talletussuojajärjestel-mälle.
It was also seen by legislators as crucial for breaking the link between national governments and banks and reducing the risk of future systemic banking crises. 
Lainsäädäntövallan käyttäjät pitivät sitä myös olennaisen tärkeänä keinona katkaista kansallisten hallitusten ja pankkien välinen yhteys ja vähentää tulevien pankkijärjestelmäkriisien riskiä.
Furthermore, the SSM’s regulatory and supervisory framework aims at keeping pace with continuous developments in the global financial environment, which is marked by complex international agreements and commitments (e.g. the Basel Accords)6 and thus removing the option for banks of transferring riskier activities to jurisdictions where regulation is more lax. 
YVM:n sääntely-ja valvontakehyksellä pyritään myös pysymään mukana jatkuvassa kehityksessä, jota tapahtuu globaalissa rahoi-tusympäristössä, jolle ovat leimallisia monimutkaiset kansainväliset sopimukset ja sitoumukset (esim. Baselin sopimukset)6, ja siten poistamaan pankeilta mahdollisuus siirtää riskialttiimpia toimintoja sellaisille oikeudenkäyttöalueille, joilla sääntely on löyhempää.
09 The SSM comprises the European Central Bank (ECB) and the national authorities with responsibility for banking supervision (‘national competent authorities’ or NCAs) in the participating Member States. 
09 YVM koostuu Euroopan keskuspankista (EKP) ja YVM:ään osallistuvien jäsenvaltioiden pankkivalvonnasta vastaavista kansallisista viranomaisista (’kansalliset toimivaltaiset viranomaiset’).
The SSM Regulation7 makes these bodies responsible for the micro-prudential supervision of all credit institutions in the participating Member States8. 
YVM-asetuksen7 mukaan nämä elimet ovat vastuussa kaikkien luottolaitosten mikrotason vakauden valvonnasta osallistuvissa jäsenvaltioissa8.
Article 6(1) gives the ECB responsibility for the effective and consistent functioning of the SSM. 
Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa EKP:lle annetaan vastuu YVM:n tehokkaasta ja johdonmukaisesta toiminnasta.
Under Article 5, the SSM also carries out macro-prudential tasks (see Box 1). 
Asetuksen 5 artiklan mukaan YVM hoitaa myös makrotason vakauden valvonnan tehtäviä (ks. laatikko 1).
5 Foreword by Mario Draghi to the ECB’s 2014 annual report on supervisory activities. 
5 Mario Draghin esipuhe, EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksessa vuodelta 2014.
6 Herman Van Rompuy, President of the European Council, Jose Manuel Barroso, President of the European Commission, Jean-Claude Juncker, President of the Eurogroup, and Mario Draghi, President of the European Central Bank, ‘Towards a Genuine Economic and Monetary Union’, December 2012. 
6 Herman Van Rompuy, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, Jose Manuel Barroso, Euroopan komission puheenjohtaja, Jean-Claude Juncker, euroryhmän puheenjohtaja, ja Mario Draghi, Euroopan keskuspankin pääjohtaja, Kohti todellista talous-ja rahaliittoa, joulukuu 2012.
7 Council Regulation (EU) No 1024/2013 of 15 October 2013 conferring specific tasks on the European Central Bank concerning policies relating to the supervision of credit institutions (OJ L 287, 29.10.2013, p. 
7 Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s.
8 All euro-area countries (Belgium, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, Netherlands, Austria, Portugal, Slovenia, Slovakia and Finland) automatically participate in the SSM. 
8 Kaikki euroalueen maat (Belgia, Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Slovenia, Slovakia ja Suomi) osallistuvat YVM:ään automaattisesti.
Non-euro Member States can choose to participate through a system of ‘close cooperation’ with the ECB. 
Euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot voivat halutessaan osallistua mekanismiin toimimalla ”tiiviissä yhteistyössä” EKP:n kanssa.
Micro and macro-prudential supervision Micro-prudential supervision is designed to ensure the financial health of individual banks. 
Mikro-ja makrotason vakauden valvonta Mikrotason vakauden valvonnalla pyritään varmistamaan yksittäisten pankkien vakavaraisuus.
Macro-prudential supervision is designed to detect risks to the stability of the financial system as a whole stemming primarily from macroeconomic developments. 
Makrotason vakauden valvonnalla pyritään havaitsemaan ennen kaikkea makrotalouden kehityksestä johtuvia koko rahoitusjärjestelmän vakautta koskevia riskejä.
While the goals of the two levels of supervision are distinct, the instruments used tend to coincide: a macro-prudential instrument may be used for micro-prudential supervisory evaluation and intervention and vice versa. 
Vaikka molemmilla valvonnan tasoilla on omat tavoitteensa, niissä käytetään usein samoja välineitä: makrovakautta koskevaa välinettä voidaan hyödyntää mikrotason vakauden arvioinnissa ja vakautta koskevissa toimissa ja päinvastoin.
What varies is the logic and scope of their use. 
Niiden käytön logiikka ja ala vain vaihtelevat.