natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Subsidiary protection: Applicants who do not qualify for refugee status, but who cannot return to their country of origin due to a real risk of suffering serious harm (torture or inhuman or degrading treatment, death penalty or execution, serious individual threat to the life or person as result of indiscriminate violence) have the right to subsidiary protection. 
Toissijainen suojelu: Toissijaiseen suojeluun ovat oikeutettuja hakijat, joiden kohdalla pakolaisaseman saamisen edellytykset eivät täyty, mutta jotka eivät voi palata alkuperämaahansa, koska on olemassa todellinen vaara, että he joutuvat kärsimään vakavaa haittaa (kidutus taikka epäinhimillinen tai halventava kohtelu, kuolemanrangaistus tai teloitus, mielival-taisesta väkivallasta johtuva henkilön henkeä tai ruumiillista koskemattomuutta uhkaava vakava henkilökohtainen vaara).
Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 6 EXECUTIVE SUMMARY I. The EU’s SOLID programme supports actions to foster integration of third-country nationals in EU Member States and strengthen solidarity by sharing the financial burden resulting from the management of common external borders and the implementation of common policies on asylum and immigration. 
Erityiskertomus nro 22/2012 – Edistävätkö Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista? 6 TIIVISTELMÄ I. EU:n Solid-ohjelmalla tuetaan toimia, joilla edistetään kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista EU:n jäsenvaltioihin ja lisätään yhteisvastuullisuutta jakamalla yhteisten ulkorajojen hallinnoinnista ja yhteisen turvapaikka-ja maahanmuuttopolitiikan toteuttamisesta aiheutuva taloudellinen rasite.
The objective of the Court’s audit was to assess whether the European Integration Fund and European Refugee Fund, forming part of the SOLID programme, contribute effectively to the integration of third-country nationals. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, edistävätkö Solid-ohjelmaan osallistuvat Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista.
These funds are implemented by the Commission and Member States through shared management. 
Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat rahastoja yhdessä.
The Court found that it was not possible for the Commission or Member States to assess the contribution of the SOLID funds to integration because audited Member States did not set proper targets or indicators for their annual programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission ja jäsenvaltioiden oli mahdotonta arvioida Solid-rahastojen vaikutusta kotouttamiseen, sillä tarkastetut jäsenvaltiot eivät määrittäneet vuosiohjelmiaan varten tarkoituksenmukaisia tavoitearvoja tai indikaattoreita.
The Commission’s intermediate report on results achieved and on qualitative and quantitative aspects of the implementation, based on Member States’ reports, did not provide enough information for the Funds to be evaluated or steered. 
Jäsenvaltioiden raportteihin pohjautuvassa komission välikertomuksessa, jossa käsiteltiin saavutettuja tuloksia ja täytäntöönpanoa koskevia laadullisia ja määrällisiä seikkoja, ei annettu riittävästi tietoja rahastojen arviointia ja ohjausta varten.
At the level of individual projects, the sample audited by the Court showed positive results but these could not be linked to success at a higher level, not least because the implementation rate was low in the 2007 and 2008 national annual programmes. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamasta otoksesta saatiin myönteisiä tuloksia yksittäisten hankkeiden tasolla, mutta tuloksia ei ollut mahdollista kytkeä onnistumiseen ylemmällä tasolla. Syynä tähän oli etenkin se, että vuosien 2007 ja 2008 kansallisten vuosiohjelmien toteuttamisaste oli alhainen.
Later programmes have not yet been completed. 
Myöhempiä ohjelmia ei ole vielä saatu päätökseen.
The effectiveness of the Funds has been hampered by the design of the SOLID programme, which is fragmented, burdensome and inadequately coordinated with other EU funds. The splitting of funding for target groups which have similar needs has created problems for authorities and beneficiaries. 
Solid-ohjelman rakenne on vähentänyt rahastojen vaikuttavuutta. Ohjelma on sirpaleinen ja työläs, ja koordinointi EU:n muiden rahastojen kanssa on riittämätöntä. Rahoituksen hajauttaminen eri kohderyhmille, joilla kuitenkin on samankaltaiset tarpeet, on aiheuttanut ongelmia sekä viranomaisille että edunsaajille.
This, together with the combination of multiple funds and annual programming, plus a long chain of controls by three authorities, has led to excessive administration out of proportion to the size of the funds involved. 
Tämä seikka yhdessä sen kanssa, että rahastoja on lukuisia ja ohjelmatyö vuosittaista ja kolme eri viranomaista toteuttaa pitkän valvontamenettelyketjun, on johtanut rahastojen kokoon nähden suhteettoman suureen hallinnolliseen rasitteeseen.
Insufficient coherence and complementarity with other EU funds leads to overlaps, missed opportunities for synergy and a risk of double-funding. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Toiminta ei ole muihin EU:n rahastoihin nähden riittävän johdonmukaista ja täydentävää, mistä seuraa päällekkäisyyksiä, menetettyjä synergiatilaisuuksia ja kaksinkertaisen rahoituksen riski. Erityiskertomus nro 22/2012 – Edistävätkö Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista?
V. Responsible Authorities are mostly fulfilling their key functions, despite the problems inherent in the design and staff shortages. 
V. Vastuuviranomaiset hoitavat useimmiten keskeiset tehtävänsä asianmukaisesti rakenteellisista ongelmista ja henkilöstön puutteesta huolimatta.
However, the SOLID programme suffered from delays from the start, with late adoption of the legislation. This led to late submission of programmes, implementing rules and guidance not being available until well into the programmes’ implementation, and misunderstandings about the relative roles of the three authorities. 
Solid-ohjelmassa on kuitenkin ilmennyt viiveitä alusta lähtien, kun sitä koskevan lainsäädännön vahvistaminen viivästyi. Tämän vuoksi ohjelmien esittäminen myöhästyi, sillä soveltamissäännöt ja ohjeet saatiin käyttöön vasta, kun ohjelmien täytäntöönpano oli jo hyvässä vauhdissa. Lisäksi syntyi väärinkäsityksiä kyseisten kolmen viranomaisen keskinäisistä rooleista.
Delays continue to feature, both in Member States’ submission of programmes and reports, and in the Commission reviewing and giving its approval. Furthermore, weaknesses in the set-up of Member States’ Management and Control Systems were not identified early enough by the Commission and serious failures by Certifying and Audit Authorities persist in one Member State. 
Jäsenvaltiot esittävät yhä ohjelmia ja raportteja myöhässä, ja komission arviot ja hyväksyntä viivästyvät. Komissio ei myöskään havainnut jäsenvaltioiden hallinnointi-ja valvontajärjestelmien puutteita riittävän ajoissa, ja yhdessä jäsenvaltiossa ilmenee edelleen todentamis-ja tarkastusviranomaisiin liittyviä puutteita.
The Court recommends that: (a) The legislator should simplify the programming arrangements with single national programmes to cover the whole period. (b) In establishing management and control systems, the Commission and Member States should give due consideration to proportionality with the amount of funds involved and the impact on resources, as well as drawing on previous experience in similar funds. (c) The Commission should carry out a comprehensive assessment of needs for integration regardless of whether migrants have EU or third-country nationality. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: a) Lainsäätäjän olisi yksinkertaistettava ohjelmasuunnittelun järjestelyjä siten, että yksi kansallinen ohjelma kattaisi koko jakson. b) Komission ja jäsenvaltioiden olisi hallinnointi-ja valvontajärjestelmiä luodessaan suhteutettava ne asianomaisiin tukimääriin ja resursseihin kohdistuviin vaikutuksiin sekä hyödynnettävä vastaavista rahastoista aiemmin saatuja kokemuksia. c) Komission olisi laadittava kotouttamisesta perusteellinen tarpeidenarviointi, joka käsittää niin EU:n kuin kolmansien maiden kansalaiset.
Based on this assessment, an appropriate fund(s) structure should be designed which ends the separation of the target population on the basis of nationality and which is oriented towards the needs of the final beneficiaries. 
Arvion pohjalta olisi suunniteltava rahastoa/rahastoja varten tarkoituksenmukainen rakenne, jossa ei enää ero-teltaisi kohderyhmiä kansallisuuden perusteella ja joka vastaisi lopullisten edunsaajien tarpeita.
Setting an obligatory priority to fund third-country nationals would ensure that they receive the necessary specific attention. 
Mää-räämällä, että rahoitusta on ensisijaisesti myönnettävä kolmansien maiden kansalaisia varten, varmistettaisiin, että nämä saavat tarvitsemansa erityishuomion.
EXECUTIVE SUMMARY (d) The Commission should place greater importance on obtaining concrete details on the assurance of coherence and complementarity in EU funds from Member States. (e) The Commission and Member States should set up an obligatory system of common indicators, and Member States should set target values for national programmes. (f) For the start of the new programme, the Commission should ensure that its key guidelines are ready in advance and that Member States have set up adequate Management and Control Systems. 
TIIVISTELMÄ d) Komission olisi enemmän painotettava sitä, että jäsenvaltiot antavat sille konkreettisia yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten EU-varojen käytön johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä on huolehdittu. e) Komission ja jäsenvaltioiden olisi perustettava pakollinen yhteinen indikaattorijärjestelmä, ja jäsenvaltioiden olisi määritettävä kansallisille ohjelmille tavoitearvot. f) Uuden ohjelman alkaessa komission olisi varmistettava, että tärkeimmät suuntaviivat ovat käytettävissä jo ennalta ja että jäsenvaltiot ovat perustaneet asianmukaiset hallinnointi-ja valvontajärjestelmät. 7 Erityiskertomus nro 22/2012 – Edistävätkö Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista?
Integration of third-country nationals1 is high on the political agenda of the Member States and, during the last decade, the EU has considerably increased its activities in this area. 
Kolmansien maiden kansalaisten1 kotouttaminen on tärkeällä sijalla jäsenvaltioiden poliittisella asialistalla, ja EU on viimeisten kymmenen vuoden aikana lisännyt huomattavasti aktiivisuuttaan tällä alalla.
Though there is no formal definition of integration for the EU, the ‘Common basic principles for immigrant integration policy’ interpret integration as ‘a dynamic, two-way process of mutual accommodation by all immigrants and residents of Member States’ based on ’the respect of the basic values of the European Union’2. 
EU:ssa ei ole virallista määritelmää kotouttamisesta, mutta maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteisissä perusperiaatteissa katsotaan kotouttamisen olevan ”dynaaminen kaksisuuntainen prosessi, jonka aikana sekä maahanmuuttajat että jäsenvaltioiden asukkaat joutuvat joustamaan” ja johon ”kuuluu Euroopan unionin perusarvojen kunnioittaminen”2.
The common basic principles identify the following as key ingredients for integration: employment, knowledge of the host society’s language and culture, education, equal access to goods and services as well as political participation. 
Yhteisissä perusperiaatteissa yksilöidään seuraavat kotouttamisen keskeiset osatekijät: työllistyminen, tiedot vastaanottavan yhteiskunnan kielestä ja kulttuurista, koulutus, tasavertainen tuotteiden ja palvelujen saatavuus ja osallistuminen poliittiseen toimintaan.
Integration policy has evolved as a part of immigration policy which, being at the very heart of state sovereignty, for a long time remained largely within the competence of individual Member States. 
Kotouttamispolitiikka on kehittynyt osana maahanmuuttopolitiikkaa, joka on valtion suvereniteetin ydinkysymyksiä ja kuului siksi kauan suurelta osin yksittäisten jäsenvaltioiden toimivaltaan.
With the coming into force of the Amsterdam Treaty in 1999, the European Un-ion3 gained competence in immigration matters and committed itself to develop ‘an area of freedom, security and justice’. 
Amsterdamin sopimuksen tullessa voimaan vuonna 1999 Euroopan unioni3 sai lisää toimivaltuuksia maahanmuuton osalta. Se sitoutui luomaan ”vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen”.
The Tampere European Council in 1999 concluded that the EU ‘must ensure fair treatment of third-country nationals who reside legally on the territory of its Member States’, calling for a ‘more vigorous integration policy’ to grant rights and obligations to third-country nationals comparable with those of EU citizens. 
Vuonna 1999 Tampereella kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että EU:n ”on varmistettava jäsenvaltioidensa alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu”, ja vaati ”tehokkaampaa kotouttamispolitiikkaa”, jonka avulla olisi pyrittävä takaamaan kolmansien maiden kansalaisille oikeudet ja velvollisuudet, jotka ovat verrattavissa EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin.
While integration policy remains a national competence, the Member States recognise that the ‘failure of an individual Member State to develop and implement a successful integration policy can have in different ways adverse implications for other Member States and the European Union’ 4. 
Kotouttamispolitiikka kuuluu yhä jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta jäsenvaltiot myöntävät, että ”yksittäisen jäsenvaltion epäonnistuminen tuloksellisen kotouttamispolitiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa voi aiheuttaa erilaisia haittavaikutuksia muissa jäsenvaltioissa ja koko Euroopan unionissa”4.
In addition, successful integration is seen as crucial for economic and social cohesion in the EU as well as for realising the full positive potential of migration in building a competitive and sustainable economy5. 
Lisäksi onnistunutta kotouttamista pidetään ratkaisevan tärkeänä EU:n taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle sekä maahanmuuton kilpailukykyisen ja kestävän talouden rakentamiseen liittyvän myönteisen potentiaalin täysimääräiselle toteutumiselle5.
1 Citizens from countries outside the European Union (non-EU citizens). 
1 Euroopan unioniin kuulumattoman maan kansalaiset (muut kuin EU:n kansalaiset).
2 Common Basic Principles for Immigrant Integration Policy in the European Union adopted by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States on 19 November 2004. 
2 Neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 19. marraskuuta 2004 vahvistamat maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteiset perusperiaatteet Euroopan unionissa.
4 Council conclusions establishing the Common Basic Principles for Immigrant Integration Policy, recital 4. 
4 Maahanmuuttajien kotouttamispolitiikan yhteisiä perusperiaatteita koskevat neuvoston päätelmät, johdanto-osan 4 kappale.
5 Stockholm Programme 2009, Common Agenda 2011, Council Conclusions on the Common Agenda 2011, EU 2020 strategy. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
5 Tukholman ohjelma 2009, Yhteinen toimintasuunnitelma 2011, Yhteistä toimintasuunnitelmaa koskevat neuvoston päätelmät 2011 ja EU 2020 -strategia. Erityiskertomus nro 22/2012 – Edistävätkö Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista?
Firstly, the EU develops the legislative/normative framework with the adoption of legally binding and non-binding instruments in the area7. 
Ensinnäkin EU kehittää lainsäädännöllistä kehystä / sääntelykehystä hyväksymällä alaa koskevia välineitä, jotka joko ovat tai eivät ole oikeudellisesti sitovia7.
Secondly, it facilitates the exchange of good practices between Member States through networks and handbooks8. 
Toiseksi EU helpottaa verkostojen ja käsikirjojen avulla hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken8.
Thirdly, the EU supports integration through financial instruments, specifically, the ‘General Programme on Solidarity and Management of Migration Flows for the period 2007–13’ (SOLID programme, see Table). 
Kolmanneksi EU tukee kotouttamista rahoitusvälineiden ja etenkin yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaan yleisohjelman (2007–2013) kautta (Solid-ohjelma, ks. taulukko).
6 COM(2005) 389 final of 1 September 2005 — A Common Agenda for Integration — Framework for the Integration of Third-Country Nationals in the European Union. 
6 KOM(2005) 389 lopullinen, 1. syyskuuta 2005, yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle – puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa.
7 The Common Basic Principles taking the form of non-binding guidelines. 
7 Yhteiset perusperiaatteet eivät ole sitovia suuntaviivoja.
8 Examples are the National Contact Points on Integration, the European Integration Forum, the Handbooks on Integration. 
8 Esimerkkeinä mainittakoon kotouttamisasioiden kansalliset yhteyspisteet, Euroopan kotouttamisfoorumi ja kotouttamisen käsikirjat.
TABLE SOLID PROGRAMME FUNDS, 2007–13 9 Financial instrument Implementation EU funds (million euro) European Integration Fund (EIF) 2007–13 830 European Refugee Fund (ERF) 2008–13 623 External Borders Fund (EBF) 2007–13 1 908 European Return Fund (RF) 2008–13 681 Total 4 043 Note: Detail may not sum to totals because of rounding. 
TAULUKKO SOLID-OHJELMAAN OSALLISTUVAT RAHASTOT, VUODET 2007–2013 9 Rahoitusväline Täytäntöönpanokausi EU:n varat (miljoonaa euroa) Euroopan kotouttamisrahasto 2007–2013 830 Euroopan pakolaisrahasto 2008–2013 623 Ulkorajarahasto 2007–2013 1 908 Euroopan palauttamisrahasto 2008–2013 681 Yhteensä 4 043 Huom: Eritellyt määrät eivät pyöristyksen vuoksi välttämättä täsmää yhteismääriin.
The SOLID programme aims to improve management of migratory flows at the level of the European Union and to strengthen solidarity between Member States. 
Solid-ohjelman tarkoituksena on parantaa maahanmuuttovirtojen hallintaa Euroopan unionin tasolla ja lisätä jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuutta.
It shares the financial burden resulting from the integrated management of common external borders and the implementation of common policies on asylum and immigration. 
Ohjelma on mukana jakamassa taloudellista rasitetta, joka aiheutuu yhteisten ulkorajojen yhdennetystä hallinnasta sekä yhteisen turvapaikka-ja maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanosta.
The programme is composed of four Funds: the External Borders Fund, the European Return Fund, the European Refugee Fund and the European Fund for the Integration of third-country nationals. 
Ohjelmaan osallistuu neljä rahastoa: ulkorajarahasto, Euroopan paluurahasto, Euroopan pakolaisrahasto ja eurooppalainen rahasto kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten.
Figure 1 shows the 2010 EIF commitments by Member State. 
Kaaviossa 1 esitetään Euroopan kotouttamisrahaston sitoumukset jäsenvaltioittain jaoteltuna.
FIGURE 1 2010 EIF COMMITMENTS BY MEMBER STATE Luxembourg Latvia Hungary Austria Belgium Poland Sweden Portugal Netherlands Czech Republic Greece France Source: EIF allocation calculation, 2010. 
KAAVIO 1 EUROOPAN KOTOUTTAMISRAHASTON SITOUMUKSET JÄSENVALTIOITTAIN VUONNA 2010 Luxemburg Latvia Unkari Itävalta Belgia Puola Ruotsi Portugali Alankomaat Tšekin tasavalta Kreikka Ranska Muut 10 Saksa Lähde: Euroopan kotouttamisrahaston varojen kohdentamista koskevat laskelmat vuodelta 2010.
10 Others Germany Italy United Kingdom Spain Total: 103 million euro Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
Italia Yhdistynyt kuningaskunta Espanja Yhteensä: 103 miljoonaa euroa Erityiskertomus nro 22/2012 – Edistävätkö Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista?
10 Decision No 573/2007/EC of the European Parliament and of the Council of 23 May 2007 establishing the European Refugee Fund for the period 2008 to 2013 as part of the General programme Solidarity and Management of Migration Flows and repealing Council Decision 2004/904/EC (‘ERF Decision’) (OJ L 144, 6.6.2007, p. 
10 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 573/2007/EY, tehty 23 päivänä toukokuuta 2007, Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa ja neuvoston päätöksen 2004/904/EY kumoamisesta (pakolaisrahastosta tehty päätös) (EUVL L 144, 6.6.2007, s.
Commission Decision 2008/22/EC of 19 December 2007 laying down rules for the implementation of Decision No 573/2007/EC (OJ L 7, 10.1.2008, p. 
Komission päätös 2008/22/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2007, päätöksen N:o 573/2007/EY soveltamissäännöistä EUVL L 7, 10.1.2008, s.
Two of the programme’s four Funds concern integration. 
Ohjelmaan osallistuvista neljästä rahastosta kaksi liittyy kotouttamiseen.
The European Integration Fund (EIF) supports Member States in facilitating the social, civic and cultural integration of third-country nationals into European societies (see Box 1)9. 
Euroopan kotouttamisrahasto auttaa jäsenvaltioita edistämään kolmansien maiden kansalaisten sosiaalista, yhteiskunnallista ja kulttuurista kotoutumista Euroopan yhteiskuntiin (ks. laatikko 1)9.
According to its legal base, the Fund should focus primarily on the integration of newly arrived third-country nationals. 
Oikeusperustansa mukaan rahaston tulisi ensisijaisesti keskittyä vasta maahan saapuneiden kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiseen.
The European Refugee Fund (ERF) targets asylum policy support and aims to reinforce the efforts made by the Member States in receiving refugees and displaced persons, including integration measures (see Box 2)10. 
Euroopan pakolaisrahaston tarkoituksena on tukea turvapaikkapolitiikkaa. Se pyrkii lujittamaan jäsenvaltioiden ponnisteluja pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamiseksi, kotouttamistoimenpiteet mukaan lukien (ks. laatikko 2)10.
Both the EIF and ERF provide financing of 50 % of eligible project costs and up to 75 % in specific cases, the remainder being funded from national sources. 
Euroopan kotouttamisrahastosta ja Euroopan pakolaisrahastosta voidaan myöntää rahoitusta määrä, joka vastaa enintään 50:tä prosenttia tukikelpoisista hankekuluista, erityistapauksissa jopa 75:tä prosenttia.
9 Council Decision 2007/435/EC of 25 June 2007 establishing the European Fund for the Integration of third-country nationals for the period 2007 to 2013 as part of the General programme Solidarity and Management of Migration Flows 2007/435/EC (‘EIF Decision’) (OJ L 168, 28.6.2007, p. 
9 Neuvoston päätös 2007/435/EY, tehty 25 päivänä kesäkuuta, eurooppalaisen rahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa (kotouttamisrahastosta tehty päätös) (EUVL L 168, 28.6.2007, s.
Commission Decision 2008/457/EC of 5 March 2008 laying down rules for the implementation of Council Decision 2007/435/EC (OJ L 167, 27.6.2008, p. 
Komission päätös 2008/457/EY, tehty 5 päivänä maaliskuuta 2008, neuvoston päätöksen 2007/435/EY soveltamissäännöistä (EUVL L 167, 27.6.2008, s.
69). © Poradna pro integraci. Special Report No 22/2012 – Do the European Integration Fund and European Refugee Fund contribute effectively to the integration of third-country nationals? 
69). © Poradna pro integraci. Erityiskertomus nro 22/2012 – Edistävätkö Euroopan kotouttamisrahasto ja Euroopan pakolaisrahasto vaikuttavalla tavalla kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista?