natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A collective commitment, with some funding instruments expected to contribute more than 20 % 25 We examined whether the Commission had set up a plan outlining which areas of the budget should contribute and to what extent. 
Yhteinen sitoumus, jossa joidenkin rahoitusvälineiden osuuden odotetaan olevan yli 20 prosenttia 25 Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko komissio laatinut suunnitelman, jossa esitetään ne budjettialat, joiden olisi oltava mukana, ja niiden osuus.
Such individual targets ought to have been laid down for specific budget areas based on a sound assessment of potential and investment needs in the area to ensure that investment is supported where most needed. 
Nämä yksittäiset tavoitteet olisi pitänyt asettaa tietyille budjettialoille luotettavan arvion perusteella siitä, mitkä ovat investointimahdollisuudet ja -tarpeet kyseisellä alalla, jotta kyetään varmistamaan, että investointeja tuetaan siellä, missä niitä eniten tarvitaan.
At the same time, the actual potential of policies to deliver a contribution by implementing climate-related measures would need to be taken into account, for example, their principal aims and set up. 
Samaan aikaan esimerkiksi kyseessä olevien toimintapolitiikkojen pääasiallisten tavoitteiden ja järjestelyjen yhteydessä olisi otettava huomioon kyseisten toimintapolitiikkojen tosiasialliset mahdollisuudet saada aikaan tuloksia toteuttamalla ilmastotoimia.
The calculation used to measure climate action expenditure should be based on a transparent system. 
Ilmastotoimiin liittyvien menojen laskennassa olisi käytettävä avointa järjestelmää.
26 The target of ‘at least 20 %’ of EU expenditure was a political choice (see paragraph 8). 
26 Tavoite ”vähintään 20 prosenttia” EU:n menoista oli poliittinen valinta (ks. kohta 8).
The Commission justified climate mainstreaming, including the level of the target, by citing its aim of responding to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action, in particular those associated with implementing the 2020 climate and energy targets. 
Komissio on perustellut ilmastotoimien valtavirtaistamista ja mainittua tasoa sillä, että sen tavoitteena oli vastata ilmastonmuutoksen aiheuttamaan haasteeseen ja ilmastotoimien huomattaviin investointitarpeisiin, erityisesti niihin, jotka liittyvät vuoden 2020 ilmasto-ja energiatavoitteiden saavuttamiseen.
However, we could not find clear evidence quantifying these investment needs. 
Tarkastuksessa ei kuitenkaan kyetty löytämään selvää evidenssiä näiden investointitarpeiden määrällisestä arvioinnista.
Observations 19 27 The Commission has estimated that 6 to 7 % of the EU budget for 2007-2013 was spent on climate action (see paragraph 8). 
Huomautukset 19 27 Komissio on arvioinut, että 6–7 prosenttia EU:n vuosien 2007–2013 budjetista käytettiin ilmastotoimiin (ks. kohta 8).
Since no procedure for monitoring climate action spending had been in place in the 2007-2013 period, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % would call for an additional effort for 2014-2020. 
Koska kaudella 2007–2013 ei ollut käytössä ilmastotoimiin liittyvien menojen seurantamenettelyä, tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt määrittämään, vaatisiko 20 prosentin tavoite lisätoimia kaudella 2014–2020 ja missä määrin.
28 The 20 % target applies to the whole of the EU budget over the whole of the 2014-2020 period; it is therefore not an annual target. 
28 20 prosentin tavoitetta sovelletaan EU:n koko budjettiin koko kauden 2014–2020 ajan; kyse ei siis ole vuositavoitteesta.
Table 1 shows the main budget areas which are contributing to achieving the 20 % target. 
Taulukossa 1 esitetään tärkeimmät budjettialat, jotka osallistuvat 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseen.
Audited budget areas in 2014-2020 multiannual financial framework and the Commission’s associated climate funding forecasts Audited budget area Planned expenditure 2014-2020 (billion euro) Planned target of climate funding 2014-2020 (%) Planned climate funding 2014-2020 (billion euro) Heading 1 a - Research (Horizon 2020) 74.9 ≥ 35.0 16.6 Heading 1 b - Cohesion Fund 63.3 28.4 18.0 Heading 1 b - European Social Fund 91.4 1.2 1.1 Heading 1 b - European Regional Development Fund 200.3 18.5 37.0 Heading 2 - European Agricultural Guarantee Fund (agricultural direct payments) 288.0 16.3 47.0 Heading 2 - European Agricultural Fund for Rural Development 99.5 57.5 57.2 Heading 2 - European Maritime and Fisheries Fund 6.4 15.6 1.0 Heading 2 - LIFE 3.5 49.3 1.6 EU BUDGET 1 062.6 ≥ 20.0 212.5 Share of budget areas audited in EU budget 77.9 % 84.5 % Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission programme statements, programming documents, Commission data, regulations and 2014-2020 multiannual financial framework. 
Tarkastetut budjettialat kauden 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä ja niitä koskevat komission ilmastorahoitusennusteet Tarkastettu budjettiala Suunnitellut menot 2014–2020 (miljardia euroa) Ilmastorahoituksen suunniteltu kohde 2014–2020 (%) Suunniteltu ilmastorahoituksen määrä 2014–2020 (miljardia euroa) Otsake 1 a – Tutkimus (Horisontti 2020) 74.,9 ≥ 35,0 16,6 Otsake 1 b – Koheesiorahasto 63,3 28,4 18,0 Otsake 1 b – Euroopan sosiaalirahasto 91,4 1,2 1,1 Otsake 1 b – Euroopan aluekehitysrahasto 200,3 18,5 37,0 Otsake 2 Euroopan maatalouden tukirahasto (maatalouden suorat tuet) 288,0 16,3 47,0 Otsake 2 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto 99,5 57,5 57,2 Otsake 2 Euroopan meri-ja kalatalousrahasto 6,4 15,6 1,0 Otsake 2 Life 3,5 49,3 1,6 EU:N TALOUSARVIO 1 062,6 ≥ 20,0 212,5 EU:n budjetin tarkastettujen alojen osuus 77,9 % 84,5 % Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat komission ohjelmaselvityksiin, ohjelma-asiakirjoihin, komission keräämiin tietoihin, asetuksiin ja kauden 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen.
Observations 20 29 We found that the co-legislators, i.e. the European Parliament and the Council, had set targets in several main budget areas by introducing them in the legislation governing the respective funding instruments (see Figure 4). 
Huomautukset 20 29 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että lainsäätäjät – Euroopan parlamentti ja neuvosto – olivat asettaneet tavoitteita useilla tärkeillä budjettialoilla sisällyttämällä ne kyseisiä rahoitusvälineitä koskevaan lainsäädäntöön (ks. kaavio 4).
These are either presented in the preamble of the legal texts, or as legally binding targets underpin the planned targets shown in Table 1, in the latter case they represent a mandatory minimum threshold. 
Ne esitetään joko lainsäädäntötekstien johdannossa tai suunniteltujen tavoitteiden osalta määritettyinä oikeudellisesti sitovina arvoina, kuten taulukosta 1 käy ilmi. Jälkimmäisessä tapauksessa ne muodostavat pakollisen vähimmäisrajan.
2 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
3 Regulation (EU) No 1293/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (LIFE) and repealing Regulation (EC) No 614/2007 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
3 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 614/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
4 Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
Source: European Court of Auditors, based on the respective regulations. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perustuen mainittuihin asetuksiin.
Observations 21 30 We found that the resources generated in enforcing the targets introduced in the legislation were intended to make a significant contribution to the achievement of the climate action goal. 
Huomautukset 21 30 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että lainsäädäntöön sisällytettyjen tavoitteiden täytäntöönpanosta syntyvien resurssien oli tarkoitus edistää merkittävästi ilmastonmuutostavoitteen saavuttamista.
We estimated this expected contribution to be 38 % of the amount needed to meet the overall target of spending at least 20 % of the EU budget on climate action in the 2014-2020 period. 
Tarkastajat arvioivat, että tämä osuus olisi 38 prosenttia siitä määrästä, joka tarvitaan kattamaan yleistavoite käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n talousarviomäärärahoista ilmastotoimiin kaudella 2014 –2020.
31 The absence of specific targets in other substantial parts of the EU budget makes it more difficult for the Commission to meet the 20 % target. 
31 Huomattavaan osaan muista EU:n budjetin osa-alueista ei sisälly erityisiä tavoitearvoja. Tämä tekee 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen komissiolle han-kalammaksi.
For example, in the budget area of Competitiveness for Growth and Jobs, there are three financially significant programmes22 which, unlike the Horizon 2020 programme in this budget area, have no set targets for climate funding. 
Esimerkiksi kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alalla on kolme rahoituksellisesti merkittävää ohjelmaa22, joille ei ole asetettu ilmastora-hoitustavoitteita, toisin kuin Horisontti 2020 -ohjelmalle.
32 However, no overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (see paragraph 26 and Table 1). 
32 Mitään yleissuunnitelmaa, jossa esitettäisiin, mitä rahoitusvälineitä voitaisiin käyttää ja missä määrin, ei ole kuitenkaan laadittu (ks. 26 kohta ja taulukko 1).
This is likely to prove to be a sub-optimal way to determine the climate action contribution to be made by spending programmes which differ in nature. 
Tämä ei todennäköisesti ole paras tapa määritellä, miten luonteeltaan erilaisten meno-ohjelmien pitäisi vaikuttaa ilmastotoimiin.
33 Since 2014, the biggest contributors on climate action have been the common agricultural policy and cohesion policy (see Figure 5). 
33 Vuodesta 2014 lähtien ilmastotoimiin on panostettu eniten yhteisen maatalouspolitiikan ja koheesiopolitiikan alalla (ks. kaavio 5).
Agricultural and rural development funds, namely the EAGF and EAFRD, are playing a key role in the efforts to achieve the target. 
Maatalouden tukirahastolla (maataloustukirahasto) ja maaseudun kehittämisen maatalousrahastolla (maaseuturahasto) on tämän tavoitteen saavuttamisessa keskeinen rooli.
The Commission has forecast that they will contribute 47 billion euros and 57.2 billion euros in climate funding respectively. 
Komission ennusteen mukaan niiden osuudet ilmastorahoituksesta ovat 47 miljardia euroa ja 57,2 miljardia euroa.
The Commission estimated that 51.9 % of the climate funding planned under the 2014-2020 multiannual financial framework would come from agricultural funds, which is more than their 37.7 % share of the EU budget. 
Komissio arvioi, että jakson 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä kaavaillusta ilmastorahoituksesta 51,9 prosenttia tulisi maatalousrahastoista, mikä on enemmän kuin niiden 37,7 prosentin osuus EU:n talousarviosta.
22 The European Earth Observation Programme (known as Copernicus), the Connecting Europe Facility, and the Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-sized Enterprises. 
22 Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus), Verkkojen Eurooppa -väline ja yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma.
The Commission expects these three programmes to provide 43 % of the climate funding in this budget area. 
Komissio arvelee näiden kolmen ohjelman rahoittavan 43 prosenttia tämän budjettialan ilmastotoimista.
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016. 
Huomautukset 22 EU:n ilmastorahoitus budjettialoittain vuosina 2014–2016 Muut luonnonvararahastot (EMKR + Life): 1 % Horisontti 2020: 8 % Koheesiopolitiikka (EAKR + koheesiorahasto): 27 % Lähde: Talousarvioesityksiä 2014, 2015 ja 2016 koskevat komission ohjelmaselvitykset.
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others. 
Kansainvälisiin menetelmiin pohjautuvassa komission seurantajärjestelmässä on vielä puutteita 34 Muut alat: 9 % Yhteinen maatalouspolitiikka (maataloustukirahasto + maaseuturahasto): 55 % Jotkin toimenpiteet vaikuttavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen enemmän kuin toiset.
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target. 
Siksi oli luotava järjestelmä sen määrittämiseksi, millä toimilla 20 prosentin tavoitteeseen voidaan päästä.
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2. 
Komissio otti perustaksi kansainvälisesti hyväksytyn menetelmän, OECD:n käyttämät ”Rion tunnusmerkit”, joiden avulla menoille osoitetaan luokat taulukossa 2 mainittujen sääntöjen mukaisesti.
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure. 
EU:n seurantamenetelmä on järjestelmä, jossa mitataan eri rahoitusvälineiden ja politiikka-alojen osuutta ilmastotoimissa. Menot luokitellaan kolmeen ryhmään.
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas. 
Jotta nämä Rion tunnusmerkit voitaisiin muuttaa rahoi-tustiedoksi, EU:n menoihin sovellettiin EU:n ilmastonmuutoskertoimia (nolla, 40 ja 100 prosenttia) eri menoaloja koskevia sääntöjä noudattaen.
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective. 
Huomautukset 23 OECD:n luokitukset ja EU:n ilmastonmuutoskertoimet OECD EU Sovellettava luokka Toiminta-alat EU:n ilmastonmuutoskertoimet Esimerkki: Euroopan rakenne-ja investointirahastoissa käytetyt kriteerit 2 Menot toimissa, joissa ilmasto on pääasiallinen (ensisijainen) tavoite.
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives. 
100 prosenttia Tuella edistetään huomattavasti ilmastotavoitteiden saavuttamista.
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective. 
1 Menot toimissa, joissa ilmasto on merkittävä mutta ei pääasiallinen tavoite.
0 Expenditure not targeted at climate objectives. 
0 Menot, joita ei kohdenneta ilmastotavoitteisiin.
0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant. 
0 prosenttia Tuella ei edistetä kyseisiä tavoitteita tai vaikutus on merkityksetön.
Source: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; Article 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Structural and Investment Funds (OJ L 347, 20.12.2013, p. 320). 
Lähde: ”Handbook on the OECD-DAC Climate Markers”, http://www.oecd.org/dac/stats/48 785 310.pdf; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan rakenne-ja investointirahastoja koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 8 artikla.
35 The audited Commission directorate-generals and Member States found the use of these three climate coefficients to be a pragmatic approach for tracking climate expenditure. 
35 Komission pääosastot ja jäsenvaltiot, joissa tarkastus suoritettiin, pitivät näiden kolmen ilmastonmuutoskertoimen soveltamista käytännönläheisenä ratkaisuna ilmastomenojen seuraamiseen.
However, we found two main weaknesses in the tracking system: — The EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle (see paragraphs 51 to 59), developed by the World Bank in order to avoid overestimates in climate funding (see Box 2). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin seurantajärjestelmässä kaksi pääasiallista heikkoutta: – EU:n ilmastonmuutoskertoimet eivät tietyillä aloilla sovellettuina noudattaneet järjestelmällisesti konservatiivisuusperiaatetta (ks. kohdat 51–59), jonka Maailmanpankki on laatinut liian suurten ilmastorahoituksen arvioiden välttämiseksi (ks. laatikko 2).
This failure resulted in over-estimates of the amounts allocated on climate action. — The European Structural and Investment Funds Regulation adopts an approach which deviates from the OECD categories; the 100 % coefficient is applied to support making a significant contribution to climate change, while the 40 % coefficient is a marker of a moderate contribution. 
Tämä puute on johtanut siihen, että ilmastotoimille kohdennetut määrärahat on arvioitu liian suuriksi. – Euroopan rakenne-ja investointirahastoja koskevassa asetuksessa noudatetaan lähestymistapaa, joka poikkeaa OECD:n luokittelusta; 100 prosentin kerrointa sovelletaan, kun ilmastonmuutoksen torjumiseen panostetaan merkittävällä tavalla, 40 prosentin kerroin sen sijaan tarkoittaa kohtalaista panostusta.
Assigning the top weighting to contributions which are merely ‘significant’, rather than only to those where climate change is the primary objective, increases the number of cases in which the maximum coefficient can be used. 
Korkeimman painotuksen soveltaminen panostuksiin, jotka ovat vain ”merkittäviä”, sen sijaan, että sitä sovellettaisiin vain panostuksiin, joissa ilmastonmuutostoimet ovat ensisijainen tavoite, lisää niiden tapausten määrää, joissa voidaan käyttää korkeinta kerrointa.
Observations 24 36 We found weaknesses in the reporting arrangements. 
Huomautukset 24 36 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi heikkouksia raportointijärjestelyissä.
Unlike other international systems (see Box 2), the EU’s tracking system provides no information on how much is spent on climate change mitigation and adaptation23. 
Toisin kuin muut kansainväliset järjestelmät (ks. laatikko 2), EU:n seurantajärjestelmä ei anna tietoa siitä, miten paljon ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyviin toimiin käytetään varoja23.
23 According to the Commission, the only exception is the climate tracking applied for external instruments, as reported by the Directorate-General for International Cooperation and Development to the OECD. 
23 Komission mukaan ainoa poikkeus on ulkoisiin välineisiin sovellettava ilmastotoimien seuranta, kuten kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on ilmoittanut OECD:lle.
We audited this area in Special Report No 17/2013, ‘EU climate finance in the context of external aid’ (http://eca. europa.eu). 
Tätä alaa on tarkasteltu erityiskertomuksessa nro 17/2013 ”Unionin ulkopuolelle suunnatun tuen yhteydessä myönnetty EU:n ilmastorahoitus” (http://eca. europa.eu).
Principles developed by international actors for tracking climate financing The ‘Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking’, developed by the joint climate finance group of Multilateral Development Banks24 and the International Development Finance Club, include the principle of conservativeness, which dictates that ‘where data is unavailable, any uncertainty is to be overcome following the principle of conservativeness where under-reported rather than over-reported climate finance is preferable’. 
Kansainvälisten toimijoiden laatimat periaatteet ilmastorahoituksen seurantaa varten Kansainvälisten kehityspankkien24 yhteisen ilmastorahoituksen työryhmän ja International Development Finance Club -verkoston laatimat yhteiset periaatteet ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien rahoituksen seurantaa varten sisältävät konservatiivisuusperiaatteen. Periaatteen mukaan silloin, kun varmaa tietoa ei ole saatavilla, epävarmat tiedot on ohitettava konservatiivisuusperiaatteen mukaisesti, jolloin on parempi raportoida ilmastorahoituksesta maltillisemmin kuin liiallisesti.
The EIB has incorporated this principle within its general principles for recording its climate action lending: ‘Credibility: the recording system must maintain the credibility of the Bank’s reporting on climate action, and thus, in the case of doubt or uncertainty around climate impacts, the presumption will be to exclude.’ 
Euroopan investointipankki on sisällyttänyt tämän periaatteen ilmastorahoitukseen suunnatun lainanantonsa kirjaamista koskeviin yleisperiaatteisiin: ”Uskottavuus: kirjaamisjärjestelmän on turvattava pankin uskottavuus ilmastotoimien raportoinnissa ja siksi, jos ilmastovaikutuksiin liittyy epävarmuustekijöitä, olettamat on suljettava pois.
The EIB’s other general principles include that, as far as possible only the climate relevant parts of projects and programmes should be recorded, and that mitigation and adaptation are to be recorded separately. 
EIP:n muihin yleisperiaatteisiin kuuluu, että mahdollisuuksien mukaan vain ilmaston kannalta merkitykselliset hankkeiden ja ohjelmien osat olisi kirjattava ja että hillitsemis-ja sopeutumistoimet olisi pidettävä erillään.
24 The African Development Bank, the Asian Development Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Inter American Development Bank, and the International Finance Corporation, World Bank from the World Bank Group. 
24 Afrikan kehityspankki (AfDB), Aasian kehityspankki (AsDB), Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankki (EBRD), Euroopan investointipankki (EIP), Latinalaisen Amerikan kehityspankki (IDB), Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC) ja Maailmanpankki muodostavat Maailmanpankkiryhmän.
Source: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31 March 2015. 
Lähde: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31.3.2015.
European Investment Bank, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy, 22 September 2015. 
Euroopan investointipankki: ”EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a lowcarbon and climateresilient economy”, 22.9.2015.
Observations 25 37 In 2014 the Commission proposed at least doubling expenditure via financial instruments under the European Structural and Investment Funds for the programming period from 2014 to 202025. 
Huomautukset 25 37 Komissio ehdotti vuonna 2014, että Euroopan rakenne-ja investointirahastojen rahoitusvälineistä myönnetyt menot vähintään kaksinkertaistettaisiin ohjelmakaudella 2014–202025.
Approximatively 21 billion euros will be allocated to financial instruments from these funds26. 
Noin 21 miljardia euroa osoitetaan rahoitusvälineisiin näistä rahastoista26.
Such financial instruments aim to revolve and to have a multiplier effect generating additional investments. 
Näillä rahoitusvälineillä on taipumus uusiutua ja luoda kerrannaisvaikutuksia, jotka luovat lisäinvestointeja.