natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The CourtŐs audit assessed the extent to which the CommissionŐs management system, including the design and implementation of the legal framework, administrative procedures and internal control system, was conducive to the economic, efficient and effective implementation of TEN-T (13). 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, miten komission hallintojrjestelm, johon kuuluvat mys lainsdntkehyksen suunnittelu ja tytntnpano, hallinnolliset menettelyt sek sisisen valvonnan jrjestelm, edisti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa tytntnpanoa (13).
(11) Article 5a of Regulation (EC) No 2236/95 as amended by Regulation (EC) No 1655/1999. 
(11) Asetus (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna 19 pivn heinkuuta1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 1655/1999, 5 a artikla.
(12) Annex I to Commission Decision C(2001) 2654 of 19 September 2001 as amended by Commission Decision C(2005) 213 final of 3 February 2005. 
(12) Komission pts C(2001) 2654, tehty 19 pivn syyskuuta 2001, sellaisena kuin se on muutettuna 3 pivn helmikuuta 2005 tehdyll komission ptksell C(2005) 213 lopullinen, liite I.
(13) The implementation by the Member States of their obligations relating to project evaluation, monitoring and financial control as defined by the TEN financial regulation are not addressed by this audit (in particular Articles 12 and 15 of Regulation (EC) No 2236/95 as amended by Regulation (EC) No 1655/1999, Regulation (EC) No 788/2004 and Regulation (EC) No 807/2004). euro (5 %) to intra-Community cross- 
(13) Hankkeen arviointiin, seurantaan ja rahoituksen valvontaan liittyvien jsenvaltioiden velvoitteiden tytntnpanoa, joka on mritelty Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa, ei ksitell tss tarkastuksessa (erityisesti asetuksen (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1655/1999, 12 ja 15 artikla; asetus (EY) N:o 788/2004 ja asetus (EY) N:o 807/2004).
C 94/6 EN Official Journal of the European Union 21.4.2006 8. 
C 94/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 21.4.2006 8.
The specific audit objectives were to ascertain the extent to which: (a) the allocation of Community financial aid, the forms of aid and the rules applicable to the financial participation of the Community permit an effective implementation of TEN-T; (b) the Commission financing decision and the administrative procedures, and their implementation, were adequate to perform a transparent evaluation, selection and monitoring of projects without entailing inefficiencies; (c) the organisational structure and staff resources favour an efficient management of TEN-T actions; (d) the CommissionŐs mechanisms for the coordination of transport infrastructure projects financed by the Community were appropriate to detect cases of over-or double-funding. 
Tarkastuksen erityisin tavoitteina oli mritell: a) miss mrin yhteisn rahoitustuki, tukimuodot sek yhteisn taloudelliseen osallistumiseen sovellettavat snnt edistvt Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tehokasta tytntnpanoa; b) olivatko komission rahoituspts sek hallinnolliset menettelyt ja niiden tytntnpano asianmukaiset hankkeiden arvioimiseksi, valitsemiseksi ja valvomiseksi avoimesti tehokkuutta kuitenkaan vaarantamatta; c) edesauttavatko organisaatiorakenne ja henkilstresurssit TEN-T-toimien tehokasta hallinnointia; d) voidaanko yhteisn rahoittamien liikenneinfrastruktuurihankkeiden koordinointia varten luoduilla komission mekanismeilla havaita liian suurina tai pllekkisesti maksetut tuet.
The Court also verified whether, and to what extent, the Commission has taken corrective action with respect to its previous observations on TEN-T (14). 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti mys, miss mrin komissio on toteuttanut korjaavia toimia Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien aikaisempien huomautusten johdosta (14).
The Court audited all procedures, from the submission of proposals to, where applicable, ex post financial audits. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki menettelyt ehdotusten jttmisest tarvittaessa jlkikteen toimitettaviin tilintarkastuksiin.
As part of its system analysis, the Court established a comprehensive description of the CommissionŐs management system and identified the most important internal controls. 
Tilintarkastustuomioistuin laati osana jrjestelmana-lyysin kattavan kuvauksen komission hallintojrjestelmst ja yksili keskeiset sisiset tarkastukset.
A total of 72 TEN-T actions were sampled for compliance testing of the internal controls operated by the Commission (15). 
Komission toimittamista sisisist tarkastuksista kerttiin yhteens 72 TEN-T-toimen otos snnnmukaisuutta koskevaa tarkastusta varten (15).
To allow broad conclusions to be drawn, the sample provided coverage of all transport modes (16), of all EU-15 Member States and represents over 577 million euro expenditure. 
Laajojen johtoptsten tekemiseksi otos kattoi kaikkien 15 jsenvaltion kaikki liikennemuodot (16) ja yli 577 miljoonan euron menot.
Out of these 72 actions, 35 were audited on the spot. 
Kaikista 72 poimitusta toimesta paikan pll tarkastettiin yhteens 35 tointa.
The audit also comprised a review of the TEN-T legal bases and model financing decisions adopted by the Commission. 
Tarkastus sislsi mys TEN-T:n oikeusperustan ja komission hyvksymien rahoitusta koskevien malliptsten tarkistuksen.
Furthermore, the Court issued questionnaires to the competent national ministeries and carried out a staff survey on issues such as programming, project ex ante evaluation, selection, monitoring and control. 
Lisksi tilintarkastustuomioistuin lhetti toimivaltaisille kansallisille ministeriille kyselylomakkeita ja teki henkilstille kyselyit sellaisista aiheista kuin ohjelmaty, hankkeen ennakkoarviointi, valinta, seuranta ja valvonta.
Finally, in cooperation with the Commission, the Court established a project database providing statistical data on TEN-T actions financed. 
Lopuksi se loi komission kanssa hankkeita koskevan tietokannan, joka sislt tilastotietoja rahoitetuista TEN-T-toimista.
(14) Court of Auditors, Annual reports for the financial years 2001 (OJ C 295, 28.11.2002, paragraphs 4.11 to 4.36 and 4.74), 2002 (OJ C 286, 28.11.2003, paragraphs 6.22 to 6.42 and 6.57) and 2003 (OJ C 293, 30.11.2004, paragraph 6.24). 
(14) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset seuraavilta varain-hoitovuosilta: 2001 (EYVL C 295, 28.11.2002, kohdat 4.11Ń4.36 ja 4.74), 2002 (EUVL C 286, 28.11.2003, kohdat 6.22Ń6.42 ja 6.57) sek 2003 (EUVL C 293, 30.11.2004, kohta 6.24).
(15) Account was thereby taken of the CommissionŐs 24 Standards for Internal Control, adopted in December 2001, which must be followed by all Commission services in the management of their resources (see European Commission, ÔStandards for Internal Control within the CommissionŐs servicesŐ (SEC(2001) 2037, 31 December 2001 and SEC(2003) 1287 final of 26 November 2003)). 
(15) Huomioon otettiin joulukuussa 2001 hyvksytyt komission sisisen valvonnan 24 standardia, joita kaikkien komission yksikiden on noudatettava varojensa hallinnoinnissa (ks. Euroopan komissio, sisisen valvonnan standardit komission yksikiss (SEC(2001) 2037, 31.12.2001, SEC(2003) 1287, lopullinen 26.11.2003)).
(16) Railway, road, inland waterway, ports, airports, satellite navigation, intelligent transport systems for road and railway transport. 
(16) Rautatie, maantie, sismaan vesiliikenne, satamat, lentokentt, satel-liittinavigointi, lykkt liikennejrjestelmt maantie-ja rautatieliikenteen aloilla.
OBSERVATIONS Allocation of TEN-T financial aid Slow execution of TEN-T priority projects 11. 
HUOMAUTUKSET TEN-T-rahoitustuen myntminen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden tytntnpano on hidasta 11.
The initial deadline set by the TEN-T policy guidelines adopted by the Council and the European Parliament for completing the TEN-T network was 2010 (17). 
Neuvoston ja Euroopan parlamentin hyvksymiss Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa poliittisissa suuntaviivoissa liikenneverkkojen valmistumisen alkuperiseksi mrajaksi vahvistettiin vuosi 2010 (17).
Only three out of 14 PPs decided in 1994 and 1996 have been completed so far, while an additional five PPs are expected to be finalised within the deadline set. 
Thn menness on valmistunut vasta kolme nist 14 ensisijaisesta hankkeesta, joista tehtiin pts vuosina 1994 ja 1996, ja viiden muun oletetaan valmistuvan annettuun mraikaan menness.
For the six remaining PPs, only the main project sections are expected to be completed by 2010. 
Kuudesta jljelle jvst hankkeesta oletetaan valmistuvan vuoteen 2010 menness vain hankkeen keskeiset osat.
In particular, cross-border sections of TEN-T projects are facing delays as these sections receive less priority at national level and require greater coordination efforts from the Member States concerned (see paragraph 15). 
Erityisesti TEN-T-hankkeiden rajat ylittvt osat ovat viivstyneet, sill ne saavat osakseen kansallisesti vhemmn huomiota ja edellyttvt jsenvaltioilta suurempia koordinointiponnisteluita (ks. kohta 15).
In 2003, the Commission acknowledged these important delays, which are mainly due to insufficient financing at European and at Member State level and to a lack of coordination between the different sources of EU, national or regional public funds (18). 
Vuonna 2003 komissio mynsi merkittvt viivstykset, jotka johtuvat pasiassa yhteisn ja jsenvaltioiden antamasta riittmttmst rahoituksesta sek unionin, kansallisia tai alueellisia julkisia varoja myntvien tahojen vlisen koordinaation puutteesta (18).
Following enlargement, the European Parliament and the Council decided to add a further 16 PPs (with deadlines for completion ranging between 2008 and 2019) when revising the TEN-T policy guidelines in 2004 despite difficulties in completing the existing PPs (see Annex 2) (19). 
Laajentumisen seurauksena Euroopan parlamentti ja neuvosto pttivt list mukaan 16 uutta ensisijaista hanketta (joiden valmistumisen mrajat vaihtelevat vuodesta 2008 vuoteen 2019) tarkistaessaan Euroopan laajuisten liikenneverkkojen poliittisia suuntaviivoja vuonna 2004 huolimatta nykyisten ensisijaisten hankkeiden valmistumisessa ilmenneist ongelmista (ks. liite 2) (19).
(17) Article 2(1) of Decision No 1692/96/EC. 
(17) Pts N:o 1692/96/EY, 2 artiklan 1 kohta.
(18) Communication from the Commission on ÔDeveloping the trans-European transport network. Innovative funding solutions and Interoperability of electronic toll collection systemsŐ, COM(2003) 132 final of 23 April 2003. 
(18) Komission tiedonanto Ń Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittminen: Uusia rahoituskeinoja ja shkisen maksunkeruun yhteentoimivuus, KOM(2003) 132 lopullinen, 23. huhtikuuta 2003.
(19) The 16 additional priority projects are (see Annex III to Decision No 884/2004/EC): 1. 
(19) Muut 16 ensisijaista hanketta ovat (ks. pts N:o 884/2004/EY, liite III): 1.
Galileo 2. freight railway axis Sines/Algecirias-Madrid-Paris 3. railway axis Paris-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava 4. 
Galileo 2. Tavaraliikenteen rautatiereitti Sines/Algecirias-Madrid-Pariisi 3.
Rhine/Meuse-Main-Danube inland waterway axis 5. high-speed rail interoperability on the Iberian peninsula 6. 
Rautatiereitti Pariisi-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava 4. Sisvesireitti Rein/Maas-Main-Tonava 5.
ÔRail BalticaŐ axis Warszawa-Kaunas-Riga-Tallinn-Helsinki 14. ÔEurocaprailŐ on the Bruxelles/Brussel-Luxembourg-Strasbourg railway axis 15. railway axis of the Ionian/Adriatic intermodal corridor 16. inland waterway axis Seine-Scheldt. 
ÓRail BalticaÓ rautatiereitti Varsova-Kaunas-Riika-Tallinna-Helsinki 14. ÓEurocaprailÓ rautatiereitti Bryssel-Luxemburg-Strasbourg 15. Joonianmeren/Adrianmeren intermodaalikytvn rautatiereitti 16.
21.4.2006 EN Official Journal of the European Union C 94/7 Budget allocation not sufficiently focused on cross-border sections 13. 
21.4.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 94/7 Mrrahoja mynnettess raja-alueita koskeviin osiin ei ole kohdennettu riittvsti varoja 13.
The overall objective of TEN-T is to ensure the cohesion, interconnection and interoperability of national networks, as as well as access to such networks across the European Union (see paragraph 2). 
Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisena tavoitteena on kansallisten verkkojen yhteenkuuluvuuden, yhteenliittmisen ja yhteentoimivuuden sek tllaisiin verkkoihin psyn varmistaminen koko Euroopan unionin alueella (ks. kohta 2).
An analysis of the distribution of the TEN-T budget by EU-15 Member States between 2001 and 2003 shows that with few exceptions, each Member State received a share of the annual TEN-T budget, either through the MIP or non-MIP budget (see Table 1). 
Analysoitaessa TEN-T-mrrahojen jakautumista unionin 15 jsenvaltion kesken vuosina 2001Ń2003 todettiin, ett joitakin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta jokainen jsenvaltio sai osuuden vuosittaisista TEN-T-mrrahoista joko monivuotisen ohjeellisen ohjelman tai sen ulkopuolisten hankkeiden talousarviosta (ks. taulukko 1).
Moreover, the share of the total budget allocated to each Member State remained nearly constant (i.e. annual deviations of not more than 1 % for 9 out of 15 Member States) and projects included in the selection proposal which were finally not retained were replaced by another project(s) from the same Member State. 
Kullekin jsenvaltiolle mynnetty osuus pysyi lisksi suunnilleen samana (15 jsenvaltiosta yhdeksn valtion vuotuiset poikkeamat olivat alle yhden prosentin) ja valintaehdotukseen sisltyneet hankkeet, jotka lopulta jivt valitsematta, korvattiin saman jsenvaltion yhdell tai useammalla muulla hankkeella.
This corroborates the statements made by the representatives of two Member States (20) in the TEN-T programme committee (FAC) in the CourtŐs survey, and documentary evidence in the case of one Member State (21), that the principle of Ôfair shareŐ is an essential element taken into account in the TEN-T budget allocation. 
Tm tukee lausuntoja, jotka saatiin tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksen yhteydess kahta jsenvaltiota (20) rahoitustuen myntmist ksittelevss komiteassa edustavilta henkililt, sek yht jsenvaltiota (21) koskevaa todentavan aineiston sislt silt osin, ett Óoikeudenmukai-nen jakoÓ on olennainen asia, joka on otettu huomioon TEN-T-mrrahoja jaettaessa.
(20) The Netherlands and Sweden. 
(20) Alankomaat ja Ruotsi.
(21) Finland. 
(21) Suomi.
C 94/8 EN Official Journal of the European Union 21.4.2006 15. 
C 94/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 21.4.2006 15.
Most of the TEN-T project sections financed are located within the boundaries of the Member States. 
Suurin osa rahoitetuista TEN-T-hankkeiden osista sijaitsee asianomaisen jsenvaltion rajojen sisll.
Of the 118 MIP infrastructure project sections (22), only nine sections cover more than one Member State. 
Ainoastaan yhdeksn 118:sta monivuotisen ohjeellisen ohjelman infrastruktuurihankkeen osasta (22) ksitt useamman kuin yhden jsenvaltion.
These cross-border project sections face most difficulties in obtaining national financing and encounter administrative and legal difficulties in their management. In addition, no adequate funding priority has been given by the Commission to these type of projects. 
Nill rajat ylittvien hankkeiden osilla on eniten vaikeuksia saada kansallista rahoitusta ja niiden hallinnoinnissa on eniten hallinnollisia ja lainsdntn liittyvi ongelmia. Komissio ei ole myskn asettanut tmn tyyppisten hankkeiden rahoitusta niiden ansaitsemalle etusijalle.
Indeed, the MIP decision only provides for 5 % of its budget to cross-border projects, of which only 2 % to intra-Community cross-border projects (23) (see paragraph 6). 
Monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa ptksess vahvistetaan sen talousarviosta rajat ylittville hankkeille ainoastaan viisi prosenttia, josta vain kaksi prosenttia on tarkoitettu yhteisn sisisiin rajat ylittviin hankkeisiin (23) (ks. kohta 6).
Moreover, 70 % of the 2000 to 2006 MIP budget for the nine cross-border sections remains to be committed in 2005 and 2006, in particular those related to the railway links between Spain and France, and Austria and Italy. 
Lisksi yhdeksn rajat ylittvn osan osalta vuosien 2000Ń2006 monivuotisen ohjeellisen ohjelman mrrahoista 70 prosenttia sidotaan vasta vuosina 2005 ja 2006, varsinkin niiden osien mrrahat, jotka liittyvt Espanjan ja Ranskan sek Itvallan ja Italian vlisiin rautatieyhteyksiin.
Although the TEN financing regulation increased the funding threshold for project sections crossing borders or natural barriers from 10 to 20 % in time, to be used from the 2004 financing decisions onwards, this has not led to any cross-border sections being financed at increased financing rates as of June 2005 (24). 
Rajat ylittvien tai luonnonesteit koskevien hankkeiden osien rahoituksen enimmismr korotettiin Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa kymmenest prosentista 20:een niin ajoissa, ett korotettua mr on voitu kytt rahoitusptksiss vuodesta 2004 alkaen. Korotus ei kuitenkaan ollut kasvattanut rajat ylittvien alueiden osien rahoitusosuutta keskuuhun 2005 menness (24).
If the difficulties in completing the railway cross-border sections persist, the trans-European added value of TEN-T will not be exploited to the fullest. 
Mikli rautateihin liittyvien rajat ylittvien osien valmistuminen on edelleen ongelmallista, Euroopan laajuisten verkkojen lisarvoa ei pystyt hydyntmn tysimrisesti.
TEN-T financial aid may not exceed 50 % of the cost of studies, and 10 % of the cost of infrastructure works (25) with an overall limit of 10 % of the total investment cost, except for projects concerning satellite positioning and navigation systems and for projects crossing borders or natural barriers for which grants can cover up to 20 % of the total investment cost. 
Mrrahojen myntminen on ollut liian hajanaista 17. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rahoitustuki ei saa ylitt 50:t prosenttia selvitysten kustannuksista, kymment prosenttia infrastruktuuritiden kustannuksista (25) eik kymment prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista.
An analysis of the forms of intervention mentioned in paragraph 4 and used for projects committed between 1995 and 2004 showed (see Diagram 1): Ń that nearly all of the actions (99 %) concerned studies or works, Ń a very limited use of interest subsidies on loans and risk capital facility (26), and Ń that contributions towards fees for guarantees for loans from the EIF or other financial institutions have not been used at all. 
Kohdassa 4 mainittuja, vuosina 1995Ń2004 sidotuissa hankkeissa kytettyj tukimuotoja tarkasteltaessa havaittiin, ett (ks. kaavio 1): Ń lhes kaikki toimet (99 prosenttia) koskivat selvityksi tai tit, Ń lainojen korkotukea ja riskipomajrjestelm (26) oli hydynnetty hyvin vhn, ja Ń Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lainatakuiden takuumaksuja ei ollut kytetty ollenkaan.
40 % of the TEN-T actions committed between 1995 and 2004 concerned works. 
Vuosina 1995Ń2004 sidotuista TEN-T-toimista 40 prosenttia koski tit.
Even though the TEN financial regulation states that this form may only be used Ôin duly justified casesŐ, the audit found that specific justifications were hardly ever provided when using this form of aid. 
Vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa todetaan, ett kyseist tukimuotoa voidaan kytt ainoastaan hyvin perustelluissa tapauksissa, tarkastuksessa havaittiin, ett sit kytettess oli harvoin esitetty erillisi perusteluita.
Diagram 1 Number of actions and budgets committed by form of aid used between 1995 and 2004 Source: ECAŐs project database. 
Kaavio 1 Toimien lukumr ja sidottujen mrrahojen mr vuosina 1995Ń2004 kytettyjen tukimuotojen mukaan eriteltyin Lhde: Hankkeita koskeva tilintarkastustuomioistuimen tietokanta.
(22) Excluding coherent groups of projects Nos 4 and 5 consisting of intelligent transport systems projects. 
(22) Lukuun ottamatta yhtenisi hankeryhmi nro 4 ja 5, jotka koostuvat lykkit liikennejrjestelmi koskevista hankkeista.
(23) The remaining 3 % is envisaged for cross-border projects with third countries and the new EU-10 Member States. 
(23) Jljelle jvt kolme prosenttia on tarkoitettu rajat ylittviin hankkeisiin kolmansien maiden ja kymmenen uuden jsenvaltion kanssa.
(24) A new proposal to amend the TEN financial regulation which provides for a further increase up to 50 % is now being discussed by the budgetary authorities. 
(24) Budjettiviranomaiset keskustelevat parhaillaan uudesta ehdotuksesta Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen muuttamiseksi, niin ett rahoitusosuutta voitaisiin list jopa 50 prosenttiin.
(25) Although no limit is envisaged by the TEN financial regulation, the Commission applies a threshold of 10 % for infrastructure works. 
(25) (26) Komissio soveltaa infrastruktuuritihin kymmenen prosentin enimmismr, vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ei ole sdetty enimmismrst.
(26) Between 1995 and 2004, only 13 interest subsidies on loans and one risk capital facility have been granted on a total of 1 143 actions supported. 
Vuosina 1995Ń2004 kaikista 1 143:sta tukea saaneesta toimesta ainoastaan 13:lle mynnettiin lainojen korkotukea ja yhdelle riski-pomajrjestelmn tukea.
21.4.2006 EN Official Journal of the European Union C 94/9 20. 
21.4.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 94/9 20.
Co-financing of studies is the most used intervention mechanism (59 % of the actions). 
Selvitysten yhteisrahoitus oli eniten kytetty avustusmuoto (59 prosenttia toimista).
Unlike works, studies are attractive even for countries and regions benefiting from other EU infrastructure funding programmes, such as the Structural and Cohesion Funds(27). 
Toisin kuin tyt, selvitykset ovat houkutteleva vaihtoehto jopa niille maille tai alueille, jotka saavat avustusta mys muiden infrastruktuureihin liittyvien rahoitusohjelmien kautta, kuten rakenne-tai koheesiorahastoista (27).
This is mainly due to the high co-financing rate for studies in TEN-T. 
Tm johtuu posin siit, ett Euroopan laajuisten liikenneverkkojen selvitysten yhteisrahoitusosuus on korkea.
In the period 1995 to 2004, the average rate of funding for works and studies amounted to respectively 3,5 % (as compared to 10 %) and 25,4 % (as compared to 50 %) of the total estimated eligible costs (28). 
Vuosina 1995Ń2004 tiden ja selvitysten rahoituksen osuus oli keskimrin tiden osalta 3,5 prosenttia (10 prosentin enimmismrn verrattuna) ja selvitysten osalta 25,4 % (50 prosentin enimmismrn verrattuna) arvioiduista tukikelpoisista kokonaiskustannuksista (28).
These average funding rates are considerably below the maximum allowed for either form of aid. 
Molempien keskimristen rahoitusosuuksien mr on huomattavasti pienempi kuin kummallekin tukimuodolle sallittu enimmismr.
Moreover, the TEN-T budget is spread over a very large number of actions, many of which did not require TEN-T financing and/or did not fully comply with the evaluation and selection criteria (see paragraph 39). 
TEN-T-mrrahat on lisksi jaettu hyvin monen toimen kesken, joista moni ei olisi tarvinnut TEN-T-rahoitusta ja/tai ei tyttnyt kaikilta osin arviointi-ja valintaperusteita (ks. kohta 39).
The above observation and the delays in executing PPs (see paragraph 11), indicate a lack of prioritisation in the selection of TEN-T actions for funding thereby reducing the desired catalytic effect of the Community financing (see paragraph 42). 
Kyseinen havainto sek ensisijaisten hankkeiden tytntnpanon viivstykset (ks. kohta 11) osoittavat, ett TEN-T-toimien valinnassa toimia ei ole asetettu rahoituksen kannalta trkeysjrjestykseen, mik vhent toivottua yhteisn rahoituksen kiihdyttv vaikutusta (ks. kohta 42).