natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 3 – Criteria for allocating Cohesion funding to Member States 19 Criterion 2007-2013 2014-2020 2021-2027 GDP (incl. GNI for Cohesion Fund) 83 % 86 % 81 % Labour market, education, demographics 17 % 14 % 15 % Climate 1% Migration 3% Total 100 % 100 % 100 % Source: Presentation “EU budget for the future: Regional development and Cohesion” by the Commission (for periods 2014-2020 and 2021-2027) and Commission estimate (for period 2007-2013). 
Taulukko 3 – Koheesiorahoituksen jakoperusteet jäsenvaltioille 20 2 Varojen jakamisessa jäsenvaltioille otetaan huomioon todetut tarpeet ja tuloksellisuustiedot 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 Kriteeri 2007–2013 2014–2020 2021–2027 BKT (ml. koheesiorahaston BKTL-varat) 83 % 86 % 81 % Työmarkkinat, koulutus, väestökehitys 17 % 14 % 15 % Ilmasto 1% Muuttoliike 3% Yhteensä 100 % 100 % 100 % Lähde: Euroopan komission esitys EU Budget for the future: Regional development and Cohesion (kaudet 2014–2020 ja 2021–2027), ja komission arvio (kaudelta 2007–2013).
26 Pre-allocations to Member States, according to the Commission, limit the budget’s responsiveness to evolving needs. 
26 Komission mukaan varojen kohdentaminen ennalta jäsenvaltioille rajoittaa talousarvion kykyä vastata muuttuviin tarpeisiin.
Except for a technical adjustment which takes place once during every programme period, there is no flexibility for re-allocating funds between Member States throughout the programme period33. 
Tekninen mukautus suoritetaan kerran ohjelmakauden aikana. Sen lisäksi varoja ei voida kohdentaa uudelleen jäsenvaltioiden välillä ohjelmakauden aikana33.
The OECD considers that this inflexible aspect of the MFF marks a distinct departure from the practices of national budgeting, where annual or periodic reallocation of resources in response to changing priorities – and indeed in response to evaluations of performance and results – is the norm. 
OECD katsoo, että tämä monivuotisen rahoituskehyksen joustamattomuus poikkeaa selvästi kansallisesta budjetoinnista, jossa sääntönä on resurssien vuosittainen tai jaksottainen uudelleenkohdentaminen muuttuvien prioriteettien mukaisesti ja erityisesti tuloksellisuuden ja tulosten arvioinnin perusteella.
The OECD adds that, in practice, national stakeholders see the allocations, once settled in the MFF context, as “their” money that should not be adjusted, except in extremis34. 
OECD lisää, että käytännössä sen jälkeen, kun määrärahat on sidottu monivuotiseen rahoituskehykseen, kansalliset sidosryhmät näkevät ne ”omina” varoinaan, joita ei pitäisi mukauttaa kuin ääritapauksissa34.
We have noted in previous audits that it is a challenge to obtain good qualitative results from schemes where absorption of funds by Member States is an implicit objective35. 
Tilintarkastustuomioistuin on pannut aiemmissa tarkastuksissa merkille, että haasteena on saada aikaan hyviä laadullisia tuloksia järjestelmällä, jossa varojen käyttö jäsenvaltioissa on implisiittisenä tavoitteena35.
We consider that the allocation of funding should take account of needs and be informed by past performance information. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että rahoituksen myöntämisessä olisi otettava huomioon tarpeet ja aiemmat tuloksellisuustiedot.
1. The allocation of funding to Member States should be based on the identified needs and objectives pursued 27 This implies that there should first be a needs assessment at Cohesion policy level taking into account both the Treaty-based objectives (e.g. reduce regional disparities) and other relevant strategic objectives (e.g. EU 2020 Headline target: Increasing combined public and private investment in R&D to 3 % of GDP). 
1. Jäsenvaltioille myönnettävän rahoituksen olisi perustuttava yksilöityihin tarpeisiin ja asetettuihin tavoitteisiin 27 Tämä tarkoittaa, että koheesiopolitiikan tasolla olisi ensin tehtävä tarvearviointi, jossa otetaan huomioon sekä perussopimukseen pohjautuvat tavoitteet (esim. alueellisten erojen vähentäminen) että muut asiaankuuluvat strategiset tavoitteet (esim. Eurooppa 2020 -strategian yleistavoite: tutkimus-ja kehitystoimintaan tehtävien julkisten ja yksityisten investointien yhteenlasketun BKT-osuuden nostaminen kolmeen prosenttiin).
This needs assessment should be translated into policy objectives, taking into account the limited EU funds available. 
Tämä tarvearviointi olisi muunnettava toimintapoliittisiksi tavoitteiksi ottaen huomioon käytettävissä olevien EU:n varojen rajallisuus.
The allocation of funding to Member States and their regions should be in line with these policy objectives. 
Jäsenvaltioille ja niiden alueille myönnettävän rahoituksen olisi oltava näiden toimintapoliittisten tavoitteiden mukaista.
28 As our recently-published rapid case review (paragraph 24) sets out, the method for allocating funds takes account, to a certain extent, of Treaty based objectives (such as GDP) and evolving strategic objectives (such as some Europe 2020 related criteria). 
28 Kuten hiljattain julkaistussa tilintarkastustuomioistuimen nopeassa tilannearviossa (kohta 24) todetaan, varojen jakomenetelmässä otetaan tietyssä määrin huomioon perussopimuksen mukaiset tavoitteet (kuten BKT) ja muuttuvat strategiset tavoitteet (kuten eräät Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvät kriteerit).
But the Commission has not attempted to allocate funding in a consistent and structured way based on needs and strategic objectives. 2. 
Komissio ei ole kuitenkaan yrittänyt kohdentaa rahoitusta johdonmukaisesti ja jäsennellysti tarpeiden ja strategisten tavoitteiden perusteella. 2.
The allocation of funding to Member States should be informed by information on past performance 29 The OECD assessed that, despite the highly developed nature of the EU performance budgeting framework, the EU scores relatively similar to OECD countries in terms of how performance information is used to support budgetary decisions. 
Varojen kohdentamisessa jäsenvaltioille olisi hyödynnettävä aiempia tuloksellisuustietoja 29 OECD arvioi, että EU:n tulosbudjetointijärjestelmän pitkälle kehittyneestä luonteesta huolimatta EU on pitkälti samankaltaisessa asemassa OECD-maiden kanssa siinä, miten tuloksellisuustietoja käytetään talousarviota koskevien päätösten tukena.
However, it judged that the linkages between performance information and broader resource allocation policy are weak36. 
Se kuitenkin katsoi, että yhteydet tuloksellisuustietojen ja resurssien laajempien kohdentamisperiaatteiden välillä ovat heikkoja36.
2 – Principles governing programming 30 The CPR also sets the framework for the next phase, programming by the Member States. 
2 – Ohjelmasuunnittelua koskevat näkökohdat 30 Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa vahvistetaan puitteet myös seuraavalle vaiheelle, jäsenvaltioissa tapahtuvalle ohjelmasuunnittelulle.
During this phase, plans for a specific programme period are developed in detail at Member State level through the formulation of a country strategy37 and related programmes. 
Tämän vaiheen aikana jäsenvaltioissa määritetään yksittäisiä ohjelmajaksoja koskevat tarkat suunnitelmat laatimalla maastrategia37 ja siihen liittyvät ohjelmat.
The Commission negotiates with the national authorities on the content of both sets of programming documents before adopting them. 
Komissio neuvottelee kansallisten viranomaisten kanssa kummankin ohjelma-asiakirjakokonaisuuden sisällöstä ennen niiden hyväksymistä.
For this stage there are four guiding principles, relating to intervention logic; targeting funding; performance measurement framework; and incentives. 
Tässä vaiheessa otetaan huomioon neljä ohjaavaa periaatetta, jotka liittyvät toimintalogiikkaan, rahoituksen kohdentamiseen, tuloksellisuuden mittauskehykseen sekä kannustimiin.
31 Intervention logic refers to the process of identifying which needs EU funding is designed to address, and how this might be achieved. 
21
As a first step, Member States should identify their national needs. 
Ensi vaiheessa jäsenvaltioiden olisi yksilöitävä kansalliset tarpeensa.
This provides the basis for formulating objectives, targets and required funding. 
Tämä luo pohjan tavoitteiden, tavoitearvojen ja tarvittavan rahoituksen määrittämiselle.
A similar exercise should then be repeated at the level of the programmes, where the national objectives should be translated into operational objectives. 
Samanlainen arviointi olisi tämän jälkeen tehtävä ohjelmien tasolla, jolloin kansalliset tavoitteet olisi muunnettava toiminnallisiksi tavoitteiksi.
At this level, Member States should set out the links between inputs, actions, outputs and results. 
Tässä vaiheessa jäsenvaltioiden olisi esitettävä panosten, toimien, tuotosten ja tulosten väliset yhteydet.
32 The Commission identified a strong intervention logic as one of the pillars of the result orientation in the 2014-2020 programme period. 
32 Komissio määritteli vahvan toimintalogiikan yhdeksi tulossuuntautuneisuuden peruspilariksi ohjelmakauden 2014–2020 aikana.
This was largely reflected in the 2014-2020 legislative framework through, for example, the mandatory articulation of the needs at the national level, and mandatory ex ante evaluations of each 20 3 A clear intervention logic exists 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Tämä näkyi pitkälti kauden 2014– 2020 lainsäädäntökehyksessä, jonka mukaan esimerkiksi tarpeet on ilmaistava kansallisella tasolla ja kaikkiin ohjelmiin on kohdistettava ennakkoarvioinnit, joissa keskitytään toimintalogiikan selkeyteen38.
These steps led to a clearer presentation of the intervention logic at both partnership agreement and programme level39. 
Nämä toimet johtivat toimintalogiikan selkeämpään esittämiseen sekä kumppanuussopimusten että ohjelmien tasolla39.
The European Parliament also found that the intervention logic of programmes improved and that result indicators for the 2014-2020 programme period were better developed40. 
Myös Euroopan parlamentti totesi, että ohjelmien toimintalogiikka parani ja ohjelmakauden 2014–2020 tulosindikaattorit laadittiin paremmin40.
33 The draft proposal for 2021-2027 programme period dispenses with some of the elements that contributed to a clearer intervention logic, notably the mandatory assessment of needs in the partnership agreement and the mandatory ex ante evaluation of programmes41. 
33 Ohjelmakautta 2021–2027 koskevassa ehdotusluonnoksessa käsitellään joitakin tekijöitä, jotka osaltaan selkeyttivät toimintalogiikkaa, erityisesti kumppanuussopimukseen sisältyvää pakollista tarvearviointia ja ohjelmien pakollista ennakkoarviointia41.
34 Weaknesses in the design of intervention logic have represented one of our most frequent findings, featuring in more than half of the special reports we analysed. 1. 
34 Toimintalogiikan suunnittelun heikkoudet ovat olleet yksi tilintarkastustuomioistuimen yleisimmistä havainnoista, ja niitä on tuotu esille yli puolessa analysoiduista erityiskertomuksista. 1.
There should be an adequate needs assessment 35 The starting point for programming at both partnership agreement and programme level should be identifying the needs to be addressed by the policy. 
Tarvearvioinnin olisi oltava riittävän kattava 35 Sekä kumppanuussopimusten että ohjelmatason ohjelmatyön lähtökohtana olisi oltava toimintapolitiikan kohteena olevien tarpeiden määrittely.
This has not always been the case. 
Tämä ei ole aina toteutunut.
2. Objectives and expected results should reflect the needs 36 The second step after the analysis of needs is setting of SMART (specific, measurable, achievable, realistic, time-bound) objectives at the national and programme level that reflect what the Member States aim to change with the funds. 
2. Tavoitteiden ja odotettujen tulosten olisi vastattava tarpeita 36 Toisessa vaiheessa tarpeiden analysoinnin jälkeen otetaan käyttöön SMART-tavoitteet (erityiset, mitattavissa ja saavutettavissa olevat, realistiset, aikaan sidotut) kansallisella ja ohjelmatasolla.
We found that objectives do not always reflect the needs and/or are unclear. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tavoitteet eivät aina vastaa tarpeita ja/tai ovat epäselviä.
Special report on Youth unemployment For the 2014-2020 period, we found that Member States did not create adequate strategies with clear objectives to reach all unemployed young people that were neither in employment, education or training (NEET). 
Erityiskertomus nuorisotyöttömyydestä Kauden 2014–2020 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot eivät laatineet asianmukaisia strategioita, joilla olisi selkeät tavoitteet saavuttaa kaikki työttömät nuoret, jotka eivät olleet työssä tai koulutuksessa (nk. NEET-nuoret).
Indeed, some Member States 22 did not target all young people but only a subpopulation. 
Jotkin jäsenvaltiot eivät kohdentaneet toimia kaikkiin nuoriin, vaan ainoastaan tiettyyn alaryhmään.
We found that inactive people, most detached from the labour market, benefited least from the support43. 3. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevat henkilöt, jotka ovat eniten irtaantuneet työmarkkinoista, hyötyivät tuesta vähiten43. 3.
There should be an adequate assessment of the funding needed to achieve the objectives set 37 There should be adequate assessment of the required funding needed to achieve the objectives set. 
Olisi tehtävä riittävä arviointi asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta 37 Asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta olisi tehtävä riittävä arviointi.
The actions should be designed to achieve objectives and results 38 A clear intervention logic also requires the identification in the programmes of the most suitable actions to achieve the objectives and results sought. 
Toimet olisi suunniteltava niin, että niillä saavutetaan tavoitteet ja tulokset 38 Selkeä toimintalogiikka edellyttää myös, että ohjelmissa yksilöidään sopivimmat toimet asetettujen tavoitteiden ja tavoiteltujen tulosten saavuttamiseksi.
In a number of our reports, we found that these actions were not clearly linked to the objectives and/or did not sufficiently focus on results46. 
Tilintarkastustuomioistuin on todennut useissa kertomuksissa, että nämä toimet eivät liittyneet selkeästi tavoitteisiin ja/tai niissä ei keskitytty riittävästi tuloksiin46.
39 EU funding should be targeted so that its impact is maximised47. 
39 EU:n rahoitus olisi kohdennettava siten, että sen vaikutus on mahdollisimman suuri47.
Cohesion policy funds should thus focus on areas of real potential and strength rather than being spread thinly over unrelated areas. 
Koheesiopolitiikan varat olisi sen vuoksi keskitettävä aloille, joilla on todellista potentiaalia ja voimaa, sen sijaan, että ne hajautettaisiin ohuelti aloille, joilla ei ole toisiinsa yhtymäkohtia.
The 2014-2020 period introduced two instruments designed to improve the targeting of funding: o Financial concentration – requiring all Member States to allocate a certain proportion of their funding to common priority areas supporting the implementation of the Europe 2020 strategy. 
Kaudella 2014–2020 otettiin käyttöön kaksi rahoitusvälinettä, joiden tarkoituksena on parantaa rahoituksen kohdentamista: o Rahoituksen keskittäminen – kaikki jäsenvaltiot ovat velvoitettuja kohdentamaan tietyn osan rahoituksesta yhteisille painopistealoille, joilla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa.
This requirement is also proposed for the 2021-2027 period48, even if it is no longer linked to an EU-wide strategy. 
Tätä vaatimusta ehdotetaan myös kaudelle 2021–202748, vaikka se ei enää liity EU:n laajuiseen strategiaan.
We found that for the examined Member States the thematic concentration requirements set out for the 2014-2020 period were met and sometimes even exceeded49. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastettujen jäsenvaltioiden osalta, että kauden 2014–2020 temaattista keskittämistä koskevat vaatimukset täyttyivät ja joskus jopa ylittyivät49.
The European Parliament has also acknowledged the positive contribution of this measure in terms of targeting funds in line with the overarching EU strategies51. o Qualitative concentration through strategic ex ante conditionalities52. 
Myös Euroopan parlamentti on tunnustanut tämän toimenpiteen myönteisen vaikutuksen pyrittäessä kohdentamaan varoja EU:n yleisten strategioiden mukaisesti51. o Laadullinen keskittäminen strategisten ennakkoehtojen avulla52.
The latter further prioritise the target groups/areas of interventions (e.g. focus on long term unemployed people or focus of on areas such as smart specialisation). 
4 Rahoitus on hyvin kohdennettua 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 (keskitytään esimerkiksi pitkäaikaistyöttömiin tai tiettyihin aloihin, kuten älykkääseen erikoistumiseen).
In our previous audits related to the 2007-2013 programme period, we found a number of weaknesses in targeting funds on needs (see GP No 3, part 1 above)53. 
Aiemmissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa, jotka koskivat ohjelmakautta 2007–2013, havaittiin useita puutteita varojen kohdentamisessa tarpeisiin (ks. ohjaava periaate nro 3, osa 1)53.
We therefore welcome the introduction of strategic ex ante conditionalities in 2014-2020 as a way of addressing this issue54, although its impact is yet to be seen. 
Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu siksi myönteisesti siihen, että vuosina 2014–2020 on otettu käyttöön strategiset ennakkoehdot, joiden avulla tätä kysymystä voidaan käsitellä54, vaikkakaan sen vaikutukset eivät ole vielä nähtävissä.
Ex ante conditionalities are strengthened in the Commission’s proposal for the 2021-2027 period (where they are known as “enabling conditions”)55. 
Komission ehdotuksessa kaudelle 2021–2027 vahvistetaan ennakkoehtoja (jolloin niitä kutsutaan ”mahdollistaviksi edellytyksiksi”)55.
40 To assess whether the EU’s objectives are being met, the Commission needs relevant, reliable and timely information on outputs and results derived from a robust performance management system. 
40 Sen arvioimiseksi, saavutetaanko EU:n tavoitteet, komissio tarvitsee tuotoksista ja tuloksista asianmukaista, luotettavaa ja oikea-aikaista tietoa, joka perustuu vakaaseen tuloksellisuuden hallintajärjestelmään.
41 The period 2014 – 2020 brought with it an improvement concerning the framework for measuring performance in Cohesion policy through elements such as the mandatory inclusion of output and result indicators in the programmes (accompanied by baselines and targets) and common indicators, facilitating aggregation within and across Member States. 
41 Kaudella 2014–2020 on saatu aikaan parannus, joka koskee koheesiopolitiikan tuloksellisuuden mittauskehystä. Siinä edellytetään esimerkiksi tuotos-ja tulosindikaattorien pakollista sisällyttämistä ohjelmiin (mukaan lukien perustasot ja tavoitearvot) sekä yhteisiä indikaattoreita, joilla helpotetaan tietojen kokoamista jäsenvaltioissa ja niiden välillä.
For the period 2021-2027, the Commission proposes to further strengthen the performance measurement framework by introducing for the first time a consistent definition of “output” and “result” indicators as well as common output and result indicators for all funds. 
Komissio ehdottaa, että kaudella 2021–2027 vahvistetaan edelleen tuloksellisuuden mittauskehystä ottamalla ensimmäistä kertaa käyttöön tuotoksen ja tuloksen johdonmukainen määritelmä sekä yhteiset tuotos-ja tulosindikaattorit kaikkien rahastojen osalta.
42 In practice, our audits have found a number of weaknesses in Member States’ performance measurement systems. 1. 
42 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi käytännössä joitakin heikkouksia jäsenvaltioiden tuloksellisuuden mittausjärjestelmissä. 1.
There should be a clear and consistent definition of “output” and “result” 43 A harmonised definition of outputs and results helps consistency56 – particularly important in the context of the introduction of direct performance budgeting, linking funding with results. 
Tuotos ja tulos olisi määritettävä selkeästi ja johdonmukaisesti 43 Tuotosten ja tulosten yhdenmukaistettu määritelmä parantaa johdonmukaisuutta56 — erityisesti kun otetaan huomioon suoran tulosbudjetoinnin käyttöönotto, jonka myötä rahoitus kytketään tuloksiin.
We reported on the lack of consistent definition of “output” and “result” and its consequences. 
Tilintarkastustuomioistuin raportoi, että tuotosta ja tulosta ja niiden seurauksia ei ole määritelty johdonmukaisesti.
23 5 A simple and consistent performance measurement framework is in place 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
25 5 Käytössä on yksinkertainen ja johdonmukainen tuloksellisuuden mittauskehys 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027
44 In its proposal for the 2021-2027 period, the Commission has, for the first time, introduced a definition of “output” and “result” indicators58. 2. 
44 Ohjelmakautta 2021–2027 koskevassa ehdotuksessaan komissio on ensimmäistä kertaa ottanut käyttöön tuotos-ja tulosindikaattorien määritelmän58. 2.
There should be an adequate framework for measuring performance including quantified output and result indicators with baselines, milestones and targets 45 A framework for measuring performance should include output and results indicators. 
Olisi luotava riittävät puitteet tuloksellisuuden mittaamiseksi, mukaan lukien määrälliset tuotos-ja tulosindikaattorit, joihin sisältyy perustasojen, välitavoitteiden ja tavoitearvojen määrittäminen 45 Tuloksellisuuden mittaamiseen olisi sisällyttävä tuotos-ja tulosindikaattorit.
These indicators should be accompanied by quantified baselines, milestones and targets to allow measurement of the progress towards the objectives set. 
Näihin indikaattoreihin olisi liitettävä määrälliset perustasot, välitavoitteet ja tavoitearvot, jotta voidaan mitata edistymistä asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.
Milestones are also particularly important for 2014-2020 as they constitute the basis for the allocation of the mandatory performance reserve. 
Välitavoitteet ovat erityisen tärkeitä myös kaudella 2014–2020, sillä ne muodostavat perustan pakollisen suoritusvarauksen jakamiselle.
46 In a number of reports we have found problems with the way that output and/or result indicators were used. 
46 Tilintarkastustuomioistuin on tuonut useissa kertomuksissa esiin ongelmia sen suhteen, miten tuotos-ja/tai tulosindikaattoreita on käytetty.
24 Special report on selection and monitoring procedures of the ERDF and the ESF in the 2014-2020 period We concluded that the concept of a “result” is interpreted differently in the fund-specific regulations (ERDF vs ESF) and we identified the risk that a meaningful aggregation of performance data (in particular regarding results) may not be feasible at EU level57. 
26 Erityiskertomus EAKR:n ja ESR:n valinta-ja seurantamenettelyistä kaudella 2014–2020 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tuloksen käsitettä tulkitaan eri tavoin rahastokohtaisissa asetuksissa (EAKR vs. ESR).
Briefing paper: The integration of migrants from outside the EU We found that most Member States do not have a complete overview of the number of migrants supported and/or of the amount spent on integration measures. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vaarana olevan, ettei tuloksellisuutta koskevien tietojen mielekäs yhdistäminen ehkä ole mahdollista EU:n tasolla57. kotouttaminen Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että useimmilla jäsenvaltioilla ei ole täyttä käsitystä tuettavien muuttajien määrästä ja/tai kotouttamistoimenpiteisiin käytettävästä varojen määrästä.
At EU level, a set of common core indicators (“Zaragoza”) represents a step forward in understanding integration in the EU, but not all Member States use them and, according to the Commission, there are some limitations in these indicators59. 
EU:n tasolla yhteiset keskeiset indikaattorit (’Zaragoza-indikaattorit’) ovat edistysaskel EU:ssa tapahtuvan kotouttamisen ymmärtämisen kannalta, mutta kaikki jäsenvaltiot eivät käytä niitä ja komission mukaan niillä on rajoituksensa59.
47 More generally, we reported that for the 2014-2020 period, the regulations set different requirements in terms of baselines, milestones and targets for the different funds. 
Aihekohtainen katsaus: EU:n ulkopuolelta tulleiden muuttajien 47 Tilintarkastustuomioistuin raportoi, että yleisesti ottaen kautta 2014–2020 koskevissa asetuksissa asetettiin eri vaatimukset eri rahastojen perustasoille, välitavoitteille ja tavoitearvoille.