natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For 2007-2013, according to the Enquiry Planning Memorandum (EPM) bridging the gap, the Commission carried out audits where they checked among other issues whether legal durability requirements were met. 
Kuilua kaventavan tarkastusten suunnitteluasiakirjan mukaan komissio teki vuosina 2007–2013 tarkastuksia, joissa tutkittiin muun muassa, onko lakisääteisiä pysyvyysvaatimuksia noudatettu.
Some findings of non-compliance were reported and followed up by the Commission. 
Komissio havaitsi joitain väärinkäytöksiä ja ryhtyi tarvittaviin jatkotoimenpiteisiin.
For 2014-2020, Early Preventive System audits and compliance audits cover also the risk of non-compliance with legal durability requirements by using the same checklists. 
Vuosien 2014–2020 osalta ennalta ehkäisevät järjestelmätarkastukset ja säännönmukaisuuden tarkastukset kattavat myös lakisääteisten pysyvyysmääräysten noudattamatta jättämisen riskin käyttämällä samoja tarkistuslistoja.
With respect to evaluation, the ex-post evaluations of ERDF and Cohesion Fund programmes in 2007-2013 include 13 work packages, of which 8 thematic (such as SME support, environment, energy efficiency, tourism and culture etc). 
Arvioinnin osalta Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston ohjelmien jälkiarvioinnit vuosina 2007–2013 käsittävät 13 työosiota, joista 8 on temaattisia (kuten pk-tuki, ympäristö, energiatehokkuus, turismi, kulttuuri jne.).
While no single evaluation was specifically focusing on the issue of "durability" of results per se (as opposed to legal durability which should be assessed within the context of audits), some of these studies referred explicitly to the durability of results/ impacts in a dedicated evaluation question. 
Yksikään arvio ei keskittynyt nimenomaisesti tulosten varsinaiseen pysyvyyteen (toisin kuin lakisääteiseen pysyvyyteen, joka pitäisi arvioida tarkastusten yhteydessä), mutta jotkin näistä tutkimuksista viittasivat suoraan tulosten tai vaikutusten pysyvyyteen kohdennetun arviointikysymyksen muodossa.
This is the case, for instance, in the ex-post evaluation of support to large enterprises and for tourism and culture. 
Näin tehtiin esimerkiksi suurille yrityksille sekä matkailuun ja kulttuuriin annetun tuen jälkiarvioinnissa.
Moreover, ex-post evaluations cover the long-term results i.e. durability of the EU interventions within the limits provided by the timing of the evaluations, the types of the interventions analysed, and the evidence available. 
Lisäksi jälkiarvioinnit kattavat pitkän aikavälin tulokset (eli EU-toimenpiteiden pysyvyyden) arviointien ajoituksen asettamissa rajoissa, analysoidut toimenpidetyypit ja tarjolla olevat todisteet.
Use of corrective measures (or repayable assistance schemes) needs to be considered carefully. 
Korjaavien toimenpiteiden (tai takaisinmaksuun perustuvien tukijärjestelmien) käyttöä on harkittava huolellisesti.
For instance, if the beneficiary failed to achieve the targets due to a tougher economic context, weakening its financial viability, applying further corrective measures would have severe and counterproductive consequences for projects which have achieved partially their objective. 
Esimerkkinä voidaan käyttää tuensaajaa, joka ei vaikeutuvan taloustilanteen vuoksi onnistu savuttamaan tavoitteita ja heikkenee taloudellisten toimintaedellytystensä puolesta. Tällöin korjaavat toimenpiteet aiheuttaisivat vakavia ja epätarkoituksenmukaisia seurauksia tavoitteensa osittain saavuttaneille hankkeille.
Common Commission reply to paragraphs 81 to 84 See Commission reply to recommendation 5 b). 
Komission yhteinen vastaus kohtiin 81–84 Ks. komission vastaus suositukseen 5b.
In addition, the higher reliance on financial instruments for non-risky investments is likely to reduce the risk of deadweight and provide further guarantees on durability, as business plans are carefully evaluated by commercial banks verifying the creditworthiness of the projects. 
Lisäksi tehokkuustappion riski todennäköisesti pienenee, kun hankitaan riskittömiä investointeja hyödyntämällä enemmän rahoitusvälineitä. Samalla pysyvyydestä saadaan lisätakeita. Kaupalliset pankit kuitenkin arvioivat liiketoimintasuunnitelmia tarkkaan varmistaessaan hankkeiden luottokelpoisuuden.
The performance orientation is at the core of the Commission's current approach to EU investments and depends on several interacting elements including a good analysis of needs, reliable intervention logic with clear specific objectives, well-chosen result indicators reflected in 
Komission nykyisessä EU:n investointeja koskevassa lähestymistavassa keskitytään tulossuuntautuneisuuteen, joka riippuu useista toisiinsa vaikuttavista seikoista. Niihin lukeutuvat
the selection criteria and also a performance framework with milestones and targets. 
hyvä tarvearviointi, luotettava toimenpidelogiikka ja siihen liittyvät selkeät erityistavoitteet, hyvin valitut ja valintaperusteissa heijastuvat tulosindikaattorit sekä tuloskehys, joka sisältää väli-ja lopputavoitteet.
Moreover, the requirement for impact evaluations in the period 2014-2020 invites to an ex-ante reflection on what is to be achieved through these investments. 
Lisäksi kauden 2014–2020 vaatimus tehdä vaikutustenarviointeja velvoittaa pohtimaan ennakkoon, mitä näillä investoinneilla voi saavuttaa.
Due to the link with the financial framework, the regulatory framework is designed and negotiated at least 3 or 4 years before ex-post evaluations related to the ongoing programming period can be carried out (after the end of the eligibility period, in order to get sufficient and reliable data). 
Sääntelyjärjestelmä on yhteydessä rahoituskehykseen, joten se laaditaan ja siitä neuvotellaan kolme tai neljä vuotta ennen kuin kuluvan ohjelmakauden jälkiarviointeja voidaan tehdä (tukikelpoisuusajan päätyttyä, jotta saatu tieto on riittävää ja luotettavaa).
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Recommendation 1 - Promoting durability of the results a) The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. b) The Commission accepts this recommendation. 
JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET Suositus 1 – Tulosten pysyvyyden edistäminen a) Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille. b) Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Recommendation 2 - Taking durability into account in selection procedures The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. 
Suositus 2 – Pysyvyyden huomioiminen valintamenettelyissä Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Recommendation 3 - Emphasising durability in monitoring and reporting The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. 
Suositus 3 – Pysyvyyden korostaminen seurannassa ja raportoinnissa Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Recommendation 4 - Taking durability into account in evaluations The Commission accepts this recommendation. 
Suositus 4 – Pysyvyyden huomioiminen arvioinneissa Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
Recommendation 5 - Consistently applying clear corrective measures a) The Commission accepts this recommendation. b) The Commission notes that this recommendation is addressed to the Member States. 
Suositus 5 – Korjaavien toimenpiteiden johdonmukainen käyttö a) Komissio hyväksyy tämän suosituksen. b) Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille.
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 8.6.2016 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 11.12.2017 Adoption of the final report after the adversarial procedure 7.2.2018 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 6.3.2018 
Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 8.6.2016 Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 11.12.2017 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 7.2.2018 Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 6.3.2018
Generating durable results through EU funds beyond the end of the projects is important to enable positive impacts for the beneficiaries and the regions concerned. 
EU:n varojen avulla on tärkeää saada aikaan pysyviä tuloksia, jotka kestävät myös hankkeiden päättymisen jälkeen, jotta edunsaajille ja asianomaisille alueille koituu myönteisiä vaikutuksia.
We found that for a significant share of the audited projects, the results were not or only partially durable. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että huomattavassa osassa tarkastetuista hankkeista tulokset eivät olleet pysyviä tai olivat sitä vain osittain.
We concluded that this was mainly due to a lack of emphasis by the Commission and national / regional authorities on the durability of results in the management at both the programme and the project level: whether at the design phase of the operational programmes or at selection, monitoring and evaluation phases. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että syynä tilanteeseen oli pääasiassa se, etteivät komissio ja kansalliset/alueelliset viranomaiset painottaneet tulosten pysyvyyttä ohjelma-ja hankehallinnoinnissa toimenpideohjelmien suunnitteluvaiheessa tai valinta-, seuranta-ja arviointivaiheissa.
The regulatory framework for the 2014 to 2020 period has introduced improvements regarding durability. 
Ohjelmakauden 2014–2020 sääntelykehykseen sisältyy pysyvyyteen liittyviä parannuksia.
We make recommendations addressing the gaps persisting in view of enhancing the durability of results in future EU productive investments. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää puutteita korjaavia suosituksia, joiden tarkoituksena on edistää tulosten pysyvyyttä EU:n tulevien tuotannollisten investointien yhteydessä.
EN 2018 Special Report NO 09 Public Private Partnerships in the EU: Widespread shortcomings and limited benefits (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
FI 2018 nro 09 Erityiskertomus Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet EU:ssa: puutteet mittavia ja hyöty vähäinen (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)
AUDIT TEAM The ECAŐs special reports set out the results of its audits of EU policies and programmes, or of management-related topics from specific budgetary areas. 
TARKASTUSTIIMI Tilintarkastustuomioistuin esittää erityiskertomuksissaan tulokset tarkastuksista, joita se kohdistaa EU:n toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin tai yksittäisten talousarvioalojen hallinnointiin liittyviin aihealueisiin.
The audit was led by ECA Member Oskar Herics, supported by Thomas Obermayr, Head of Private Office; Pietro Puricella, Principal Manager; Enrico Grassi, Head of Task; Guido Fara, Di Hai, Svetoslav Hristov, Maria Carmen Jimnez, Chrysoula Latopoulou and Maria Ploumaki, Auditors. 
Tarkastus toimitettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Oskar Hericsin johdolla, ja siihen osallistuivat myös kabinettipäällikkö Thomas Obermayr, toimialapäällikkö Pietro Puricella, tehtävävastaava Enrico Grassi sekä tarkastajat Guido Fara, Di Hai, Svetoslav Hristov, Maria del Carmen Jiménez, Chrysoula Latopoulou ja Maria Ploumaki.
From left to right: Guido Fara, Di Hai, Thomas Obermayr, Enrico Grassi, Oskar Herics, Chrysoula Latopoulou, Svetoslav Hristov, Pietro Puricella 
Vasemmalta oikealle: Guido Fara, Di Hai, Thomas Obermayr, Enrico Grassi, Oskar Herics, Chrysoula Latopoulou, Svetoslav Hristov, Pietro Puricella
Cohesion Fund (CF): The Cohesion Fund aims at strengthening economic and social cohesion within the European Union by financing environment and transport projects in Member States with a per capita GNP of less than 90 % of the EU average. 
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR): Rahaston tarkoituksena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä.
5 European system of national and regional accounts (ESA): The ESA statistics are produced at a macro aggregated level for the general government sectors and are used as the reference framework for public finance policy, including the reporting of the Member States on their compliance with the Maastricht criteria on debt and deficit. 
Euroopan kansantalouden tilinpito-ja aluetilinpitojärjestelmä (EKT): EKT:n tilastotiedot tuotetaan aggregoidulla makrotasolla julkisyhteisösektoria varten. Tietoja käytetään julkisen talouspolitiikan viitekehyksenä, kuten jäsenvaltioiden raportointiin, joka koskee velkaa ja alijäämää koskevien Maastrichtin kriteerien noudattamista.
In accordance with Council Regulation (EC) 549/2013 of 21 May 2013, ESA 2010 is applicable to all Member States as of September 2014. 
Toukokuun 21 päivänä 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 549/2013 mukaisesti EKT 2010:tä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin syyskuusta 2014 alkaen.
European Fund for Strategic Investments (EFSI): The EFSI is the first pillar of the CommissionŐs Investment Plan for Europe which is also referred to as the ŇJuncker PlanÓ. 
5 Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR): ESIR on komission laatiman Euroopan investointiohjelman ensimmäinen pilari.
It aims to mobilise over the period 2015 to 2017 at least 315 billion euro in private and public long-term investment across the EU. 
Ohjelman tarkoituksena on saada vuosina 2015–2017 käyttöön vähintään 315 miljardin euron arvosta yksityisiä ja julkisia pitkän aikavälin investointeja eri puolilla EU:ta.
The EFSI is established within the European Investment Bank (EIB) as a trust fund with unlimited duration, to finance riskier parts of projects. 
ESIR perustettiin Euroopan investointipankin (EIP) erityisrahastoksi, jonka kestoa ei ole rajattu. Siitä rahoitetaan hankkeiden riskialtteimpia osia.
A guarantee up to 16 billion euro backed by the EU budget will compensate the additional risk taken by the EIB. 
EIP:lle koituvaa lisäriskiä kompensoidaan EU:n talousarviosta myönnetyllä takuulla, joka on arvoltaan enintään 16 miljardia euroa.
Member States can contribute to the EFSI. The EFSI may fund Projects of Common Interest (PCIs) or other interconnection projects. 
ESIR-rahastosta voidaan myöntää rahoitusta yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tai muihin verkkojen yhteenliittämistä koskeviin hankkeisiin.
At the time of the audit, the adoption of a legislative proposal to extend the duration of the EFSI until the end of 2020 and to increase the EU budget guarantee to 26 billion euro and to reach an investment target of 500 billion euro was still pending. 
Komissio on antanut lainsäädäntöehdotuksen, jolla ESIRin kestoa pidennettäisiin vuoden 2020 loppuun, EU:n talousarviotakuu nostettaisiin 26 miljardiin euroon ja pyrittäisiin 500 miljardin euron investointitavoitteeseen. Tarkastuksen aikana ehdotuksen käsittely oli vielä kesken.
Jessica: JESSICA is an initiative of the European Commission developed in co-operation with the EIB and the Council of Europe Development Bank (CEB). 
6 JESSICA: JESSICA on komission yhdessä Euroopan investointipankin ja Euroopan neuvoston kehityspankin kanssa kehittämä aloite.
It supports sustainable urban development and regeneration through financial engineering instruments, provided for in Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund2. 
Aloitteella tuetaan kaupunkialueiden kestävää kehitystä ja kaupunkien elvyttämistä rahoitusjärjestelyjä koskevilla välineillä, joista säädetään Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/20061.
2 OJ L 210, 31.7.2006, p. 
7 1 EUVL L 210, 31.7.2006, s.
Operational programme (OP): An OP sets out a Member StateŐs priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) will be used during a given period (generally 7 years) to finance projects. 
Toimenpideohjelma: Toimenpideohjelmassa vahvistetaan jäsenvaltion prioriteetit ja erityistavoitteet sekä määritetään, miten varoilla (EU:n sekä kansallinen julkinen ja yksityinen osarahoitus) rahoitetaan hankkeita tiettynä ajanjaksona (tavallisesti seitsemän vuoden aikana).
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OPŐs priority axis. 
Hankkeilla on edistettävä tiettyjen tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteet määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla.
OPs can get funding from ERDF, CF and/or ESF. 
Toimenpideohjelmat voivat saada rahoitusta EAKR:sta, koheesiorahastosta ja/tai ESR:sta.
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 
Toimenpideohjelmia voidaan muuttaa niiden kattaman ajanjakson aikana ainoastaan molempien osapuolten suostumuksella.
Trans-European Transport Networks Transport (TEN-T): The Trans-European Transport Networks (TEN-T) are a planned set of road, rail, air and water transport networks in Europe. The infrastructure development of the TEN-T is closely linked with the implementation and 
Verkkojen Eurooppa -väline (CEF): Verkkojen Eurooppa -välineen (Connecting Europe Facility, CEF) rahoitustukea on myönnetty vuodesta 2014 lähtien kolmelle alalle: energia, liikenne sekä tietoja viestintätekniikka (TVT).
EXECUTIVE SUMMARY I. Public-Private Partnership (PPP) projects harness both the public and the private sector to provide goods and services which are conventionally supplied by the public sector, while easing the stringent budgetary constraints placed on public expenditure. 
320. TIIVISTELMÄ I. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeissa hyödynnetään julkista ja yksityistä sektoria sellaisten tavaroiden ja palvelujen tarjoamisessa, jotka ovat perinteisesti julkisen sektorin tarjoamia.
Since the 1990s, 1 749 PPPs worth a total of 336 billion euro have reached financial close in the EU. 
EU:n maksuedellytykset on 1990-luvulta lähtien täyttänyt yhteensä 1 749 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta, joiden arvo on yhteensä 336 miljardia euroa.
Most PPPs have been implemented in the field of transport, which in 2016 accounted for one third of the entire yearŐs investment, ahead of healthcare and education. 
Suurin osa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista on toteutettu liikenteen alalla. Vuonna 2016 kolmannes koko vuoden investoinneista tehtiin liikenteeseen.
However, to date EU-funds have been little used for PPPs. 
Tähän mennessä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin on käytetty vain vähän EU:n varoja.
Although the CommissionŐs policy has been encouraging the use of PPPs for some years (e.g. the Europe 2020 strategy) as a potentially effective means of delivering projects, we identified that during the 2000-2014 period just 84 PPPs, with a total project cost of 29.2 billion euro, received 5.6 billion euro in funding from the EU. 
Komissio on jo joitakin vuosia kannustanut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien käyttöä (esim. Eurooppa 2020 -strategiassa) mahdollisesti tehokkaana hankkeiden toteutustapana. Tästä huolimatta tarkastuksessa havaittiin, että vuosina 2000– 2014 EU:n rahoitusta myönnettiin vain 84:ään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen, joiden hankekustannukset olivat yhteensä 29,2 miljardia euroa.
Structural and Cohesion Fund grants were the main EU source of funding, followed by financial instruments - often in cooperation with the European Investment Bank (EIB). 
Seuraavaksi eniten rahoitusta myönnettiin rahoitusvälineiden kautta, usein yhteistyössä Euroopan investointipankin (EIP) kanssa.
We examined 12 EU co-financed PPPs in France, Greece, Ireland and Spain in the fields of road transport and Information and Communication Technology (ICT). 
Tarkastuksessa tutkittiin 12:ta EU:n yhteisrahoittamaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta, jotka on toteutettu Ranskassa, Kreikassa, Irlannissa ja Espanjassa maantieliikenteen ja tietoja viestintätekniikan aloilla.
The visited Member States accounted for around 70 % of the total project cost (29.2 billion euro) of EU-supported PPPs. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot edustivat noin 70:ää prosenttia EU:n tukemiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin perustuvien hankkeiden kokonaismenoista (29,2 miljardia euroa).
We assessed whether the audited projects were able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver, whether they were based on sound analyses and suitable approaches and whether the overall institutional and legal frameworks within the visited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs. 
Tarkastuksessa arvioitiin, toteutuivatko julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilta odotetut hyödyt tarkastetuissa hankkeissa, perustuivatko hankkeet perusteellisiin analyyseihin ja sopiviin lähestymistapoihin ja olivatko tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden institutionaaliset ja oikeudelliset kehykset riittävät julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien menestyksekkään täytäntöönpanon kannalta.
Overall, we found that: - PPPs allowed public authorities to procure large-scale infrastructures through a single procedure, but they increased the risk of insufficient competition and thus putting contracting authorities in a weaker negotiating position. - Procuring PPPs typically requires negotiating on aspects that are usually not part of traditional procurement and therefore takes up more time than traditional projects. 
11 - Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ansiosta viranomaiset kykenivät hankkimaan suuria infrastruktuureja yhden menettelyn avulla. Kumppanuudet lisäsivät kuitenkin riittämättömän kilpailun riskiä, minkä vuoksi hankintaviranomaisten neuvotteluasema oli heikompi. - Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttaminen edellyttää yleensä neuvottelemista näkökohdista, jotka eivät yleensä kuulu osana perinteiseen hankintamenettelyyn.
Overall, seven out of the nine completed projects (with aggregate projects costs of 7.8 billion euro) faced delays ranging from two to 52 months. 
Kaikkiaan seitsemän valmistuneista yhdeksästä hankkeesta (joiden yhteenlasketut kustannukset olivat 7,8 miljardia euroa) viivästyi 2–52 kuukautta.
Moreover, an additional amount of almost 1.5 billion euro in public funds was necessary to complete the five motorways we audited in Greece and Spain, around 30 % of which was provided by the EU (corresponding to 422 million euro). 
Lisäksi julkisista varoista tarvittiin lähes 1,5 miljardin euron lisärahoitus, jotta tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat viisi moottoritietä Kreikassa ja Espanjassa saatiin valmiiksi. Noin 30 prosenttia tästä summasta tuli EU:lta (eli 422 miljoonaa euroa).
We consider this amount to have been spent ineffectively in terms of achieving the potential benefits. - More importantly, in Greece (which is by far the largest recipient of EU contributions with 59 % of the total EU-amount or 3.3 billion euro), the cost per km of three assessed motorways had increased by up to 69 %, while at the same time the project scopes were reduced by up to 55 %. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tätä summaa ei käytetty vaikuttavasti, sillä potentiaaliset hyödyt eivät toteutuneet. - Lisäksi Kreikassa (joka on selvästi suurin EU-rahoitusosuuden vastaanottaja 59 prosentilla EU-rahoituksen kokonaismäärästä eli sai 3,3 miljardia euroa) tarkastettujen kolmen moottoritien kilometrikustannus kasvoi jopa 69 prosentilla, vaikka hankkeiden laajuus pieneni jopa 55 prosentilla.
This was mainly due to the financial crisis and to poorly prepared projects by the public partner, resulting in premature and insufficiently effective contracts with private concessionaires. - The large scope, the high cost and the long duration of typical infrastructure PPPs require particular diligence. 
Tämä johtui pääasiassa rahoituskriisistä ja julkisen sektorin kumppanin huonosti valmistelemista hankkeista. Siksi käyttöoikeudet saaneiden yksityisten toimijoiden kanssa tehdyt sopimukset olivat ennenaikaisia eivätkä ne olleet riittävän vaikuttavia. - Tavanomaisten infrastruktuuriin liittyvien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien laajuus, korkeat kustannukset ja pitkä kesto edellyttävät erityistä huolellisuutta.