natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Second bullet: The "enhanced" Annual Implementation Report of the year 2017, including quantification of results and answer to common evaluation questions, will mitigate this risk. 
Toinen luetelmakohta: Vuotta 2017 koskeva ”tehostettu” vuotuinen täytäntöönpanoraportti sekä tulosten kvantifiointi ja vastaukset yleisiin arviointikysymyksiin pienentävät tätä riskiä.
Common Commission reply to 91 and 92. 
Komission yhteinen vastaus kohtiin 91 ja 92.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 93. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 93.
Taking into consideration the late adoption of basic acts, implementation is progressing well. 
Täytäntöönpano etenee hyvin, kun otetaan huomioon perussäädösten myöhäinen hyväksyntä.
See Commission reply to paragraph 10. 
Ks. komission vastaus kohtaan 10.
Several features of the new rural development legal framework have increased the result orientation of the policy. 
Maaseudun kehittämistä koskevan uuden säädösperustan monet piirteet ovat parantaneet toimintapolitiikan tulosperusteisuutta.
Among others, those include a revised CMES, stricter requirements in terms of target setting and reporting about progress towards those targets, more flexibility in the allocation of the measures to relevant policy objectives, the establishment of a performance reserve and the introduction of ex-ante conditionalities. 
Niitä ovat muun muassa tarkistettu yhteinen seuranta-ja arviointijärjestelmä, tavoitteenasettelua ja tavoitteita kohti etenemisen raportointia koskevien vaatimusten tiukentuminen, joustavuuden lisääntyminen toimintapolitiikan tavoitteisiin liittyvien toimenpiteiden kohdentamisessa sekä suoritusvarauksen ja ennakkoehtojen käyttöönotto.
The legislative process for the future policy framework is in a very early stage, therefore the Commission is not in a position to make specific commitments in relation to legislative proposals for the post 2020 period. 
Tulevia toimintapuitteita koskeva lainsäädäntöprosessi on hyvin varhaisessa vaiheessa. Siksi komissio ei pysty antamaan erityisiä sitoumuksia vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevista lainsäädäntöehdotuksista.
Overall consistency between Partnership Agreements and Rural Development Programmes is not the result of applying formal procedures, but is the result of coordinated strategic planning carried out by national/regional authorities in strict collaboration with Commission services. 
Kumppanuussopimusten ja maaseudun kehittämisohjelmien välinen yleinen yhdenmukaisuus ei johdu muodollisten menettelyjen soveltamisesta vaan koordinoidusta strategisesta suunnittelusta, jota kansalliset/alueelliset viranomaiset tekivät tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden kanssa.
Such consistency results from intensive exchanges and coordination efforts at different levels. 
Yhdenmukaisuus on tulosta intensiivisistä neuvotteluista ja koordinointitoimista eri tasoilla.
Recommendation 1 (a) The Commission partially accepts the recommendation and notes that at this stage it is not in a position to make specific commitments in relation to legislative proposals for the post 2020 period. 
Suositus 1 a) Komissio hyväksyy suosituksen osittain ja toteaa, ettei se voi tässä vaiheessa antaa erityisiä sitoumuksia vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevista lainsäädäntöehdotuksista.
However, the Commission commits to analyse possible ways to further enhance consistency between individual programmes in the context of the preparation of future legislative proposals. (b) The Commission takes note that this recommendation is addressed to the Member States. 
Komissio kuitenkin sitoutuu analysoimaan mahdollisia keinoja parantaa yksittäisten ohjelmien välistä yhdenmukaisuutta tulevien lainsäädäntöehdotusten valmistelun yhteydessä. b) Komissio toteaa, että tämä suositus on kohdistettu jäsenvaltioille.
See Commission replies to paragraphs 73 and 96. 
Katso komission vastaukset kohtiin 73 ja 96.
It should also be considered that the legislative framework is the result of the political process. 
Lisäksi on muistettava, että säädösperusta on poliittisen prosessin tulos.
The Commission has the responsibility of the implementation of the Regulations, avoiding the introduction of elements of complexity and promoting further simplification to the maximum possible extent. 
Komissiolla on vastuu asetusten täytäntöönpanosta, ja se pyrkii myös välttämään monimutkaisten elementtien käyttöönottoa ja edistämään ohjelmien yksinkertaistamista mahdollisimman paljon.
The identification of the needs follows, in the programming logic, an overall description of the current situation of the programming area and a SWOT analysis. 
Ohjelmasuunnittelussa tarpeet määritetään ohjelma-alueen nykyisen tilanteen yleiskuvauksen ja SWOT-analyysin perusteella.
Successively, making use of the information obtained in the previous steps, from the previous evaluations and the ex-ante evaluation, and the lessons learnt in the past, the description of the strategy is developed. 
Sen jälkeen laaditaan strategian kuvaus edellisissä vaiheissa, edellisistä arvioinneista ja ennakkoarvioinnista saatujen tietojen sekä karttuneiden kokemusten pohjalta.
Since the underlying logic of the current Rural Development programming is per focus areas, it is inevitable that those needs and the resulting measures be also grouped per focus area. 
Koska nykyiset maaseudun kehittämisohjelmat perustuvat kohdealoihin, on selvää, että myös tarpeet ja tuloksena olevat toimenpiteet on ryhmiteltävä kohdealoittain. 10
Recommendation 2 Whilst the Commission accepts this recommendation, it is not in a position at this stage to make specific commitments in relation to legislative proposals for the post 2020 period. 
Suositus 2 Vaikka komissio hyväksyy tämän suosituksen, se ei voi tässä vaiheessa antaa erityisiä sitoumuksia vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevista lainsäädäntöehdotuksista.
The CMES has been greatly improved compared to previous programming periods. 10 
Yhteinen seuranta-ja arviointijärjestelmä on parantunut tuntuvasti edellisiin ohjelmakausiin verrattuna.
The reliability of data submitted to the Commission falls under the responsibility of the Member States. 
Komissiolle toimitettujen tietojen luotettavuus on jäsenvaltioiden vastuulla.
The quality of the data submitted by the Member States in the context of monitoring requirements is assessed by the Commission, which takes appropriate follow-up actions where relevant. 
Komissio arvioi niiden tietojen laadun, jotka jäsenvaltiot toimittavat seurantavaatimusten nojalla, ja ryhtyy tarvittaessa asianmukaisiin jatkotoimiin.
Commission also supports Member States through capacity buildings networking activities. 
Lisäksi komissio tukee jäsenvaltioita valmiuksien lisäämiseen tähtäävien verkostotoimien avulla.
As regards the definition of common indicators, there are intrinsic limitations which have to be considered. 
Yhteisten indikaattorien määritelmään liittyy luontaisia rajoituksia, jotka on otettava huomioon.
The same applies as regards the possibility to impose large data collection requirements at the level of beneficiaries. 
Sama koskee mahdollisuutta asettaa tuensaajille laajaa tiedonkeruuta koskevia vaatimuksia.
Recommendation 4 First alinea: The Commission partially accepts the recommendation. 
Suositus 4 Ensimmäinen kohta: Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Second alinea: The Commission accepts this recommendation and considers it has already started implementing it, notably based on the activities of the Evaluation Network for Rural Development. 
Toinen kohta: Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja katsoo, että se on jo alkanut toteuttaa sitä etenkin maaseudun kehittämisen arviointiverkoston toiminnan myötä.
Its activities include, amongst others, good practices workshops and capacity building events for evaluation stakeholders in the Member States. 
Sen toimintaan kuuluvat esimerkiksi hyviä käytäntöjä käsittelevät työpajat sekä valmiuksien lisäämiseen tähtäävät tapahtumat jäsenvaltioiden arviointisidosryhmien keskuudessa.
Facilitating national cooperation falls under national competencies. 
Kansallisen yhteistyön edistäminen kuuluu kansallisen toimivallan piiriin.
Rural Development Programmes are strategic documents depicting how Member States and regions intend to make use of Rural Development funding to address identified territorial needs, in line with the set of Union priorities and rules for the use of the fund established in the legal framework. 
Maaseudun kehittämisohjelmat ovat strategisia asiakirjoja, joissa kuvataan, miten jäsenvaltiot ja alueet suunnittelevat hyödyntävänsä maaseudun kehittämisrahoitusta vastatakseen määritettyihin alueellisiin tarpeisiin unionin prioriteettien ja rahoituksen käyttöä koskevien, säädösperustassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
The Commission considers that Rural Development Programmes play a significant strategic role and are the backbone of the delivery of good results. 
Komissio katsoo, että maaseudun kehittämisohjelmilla on merkittävä strateginen rooli ja että ne ovat hyvien tulosten saavuttamisen perusta. 11
With respect to the date of approval of the legal framework, Rural Development Programmes were approved more quickly than in the previous programming period. 
Säädösperustan hyväksyntäpäivään nähden maaseudun kehittämisohjelmat hyväksyttiin nopeammin kuin edellisellä ohjelmakaudella.
Despite approval as from the year 2015, transitional rules have ensured continuity in the implementation of rural development operations between the two programming periods. 
Huolimatta siitä, että ohjelmia on hyväksytty vuodesta 2015 alkaen, maaseudun kehittämistoimien täytäntöönpanon jatkuvuus kahdella ohjelmakaudella on varmistettu siirtymäsäännöksin.
The Commission considers that the implementation of the Rural Development Programmes is overall progressing steadily and programmes are generally at cruising speed. 
Komissio katsoo, että maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpano etenee kaiken kaikkiaan vakaasti ja että ohjelmat ovat pääsääntöisesti käynnistyneet.
Continuous monitoring, evaluation, and, where relevant, audit activities throughout the whole programming period have ensured the acquisition of pertinent information about programmes implementation. 
Koko ohjelmakauden ajan toteutetut jatkuvat seuranta-, arviointi-ja tarvittaessa tarkastustoimet ovat taanneet sen, että ohjelmien täytäntöönpanosta saadaan oleellista tietoa.
As acknowledged by ECA (see paragraph 18), the regulatory framework for the 2014-2020 was built upon experiences from the previous programming periods and responded to several of ECA's recommendations. 
Kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut (ks. kohta 18), ohjelmakautta 2014–2020 koskevan sääntelyperustan laadinnassa hyödynnettiin aiemmilta ohjelmakausilta saatuja kokemuksia ja vastattiin useisiin tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin.
Recommendation 6 First alinea: Insofar as it is concerned the Commission accepts the recommendation, and considers it is already implementing it. 
Suositus 6 Ensimmäinen kohta: Komissio hyväksyy suosituksen siltä osin kuin se koskee komissiota ja katsoo aloittaneensa sen täytäntöönpanon jo.
Second alinea: The Commission partially accepts the recommendation, insofar as the process mentioned in the previous paragraph has followed its course. 
Toinen kohta: Komissio hyväksyy suosituksen osittain, sikäli kuin edellisessä kohdassa mainittu prosessi etenee.
The target implementation date reflects this part. 12 
Toteutumisen tavoiteajankohta on sen mukainen. 12
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 24.2.2016 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 5.7.2017 Adoption of the final report after the adversarial procedure 27.9.2017 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 7.11.2017 
Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 24.2.2016 Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 5.7.2017 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 27.9.2017 Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 7.11.2017
However, efforts to achieve this faced the perennial problem of planning for a new programming period starting before relevant data are available as regards spending and results from the previous period. 
Tämän tavoitteen saavuttamista kuitenkin haittasi ikuisuusongelma, joka aiheutuu siitä, että uuden ohjelmakauden suunnittelu käynnistyy ennen kuin saatavilla on relevanttia tietoa edeltävän ohjelmakauden varainkäytöstä ja tuloksista.
We found that the approved RDPs are long and complex documents with shortcomings that limit the potential to enhance the focus on performance and results. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hyväksytyt maaseudun kehittämisohjelmat ovat pitkiä ja monimutkaisia asiakirjoja, joihin liittyy puutteita. Puutteet rajoittavat mahdollisuuksia edistää tuloksellisuuteen ja tuloksiin keskittymistä.
We also found that despite Commission’s efforts, RDPs’ implementation started late and the planned spending began more slowly than in the previous period. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että komission toimista huolimatta maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpano alkoi myöhässä ja suunniteltujen menojen toteuttaminen käynnistyi hitaammin kuin edeltävällä ohjelmakaudella.
We make a number of recommendations to the European Parliament, the Council, the European Commission and to the Member States in order to improve the next programming process. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan komissiolle sekä jäsenvaltioille joukon suosituksia, joiden avulla seuraavaa ohjelmasuunnitteluprosessia voidaan parantaa.
EN 2017 Special Report NO 17 The Commission's intervention in the Greek financial crisis (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 1977 - 2017 
nro 17 Erityiskertomus FI 2017 Komission puuttuminen Kreikan rahoituskriisiin (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti) 1977 - 2017 EUROOPAN TILINTARKASTUS TUOMIOISTUIN
This report was produced by Audit Chamber IV which has a focus in the areas of regulation of markets and competitive economy. 
Tämän kertomuksen laati IV tarkastusjaosto, jonka erikoisaloina ovat markkinoiden sääntely ja kilpailukykyinen talous.
Mr Baudilio Tomé Muguruza, Dean of this Chamber, is the reporting Member. 
Raportoivana jäsenenä toimii jaoston puheenjohtaja Baudilio Tomé Muguruza.
He was supported in the preparation of the report by Daniel Costa de Magalhães; Ignacio García de Parada Miranda; and Simon Dennett from his private office; Zacharias Kolias, director; and Kamila Lepkowska, head of task. 
Kertomuksen laadintaan osallistuivat Daniel Costa de Magalhães, Ignacio García de Parada Miranda ja Simon Dennett Baudilio Tomé Muguruzan kabinetista sekä johtaja Zacharias Kolias ja tehtävävastaava Kamila Lepkowska.
The audit team consisted of Efstathios Efstathiou, Athanasios Koustoulidis, Adrian Savin, Giuseppe Diana, Marion Schiefele and Natalia Krzempek. 
Tarkastustiimiin kuuluivat Efstathios Efstathiou, Athanasios Koustoulidis, Adrian Savin, Giuseppe Diana, Marion Schiefele ja Natalia Krzempek.
From left to right: Daniel Costa de Magalhães, Giuseppe Diana, Marion Schiefele, Adrian Savin, Kamila Lepkowska, Simon Dennett, Baudilio Tomé Muguruza, Ignacio García de Parada Miranda, Efstathios Efstathiou, Zacharias Kolias, Natalia Krzempek. 
Vasemmalta oikealle: Daniel Costa de Magalhães, Giuseppe Diana, Marion Schiefele, Adrian Savin, Kamila Lepkowska, Simon Dennett, Baudilio Tomé Muguruza, Ignacio García de Parada Miranda, Efstathios Efstathiou, Zacharias Kolias ja tarkastaja Natalia Krzempek.
The methodological strengths and weaknesses Sensitivity tests and justification of assumptions Accuracy and adjustments Part II - Design and implementation of the reforms Taxation Conditionality design - tax policies Conditionality design - tax enforcement Implementation and results Public administration reform Conditionality design Implementation and results Financial-sector reforms Conditionality design Expected financial results Labour market reforms Conditionality design Implementation and results Part III - Achievement of programme objectives Ensuring fiscal sustainability Access to markets Use of funds and post-programme financing Fiscal consolidation Sustainability of the pension system Restoring financial stability Solvency Credit risk and asset quality 45 49 52 55 - 58 59 63 65 67 68 74 77 79 95 - 97 - 101 - 103 - 107 - 109 - 111 - 115 - 117 - 119 - - 48 - 51 - 54 102 - 66 - 62 - 64 - 66 - 76 - 73 - 76 - 94 - 93 94 102 100 102 130 116 108 110 114 116 123 118 120 3 
Lyhenteet Tiivistelmä Kertomuksen kuvaus Kreikan sopeutusohjelmat Tarkastus Havainnot Suositukset Kohta I–XIV I II–V VI–VII VIII–XIII XIV 1–15 1–6 7 8–10 11–15 16–20 21–54 22–40 22–23 24–28 29–30 31–32 33–35 36–40 41–43 Johdanto Kreikan talouden kolme sopeutusohjelmaa Ohjelmien tavoitteet Ohjelmakumppanit ja unionin toimielinten rooli Ohjelmasuunnitteluprosessi Tarkastustapa Huomautukset Osa 1 – Kreikan talouden sopeutusohjelmien hallinnointi Ohjelmien ehtojen suunnitteluun ja seurantaan sovelletut järjestelyt Ohjelmien kiireellinen aloittaminen Suunnittelun menettelyt ja tulokset Yleinen kasvustrategia Poliittinen epävakaus ohjelmakauden aikana Seurantamenettelyt Seurantakäytännöt Yhteistyö ohjelmakumppanien kanssa SISÄLLYS 2 Ohjelmien taloudelliset olettamat Menetelmien vahvuudet ja heikkoudet Herkkyystestit ja olettamien perustelut Tarkkuus ja mukautukset Osa 2 – Uudistusten suunnittelu ja toteutus Verotus Ehtojen suunnittelu – verotoimet Ehtojen suunnittelu – verotuksen täytäntöönpano Täytäntöönpano ja tulokset Julkishallinnon uudistus Ehtojen suunnittelu Täytäntöönpano ja tulokset Rahoitusalan uudistukset Ehtojen suunnittelu Odotetut taloudelliset tulokset Työmarkkinauudistukset Ehtojen suunnittelu Täytäntöönpano ja tulokset Osa 3 – Ohjelmien tavoitteiden saavuttaminen Julkisen talouden kestävyyden varmistaminen Rahoituksen saanti markkinoilta Varojen käyttö ja ohjelmien jälkeinen rahoitus Julkisen talouden vakauttaminen Eläkejärjestelmän kestävyys Rahoitusvakauden palauttaminen Vakavaraisuus 44–54 45–48 49–51 52–54 55–102 58–66 59–62 63–64 65–66 67–76 68–73 74–76 77–94 79–93 94 95–102 97–100 101–102 103–130 107–116 108 109–110 111–114 115–116 117–123 118 3
Liquidity Profitability Reviving growth Economic growth and its context Prices and unemployment Conclusions and recommendations Management of the Economic Adjustment Programmes for Greece Design and implementation of the reforms Achievement of programme objectives Replies of the Commission Annex I – The chronology of the Greek economic crisis Annex II – Capital controls Annex III - Weaknesses in compliance monitoring Annex IV – Taxation reforms Annex V - Evolution of the funding gap methodology Annex VI - Accuracy of the macroeconomic projections Annex VII - Delayed and non-complied conditions Annex VIII – Public administration Annex IX - Financial sector reforms Annex X – Financial stability Annex XI – Sustainable growth 121 122 - 123 124 - 130 125 - 128 129 - 130 131 - 146 131 - 138 139 - 143 144 - 146 4 
Luottoriski ja omaisuuserien laatu Maksuvalmius Kannattavuus Kasvun elvyttäminen Talouskasvu ja sen konteksti Hinnat ja työttömyys Johtopäätökset ja suositukset Kreikan talouden sopeutusohjelmien hallinnointi Uudistusten suunnittelu ja toteutus Ohjelmien tavoitteiden saavuttaminen Komission vastaukset Liite I – Kreikan talouskriisin eteneminen Liite II – Pääomanliikkeiden rajoitukset Liite III – Heikkoudet vaatimustenmukaisuuden seurannassa Liite IV – Verotusuudistukset Liite V – Rahoitusvajemenetelmän kehitys Liite VI – Makrotalousennusteiden tarkkuus Liite VII – Viivästyneet ja noudattamatta jätetyt ehdot Liite VIII – Julkishallinto Liite IX – Rahoitusalan uudistukset Liite X – Rahoitusvakaus Liite XI – Kestävä kasvu 119–120 121 122–123 124–130 125–128 129–130 131–146 131–138 139–143 144–146 4
ABBREVIATIONS AMC: Asset Management Company AROP: ‘Administrative Reform’ Operational Programme, for the programming period 2007-2013 BoG: Bank of Greece DG ECFIN: European Commission Directorate-General for Economic and Financial Affairs EAP: Economic Adjustment Programme EC: European Commission ECB: European Central Bank ECJ: European Court of Justice EDP: Excessive Deficit Procedure EEFs: European Economic Forecasts EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism ENFIA tax: Uniform tax on real estate property ESA: European System of Accounts EPL: Employment protection legislation ESM: European Stability Mechanism FDI: Foreign Direct Investment FG: Funding Gap GDP: Gross Domestic Product 5 
LYHENTEET BKT: Bruttokansantuote ECFIN-pääosasto: Euroopan komission talouden ja rahoituksen pääosasto EDP: Excessive Deficit Procedure EEFs: European Economic Forecasts EKP: Euroopan keskuspankki EKT: Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä ENFIA-vero: Yhdenmukainen kiinteistövero EPL: Employment protection legislation ERVM: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ERVV: Euroopan rahoitusvakausväline EUTI: Euroopan unionin tuomioistuin EVM: Euroopan vakausmekanismi HFSF: Kreikan rahoitusvakausrahasto IMF: Kansainvälinen valuuttarahasto Lyhytaikaiset valtionobligaatiot: Yhden vuoden tai lyhyemmäksi ajaksi liikkeeseen laskettavat lyhytaikaiset velkainstrumentit OECD: Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö SEUT: Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus YVM: Yhteinen valvontamekanismi 5
EXECUTIVE SUMMARY About this report I. We examined the European Commission’s management of the three Economic Adjustment Programmes for Greece, bearing in mind the institutional set-up of the different financial assistance instruments used. 
TIIVISTELMÄ Kertomuksen kuvaus I. Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten Euroopan komissio on hallinnoinut kolmea Kreikan talouden sopeutusohjelmaa.
In relation to the ongoing programme, the audit focused only on the design aspects. 
Käynnissä olevan ohjelman osalta tarkastuksessa keskityttiin ainoastaan rakenteellisiin näkökohtiin.
Funding for the first programme (GLF), in 2010, was 110 billion euros; for the second (EFSF; 2012) it was 172.6 billion euros and for the third (ESM; 2015) it was 86 billion euros. 
Ensimmäisen ohjelman (Kreikan lainajärjestely) rahoitus vuonna 2010 oli 110 miljardia euroa, toisen ohjelman (ERVV, 2012) rahoitus 172,6 miljardia euroa ja kolmannen (EVM, 2015) rahoitus oli 86 miljardia euroa.
As of mid-2017, Greece still requires external financial support and we found that the objectives of the programmes were met only to a limited extent. 
Vuoden 2017 puolivälissä Kreikka tarvitsee yhä ulkoista rahoitustukea, ja tilintarkastustuomioistuin totesi, että ohjelmien tavoitteet saavutettiin vain rajallisesti.
We make a number of recommendations to the Commission for future support programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää joukon suosituksia komissiolle tulevia tukiohjelmia varten.
About the Greek Adjustment Programmes II. 
Kreikan sopeutusohjelmat II.
From the time of its entry into the euro, Greece benefitted from an economic boom fuelled by easy access to borrowing and generous fiscal policy. 
Liityttyään euroalueeseen Kreikka hyötyi talouden noususuhdanteesta, jota ruokkivat helppo luotonsaanti ja avokätinen finanssipolitiikka.
But the 2008-2009 global financial crisis exposed the country’s vulnerabilities: growing macroeconomic imbalances, large stocks of public and external debt, weak external competitiveness, an unsustainable pension system and weak institutions. 
Vuosien 2008–2009 maailmanlaajuinen finanssikriisi kuitenkin paljasti Kreikan haavoittuvat kohdat: kasvava makrotalouden epätasapaino, suuri julkinen ja ulkoinen velka, heikko ulkoinen kilpailukyky, kestämätön eläkejärjestelmä ja heikot instituutiot.
The price which Greece had to pay to borrow on the financial markets became unsustainable and in April 2010 the country requested financial assistance from the Euro area member states and the IMF. 
Hinta, joka Kreikan oli maksettava saadakseen lainaa rahoitusmarkkinoilta, kasvoi kestämättömäksi, ja huhtikuussa 2010 maa pyysi rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioilta ja IMF:ltä.