natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is the responsibility of both the issuer and the lead bank to ensure that there is sufficient liquidity in the secondary market for any new issue. 
Sekä liikkeeseenlaskijan että pääjärjestäjän vastuulla on varmistaa, että uusi liikkeeseen laskettu joukkovelkakirjalaina on riittävän likvidi jälkimarkkinoilla.
The Commission and lead banks should agree on secondary market commitments in the mandate letters signed for each issue. 
Komission ja pääjärjestäjien olisi sovittava jälkimarkkinasi-toumuksista kutakin liikkeeseenlaskua varten laadituissa toimeksiantokirjeis-sä.
Furthermore, the participating lead banks are expected to maintain a similar low bid-offer spread (the difference between the buy and sell price) for at least the first few days of the secondary market. 
Lisäksi liikkeeseenlaskun pääjärjestäjien odotetaan säilyttävän vastaavan pienen ostoja myyntitarjousten eron (osto-ja myyntihinnan välinen ero) ainakin muutamana ensimmäisenä päivänä jälkimarkkinoilla.
135 During the audit, the Commission stated that it examined the liquidity of EU bonds on a quarterly basis, with a more formal examination procedure in place since 2012. 
135 Komissio katsoi tarkastuksen aikana, että se on tutkinut EU:n joukkovelkakirjalainojen likviditeetin neljännesvuosittain ja soveltanut vuodesta 2012 lähtien jäsennellympää tarkastelu-menettelyä.
However, we found no evidence in the borrowing files that it had checked liquidity in the secondary market before 2012. 
Emme kuitenkaan löytäneet lainanottotiedostoista näyttöä siitä, että komissio olisi tarkistanut likviditeetin jälkimarkkinoilla ennen vuotta 2012.
136 An analysis of bid and offer prices showed that the closing daily bid-offer spread for the initial 30 days of each issue was relatively low. 
136 Osto-ja myyntitarjoushintojen analyysi osoitti, että kunkin liikkeeseenlaskun 30 ensimmäisen päivän aikana ostoja myyntitarjousten ero oli päivän lopussa suhteellisen pieni.
This variation was observed even with brokers that were participating as lead banks in multiple EU issues and were therefore obligated to respect certain secondary market commitments. 
Tällaista vaihtelua havaittiin myös välittäjillä, jotka osallistuivat pääjärjestäjinä useisiin EU:n liikkeeseenlaskuihin ja olivat siksi velvollisia noudattamaan tiettyjä jälkimarkkinasitoumuksia.
82 Information from the order books and final allocations were available for only 7 of the 12 bond issues sampled. 83 3.25 % coupon bond with a maturity date of 4 April 2018. 
82 Otokseen kuului kaksitoista liikkeeseenlaskua, joista vain seitsemästä oli saatavilla tietoja tilauskirjoista ja lopullisista allokoinneista. 83 Kyseessä on 3,25 prosentin kuponkilaina, jonka eräpäivä on 4.4.2018.
Part IV 57 Programmes met their objectives 137 The overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations. 
Osa IV 57 Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 137 Rahoitustuen yleisenä tavoitteena oli vakauttaa jäsenvaltioiden makrotalouden ja rahoituksen tila ja palauttaa niiden kyky täyttää julkiseen sektoriin (euroalue) tai maksutaseeseen (euroalueen ulkopuoliset maat) liittyvät velvollisuutensa.
The financial assistance provided a cushion to ease implementation of the adjustment programmes that were necessary in each country to correct underlying problems. 
Rahoitustuki tarjosi puskurin, joka helpotti kunkin maan ongelmien korjaamiseen tarvittavien sopeutusohjelmien toteuttamista.
We structured our analysis of the programme achievements along four dimensions: (i) analysis of how the overall funding was used and factors that made it sufficient; (ii) compliance with deficit targets and implementation of fiscal adjustment; (iii) compliance with the conditions and implementation of structural reforms; and (iv) changes in countries’ competitiveness. 
Analyysimme ohjelmien saavutuksista jaettiin neljään osaan: (i) Analyysi siitä, miten kokonaisrahoitusta käytettiin ja minkä tekijöiden ansiosta se oli riittävää. (ii) Alijäämätavoitteiden täyttyminen ja julkisen talouden sopeutuksen toteuttaminen. (iii) Ehtojen täyttyminen ja rakenneuudistusten toteuttaminen. (iv) Muutokset maiden kilpailukyvyssä.
No need to increase overall funding Funding envelopes proved sufficient, if tight in two Member States 138 In no country did the financing gap evolve as envisaged. 
Ei tarvetta lisätä kokonaisrahoitusta Määrärahat osoittautuivat riittäviksi vaikkakin niukoiksi kahdessa jäsenvaltiossa 138 Rahoitusvaje ei missään maassa kehittynyt odotetusti.
However, the programme set-up was sufficiently robust to allow significant discrepancies to be offset within a programme so that funding remained within the initial envelopes (see Figure 10). 
Ohjelman rakenne oli kuitenkin niin vakaa, että se salli huomattavien erojen tasaamisen ohjelman sisällä niin, että rahoitus pysyi alkuperäisissä kehyksissä (ks. kaavio 10).
139 There were, nonetheless, some differences in the level of comfort provided by the financial assistance. 
139 Rahoitustuen tuomassa turvallisuu-dentunteessa oli kuitenkin jonkin verran eroja.
The early programmes, designed in the wake of the Lehman collapse, included a substantial safety margin. 
Ensimmäisissä ohjelmissa, jotka suunniteltiin Lehmanin romahduksen jälkeen, oli huomattava turvallisuusmarginaali.
Similarly, the Irish programme included a sizeable contingency reserve of 25 billion euro as part of the banking support scheme. 
Vastaavasti Irlannin ohjelmassa oli suurehko 25 miljardin euron vararahasto, joka oli osa pankkitukijärjestelyjä.
On the whole, Ireland, Hungary and Latvia benefited from reduced funding needs, which allowed them to: (i) reduce reliance on their own resources (Ireland); (ii) exceed the initial foreign exchange reserve projections (Hungary); (iii) reduce programme financing (Latvia, Hungary); and (iv) repay (or consider repaying) the more expensive IMF loans before their due date (Hungary, Latvia, Ireland). 
Kaiken kaikkiaan Irlanti, Unkari ja Latvia hyötyivät pienemmistä rahoitustarpeista, joiden ansiosta ne pystyivät (i) vähentämään riippuvuutta omista varoista (Irlanti) (ii) ylittämään alun perin tehdyt valuuttavarantoprojektiot (Unkari) (iii) pienentämään ohjelmarahoitusta (Latvia ja Unkari) (iv) maksamaan takaisin (tai harkitsemaan takaisinmaksua) IMF:n kalliimmat lainat ennen niiden eräpäivää (Unkari, Latvia ja Irlanti).
Part IV — Programmes met their objectives 58 How was money used? 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 58 Miten rahat käytettiin?
Balance-of-payment programmes Key: Hungary ο Contrary to the forecast, foreign banks increased exposure to their subsidiaries at the peak of the crisis and drains from foreign exchange derivatives did not materialise. 
Maksutaseohjelmat Selitys: Rahoitusvaje Pääoma-ja rahoitustase Unkari ο Ulkomaiset pankit lisäsivät ennusteiden vastaisesti riskiään tytäryhtiöidensä suhteen kriisin ollessa huipussaan eikä valuuttajohdannaisten pako toteutunut.
Therefore no financing was required to cover the capital and financial account. 
Näin ollen pääoma-ja rahoitustaseen kattamiseen ei tarvittu rahoitusta.
Instead it became a financing source. 
Sen sijaan se muuttui rahoituksen lähteeksi.
Latvia Funding gap Capital and financial account Current account Increase in international reserves Other Needs Financing 3.3 2.4 10.7 3.1 Needs Planned Actual Planned Actual Planned Actual 1 19.5 14.2 Financing 7.5 1 2.8 3.7 ο The current account corrected much faster than initially anticipated, becoming a financing source. 
Latvia Vaihtotase Valuuttavarantojen lisäys Muut Tarpeet Rahoitus 3,3 2,4 10,7 3,1 Tarpeet Suunniteltu Toteutunut 1 Suunniteltu Toteutunut Suunniteltu Toteutunut 19,5 14,2 Rahoitus 7,5 1 2,8 3,7 ο Vaihtotase korjautui paljon nopeammin kuin alun perin ennakoitiin, ja se muuttui rahoituksen lähteeksi.
This was partially offset by additional funding needs due to the capital and financial account. ο Of the 4.7 billion euro in financial assistance, 3.2 billion euro was used to finance ongoing government deficits and repayments of public debt. 
Osittaisena vastapainona tälle pääoma-ja rahoitustase aiheutti lisärahoitustarpeita. ο Yhteensä 4,7 miljardin euron rahoitustuesta käytettiin 3,2 miljardia euroa julkistalouden jatkuvien alijäämien rahoittamiseen ja julkisen velan takaisin maksamiseen.
The financial sector rescue was less costly than anticipated. 
Rahoitussektorin pelastaminen maksoi ennakoitua vähemmän.
1.7 4.7 Romania1 ο The current account corrected faster than anticipated. 
1,7 4,7 Romania1 ο Vaihtotaso korjautui ennakoitua nopeammin.
1 Data cover the first Romanian programme. 
Tarpeet Rahoitus 20,0 10,8 5,5 25,3 18,2 4,9 1 Tiedot kattavat Romanian ensimmäisen ohjelman.
Needs Financing 20.0 10.8 5.5 25.3 18.2 4.9 5.5 12.0 0.5 6.2 16.3 2.6 Figure 10 
5,5 12,0 0,5 6,2 16,3 2,6 Kaavio 10
Part IV — Programmes met their objectives 59 Euro area programmes Comparison between planned and actual needs and financing in the government sector. 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 59 Euroalueen ohjelmat Suunniteltujen ja toteutuneiden tarpeiden sekä julkisen sektorin rahoituksen vertailu.
Key: Cash deficit Maturing debt Financial sector needs Funding gap Market financing Own resources Portugal Other Ireland 20 6 35 13 12 18 113 40 38 83 59 52 15 Other public cash needs pertaining to the financing of state-owned enterprises, contributions to the ESM, the repayment of arrears, etc. 
Selitys: Käteisalijäämä Erääntyvät velat Rahoitussektorin tarpeet Irlanti Rahoitusvaje Markkinarahoitus Omat varat Portugali Muut 20 6 35 18 40 38 83 59 Suunniteltu Toteutunut Suunniteltu Toteutunut 52 13 12 113 15 Muut valtion omistamien yritysten rahoitukseen liittyvät julkisen talouden käteistarpeet, maksuosuudet EVM: iin, rästissä olevien maksujen suoritukset jne.
22 27 Planned Actual Planned Actual 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Source: ECA, data provided in programme documents, statistics compiled by national authorities. 
22 27 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, tiedot annettu ohjelma-asiakirjoissa, tilastot kansallisten viranomaisten laatimia.
Financing Needs Financing Needs Figure 10 Part IV — Programmes met their objectives 60 140 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme. 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 60 140 Portugalilla sen sijaan oli alkuperäistä arviota huomattavasti suuremmat rahoitustarpeet, ja sen ohjelman aikana rahoitus oli tiukalla.
To meet its additional requirements, Portugal had to rely on market financing. 
Portugalin oli hankittava rahoitusta markkinoilta lisätarpeidensa täyttämiseen.
Monetary relaxation in the euro area in the second half of the programme helped Portugal to make a successful return to the financial markets84. 
Rahapolitiikan höllentäminen euroalueella ohjelman toisella puoliskolla auttoi Portugalia palaamaan onnistuneesti rahoitusmarkkinoille84.
141 The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payments needs, but financing of the Romanian public sector proved to be tight during the programme. 
141 Romanian saama rahoitustuki riitti kattamaan maan maksutasetarpeet, mutta Romanian julkisen sektorin rahoitus osoittautui niukaksi ohjelman aikana.
The government’s additional financing needs were covered in part by indirect support from the central bank. 
Julkisen talouden lisärahoitus-tarpeet katettiin osittain keskuspankin välillisellä tuella.
Certain Member States received more advantageous financial terms than provided for the initial design 142 Portugal and Ireland benefited from reduced interest rates and longer maturities on the EU loans85. 
Tietyt jäsenvaltiot saivat edullisemmat rahoitusehdot kuin alkuperäisessä suunnittelussa oli ennakoitu 142 Portugali ja Irlanti hyötyivät EU-laino-jen pienemmistä koroista ja pitkistä maturiteeteista85.
The primary aim was to enhance their long-term refinancing prospects86; however, the change also reduced the financial burden of meeting interest payments over the programme period. 
Ensisijaisena tavoitteena oli parantaa niiden pitkän aikavälin jälleenrahoituksen näkymiä86. Muutos kuitenkin myös pienensi niiden korkomaksujen aiheuttamaa taloudellista taakkaa ohjelmakaudella.
We estimate that Ireland and Portugal achieved, over the programme period, savings of 2.2 billion euro each. 
Arviomme mukaan Irlanti ja Portugali säästivät ohjelmakaudella kumpikin 2,2 miljardia euroa.
143 Ireland and Romania benefited from the accommodating policies of their central banks. (i) The Central Bank of Ireland agreed to swap non-marketable promissory notes issued to the Anglo Irish Bank for Irish government bonds with longer maturities87. 
143 Irlanti ja Romania hyötyivät keskus-pankkiensa mukautuspolitiikasta. (i) Irlannin keskuspankki sopi Anglo Irish Bankille asetettujen ei-jälki-markkinakelpoisten vekselien vaihtamisesta Irlannin valtion jouk-kolainoihin, joiden maturiteetit olivat pidemmät87.
This liberated Ireland from the need to seek market financing for 3.1 billion euro due in 2013. 
Tämä vapautti Irlannin tarpeesta hakea markkinoilta rahoitusta vuonna 2013 erääntyneille 3,1 miljardille eurolle.
It will also reduce the country’s financing requirements by a total of 30 billion euro over the 2014-2023 period and the deficit by an average of 0.7 % of GDP88. (ii) In November 2009, Romania’s central bank decided to decrease the foreign exchange reserves requirement from 30 % to 25 % (following an earlier decrease from 35 % in August). 
Se myös vähentää maan rahoitustarpeita yhteensä 30 miljardilla eurolla kaudella 2014–2023 ja alijäämää keskimäärin 0,7 prosentilla BKT:stä88. (ii) Romanian keskuspankki päätti marraskuussa 2009 pienentää valuuttavarantovaatimusta 30 prosentista 25 prosenttiin (sen jälkeen kun sitä oli ensin elokuussa pienennetty 35 prosentista).
This freed up around 1.3 billion euro in banking loans for government financing. 
Tämä vapautti noin 1,3 miljardia euroa pankkilainoja julkista rahoitusta varten.
The decision was publicly justified by the postponement of 2009 IMF/EU tranches89. 
Päätöstä perusteltiin julkisesti vuoden 2009 IMF:n/EU:n lainan erien lykkäämisellä89.
84 Monetary relaxation also had a positive impact on financing for the Irish government. 
84 Rahapolitiikan höllentäminen vaikutti myönteisesti myös Irlannin hallituksen saamaan rahoitukseen.
85 EFSM loans were initially planned for an average duration of 7.5 years, with interest margins of 2.925 % for Ireland and 2.15 % for Portugal. 
85 Alun perin ERVM:n lainojen keskimääräisen keston suunniteltiin olevan 7,5 vuotta ja Irlannin korkomarginaalin 2,925 prosenttia ja Portugalin 2,15 prosenttia.
In October 2011 these interest margins were suppressed, and the average maturity was increased to 19.5 years in June 2013. 
Lokakuussa 2011 näitä korkomarginaaleja pienennettiin, ja kesäkuussa 2013 keskimääräinen maturiteetti pidennettiin 19,5 vuoteen.
EFSF loans were also extended, and the interest margins of 2.47 % for Ireland and 2.08 % for Portugal were likewise suppressed. 
Myös ERVV:n laina-aikoja pidennettiin ja Irlannin 2,47 prosentin sekä Portugalin 2,08 prosentin korkomarginaaleja pienennettiin.
86 This decreased also the expected revenue of the EU budget by 2.2 billion euro in total during in the programme period. 
86 Tämän lisäsi myös EU:n talousarvion odotettuja tuloja ohjelmakaudella yhteensä 2,2 miljardia euroa.
87 In its 2013 annual report, the ECB considered that ‘The liquidation of the Irish Bank Resolution Corporation (IBRC) raises serious monetary financing concerns. 
87 EKP totesi vuoden 2013 vuosikertomuksessaan, että ”IBRC-pankin (Irish Bank Resolution Corporation) purkamiseen liittyi keskuspankkirahoituksen kiellon kannalta sangen huolestuttavia piirteitä.
88 European Commission, ‘Economic adjustment programme for Ireland — Winter 2012 review’, European Economy, Occasional Papers No 131, 2013. 
88 Euroopan komissio: Economic Adjustment Programme for Ireland – Winter 2012 Review, European Economy, Occasional Papers 131, 2013.
89 Press release of the Board of the National Bank of Romania of 16 November 2009. 
89 Romanian keskuspankin johtokunnan lehdistötiedote 16. marraskuuta 2009.
Part IV — Programmes met their objectives 61 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met With some exceptions, revised annual deficit targets were met 144 Compliance with the revised targets was generally good, with the exception of the Hungarian programme and some years of the Portuguese and Romanian programmes (see Table 4). 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 61 Päivitetyt alijäämätavoitteet täyttyivät useimmiten mutta eivät aina kestävästi Tarkistetut vuotuiset alijäämätavoitteet täyttyivät joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta 144 Tarkistetut tavoitteet saavutettiin yleensä hyvin. Poikkeuksia olivat Unkarin ohjelma ja joinakin vuosina Portugalin ja Romanian ohjelmat (ks. taulukko 4).
145 However, missed targets did not necessarily mean failure of implementation. 
145 Vaikka tavoitteita ei saavutettu, toteutus ei silti välttämättä epäonnis-tunut.
For example, the missed 2008 and 2009 targets in the Hungarian programme can be explained by statistical revisions to the budget deficit. 
Esimerkiksi Unkarin ohjelmassa ei vuosina 2008 ja 2009 saavutettu tavoitteita, mikä kuitenkin selittyy budjetin alijäämään tehdyillä tilastollisilla tarkistuksilla.
Furthermore, all balance-of-payment programmes were successful in the sense that the Member States managed to exit the excessive deficit procedure in 2012. 
Kaikki maksutaseoh-jelmat onnistuivat myös siinä mielessä, että jäsenvaltiot pystyivät irtautumaan liiallista alijäämää koskevasta menettelystä vuonna 2012.
1 Net lending or borrowing of general government for excessive deficit procedure as of spring 2014. 
1 Julkishallinnon nettoanto-tai ottolainaus liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn osalta keväällä 2014.
2 Actual deficit as reported by the Commission and in line with the programme definition (see paragraph 91). 
2 Komission ilmoittama toteutunut alijäämä ohjelmamääritelmän mukaisesti (ks. kohta 91).
Part IV — Programmes met their objectives 62 146 To achieve their deficit targets each programme envisaged a specific ex-penditure–revenue mix. 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 62 146 Alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi kullakin ohjelmalla oli oma menojen ja tulojen yhdistelmänsä.
147 The erosion of tax bases, especially in 2009 in the wake of the sharp economic downturn, often wiped out the revenue gains from important new tax measures. 
147 Veropohjan rapautuminen erityisesti vuonna 2009 talouden jyrkän taantuman seurauksena mitätöi usein tärkeiden uusien verotoimenpiteiden aiheuttaman verotulojen kasvun vaikutuksen.
For instance, in 2009 Latvia implemented indirect tax consolidation measures with an estimated impact of 2.5 % of GDP. 
Esimerkiksi Latviassa otettiin vuonna 2009 käyttöön välillisten verojen konsolidointitoimenpiteitä, joiden vaikutuksen arvioitiin olevan 2,5 prosenttia BKT:stä.
In 2013 the Commission estimated that these measures had been entirely offset by falling short-term elasticity. 
Komissio arvioi vuonna 2013, että lyhyen aikavälin joustojen heikentyminen on mitätöinyt näiden toimenpiteiden vaikutuksen kokonaan.
Similarly, the tax-neutral reform implemented in Hungary in mid 2009 caused an estimated deficit slippage of 0.7 % of GDP in 2010. 
Vastaavasti Unkarissa vuoden 2009 puolivälissä toteutettu veroneutraali uudistus muutti alijäämää arviolta 0,7 prosenttia BKT:stä vuonna 2010.
148 With unchanged deficit targets, a declining tax-to-GDP ratio may create an incentive for tax authorities to counter falling tax revenue by introducing measures other than those agreed in the programme negotiations. 
148 Jos alijäämätavoitteet eivät muutu ja verojen määrä suhteessa BKT:hen pienenee, veroviranomaisilla voi olla tarve ryhtyä verotulojen vähenemisen vuoksi vastatoimiin toteuttamalla muita toimenpiteitä kuin ohjelmaneuvotteluissa on sovittu.
In Romania, for instance, 97 changes were made to the tax code during 2009-2013, with 51 legislative acts enforcing those amendments. 
Esimerkiksi Romaniassa tehtiin vuosina 2009–2013 verolakiin 97 muutosta, jotka pantiin täytäntöön 51 säädöksellä.
The frequency of change created an unstable economic climate for both businesses and individuals. 
Muutosten tiheys loi epävakaan talousympäris-tön sekä yrityksille että yksittäisille henkilöille.
All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 149 Given that the programmes resulted from a loss of market access, the restoration of fiscal sustainability was arguably the most important aim. 
Kaikkien maiden finanssipolitiikan viritys parani mutta vaihtelevassa määrin 149 Koska ohjelmat olivat markkinoille pääsyn menetyksen seurausta, julkisen talouden kestävyyden palauttaminen oli eittämättä tärkein tavoite.
Improvement in a country’s structural balance during the programme90 would indicate progress towards more sustainable public budgets. 
Maan rakenteellisen tasapainon parantaminen ohjelman aikana90 osoittaisi edistymistä kohti kestävämpää julkista taloutta.
The Commission calculated and published structural balance data91. 
Komissio laski ja julkaisi rakenteellista tasapainoa koskevia tietoja91.
150 The structural balance improved in all countries, at an average yearly rate of between 0.7 % of potential GDP in Hungary and 1.9 % in Portugal. 
150 Rakenteellinen tasapaino parani kaikissa maissa: Unkarissa se parani vuodessa keskimäärin 0,7 prosenttia ja Portugalissa 1,9 prosenttia potentiaalisesta BKT:stä; muissa maissa parannus asettui näiden lukujen väliin.
Three factors could explain the different rates of change: (i) the initial fiscal stance — the higher the initial structural deficit, the faster the pace of consolidation; (ii) the initial level of public debt — the higher the initial debt, the faster the pace of consolidation; (iii) differences in the recommendations made under the excessive deficit procedure concerning the need for a fiscal effort — the higher the recommended effort, the faster the pace of consolidation. 
Muutoksen eroja selitti kolme tekijää: (i) Alkuperäinen finanssipolitiikan viritys – mitä suurempi alkuperäinen rakenteellinen alijäämä oli, sitä nopeampaa oli vakautuminen. (ii) Alkuperäinen julkisen velan määrä – mitä suurempi alkuperäinen velka oli, sitä nopeampaa oli vakautuminen. (iii) Erot liiallista alijäämää koskevan menettelyn aikana annetuissa suosituksissa, jotka koskivat talouden vakauttamistoimien tarvetta – mitä laajempia talouden vakauttamistoimia suositeltiin, sitä nopeampaa oli vakautuminen.
90 Accounting for the cut-off dates of government statistical data, the following programme periods were assumed: Hungary 2009-2010; Latvia 2009-2011; Romania 2009-2012; Ireland and Portugal 2011-2013. 
90 Julkisen talouden tilastotietojen antamisen määräajoissa otettiin huomioon seuraavat ohjelmakaudet: Unkari 2009–2010, Latvia 2009–2011, Romania 2009–2012 sekä Irlanti ja Portugali 2011–2013.
91 Based on the spring 2014 forecast data, obtained in accordance with ESA95. 
91 Perustuu kevään 2014 ennustetietoihin, jotka on saatu EKT 95:n mukaisesti.
Part IV — Programmes met their objectives 63 151 An initial structural deficit was indicative of the pace of fiscal consolidation in all the beneficiary Member States except Ireland. 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 63 151 Alkuperäinen rakenteellinen alijäämä antoi osviittaa julkisen talouden vakautuksen vauhdista kaikissa muissa edunsaajavaltioissa paitsi Irlannissa.
Hungary had the lowest structural deficit at the start of the programme and experienced the slowest consolidation; Portugal had the highest structural deficit and the fastest pace of consolidation. 
Unkarin rakenteellinen alijäämä oli ohjelman alussa pienin ja vakautus hitainta. Portugalin rakenteellinen alijäämä taas oli suurin ja vakautus eteni nopeimmin.
However, Ireland is an outlier in this analysis. 
Irlanti on kuitenkin poikkeus tässä analyysissä.