natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Text box 5 Examples of deadweight Two farmers were visited who received aid for projects under the measure investment in agricultural holdings in Emilia Romagna. 
Laatikko 5 Esimerkkejä nollavaikutuksista Kaksi tarkastuskäynnin kohteena ollutta viljelijää sai maatilainves-tointitoimenpiteeseen perustuvaa hanketukea Emilia-Romagnassa.
Both farmers stated that, had the public support not been granted, they would have carried out the investments anyway. 
Molemmat viljelijät ilmoittivat, että he olisivat tehneet investoinnit joka tapauksessa, myös ilman julkista tukea.
Moreover, both farmers had sufficient financial resources and chose to carry out additional investments (not EU co-financed) for amounts in one case five times bigger than the supported project, in the other case half of the supported project. 
Kummallakin oli lisäksi riittävät taloudelliset resurssit, ja he päättivät tehdä lisäinvestointeja (joiden rahoitukseen EU ei osallistunut); investoinnit olivat toisessa tapauksessa suuruudeltaan yli viisinkertaisia tuen kohteena olleeseen hankkeeseen verrattuna ja toisessa tapauksessa niiden arvo oli puolet tuetun hankkeen suuruudesta.
In Catalonia, until 2005 priority criteria were not applied for the measure improving the processing and marketing of agricultural products, and all eligible applications were co-financed. 
Kataloniassa ei vuoteen 2005 saakka sovellettu priorisointikritee-reitä toimenpiteeseen, joka koski maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen parantamista, vaan kaikki tukikelpoiset hanke-ehdotukset hyväksyttiin yhteisrahoitukseen.
Because the funds were insufficient to do so at the public co-financing rate foreseen in the RDP, the rate was reduced significantly to an average of 15 %. 
Varat eivät riittäneet mainitun menettelyn toteuttamiseen maaseudun kehittämisohjelmaan tarkoitetun julkisen osarahoituksen puitteissa, joten tuen osuutta vähennettiin huomattavasti, keskimäärin 15 prosenttiin.
This increased the likelihood of deadweight — the beneficiaries had to finance 85 % themselves. 
Tämä lisäsi nollavaikutuksen todennäköisyyttä, sillä edunsaajien oli rahoitettava itse 85 prosenttia.
For two of the three companies visited, the annual accounts for the years after completion of the EU co-financed project showed that the companies had made additional investments for amounts exceeding the EU co-financed investments. 
Kolmesta tarkastuskäynnin kohteena olleesta yrityksestä kahdessa EU:n yhteisrahoittamien hankkeiden päättymisen jälkeisinä vuosina julkaistut tilinpäätökset osoittivat, että yritykset olivat tehneet lisäinvestointeja, joiden arvo ylitti EU:n yhteisrahoittamien investointien arvon.
In order to reduce the risk of deadweight, better targeting is needed. 
Kohdentamista on parannettava nollavaikutusriskin vähentämiseksi.
In addition, little or no attention has been given by the Commission to identifying factors which can predict deadweight. 
Komissio on toiminut vain vähän tai ei ollenkaan nollavaikutusta ennakoivien tekijöiden yksilöimiseksi.
For example, deadweight was generally found to be higher (1) DG AGRI factsheet ‘New perspectives for EU Rural Development’, p. 
Nollavaikutus havaittiin yleensä suuremmaksi esimerkiksi tapauksissa, (1) DG AGRI – factsheet – new perspectives for EU Rural Development, s.
Observation 5 A significant part of the expenditure is implemented in areas which are not predominantly rural, to the detriment of the amounts available for such areas. 
Huomautus 5 Huomattava osa menoista kohdistuu alueille, jotka eivät ole pääasiallisesti maaseutualueita; tämä vähentää maaseutualueille käytettävissä olevien varojen määrää.
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/13 (c) the relative rurality of the NUTS III area according to national definitions available for statistical purposes; (d) the classification of the NUTS III area in OECD typology, which is based on population density and which has been generally applied for international analysis since 1994. 
20.11.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 282/13 c) NUTS III -alueiden suhteellinen maaseutumaisuus tilastotarkoituksiin käytettävissä olleiden kansallisten määritelmien perusteella. d) OECD:n luokitteluun perustuva NUTS III -aluejaottelu, joka perustuu asukastiheyteen ja jota on sovellettu yleisesti kansainvälisiin analyyseihin vuodesta 1994 alkaen.
Table 2 provides the results of the analysis of how the 300 investments are classified for each of the benchmarks. 
Taulukossa 2 esitetään analysointitulokset 300 investoinnin luokittelusta mainituin kriteerein.
It shows that for regions outside Objective 1, depending on the typology used, between 29 % (OECD) and 55 % (ex Objective 5b classification) of the expenditure is in non-rural areas. 
Taulukosta ilmenee, että tavoitteen 1 ulkopuolisten alueiden kohdalla menoista on toteutunut maaseutualueiden ulkopuolella osuus, joka vaihtelee sovellettavasta typologiasta riippuen 29 prosentista (OECD) 55 prosenttiin (entinen 5b-tavoitteen luokitus).
For Objective 1 regions between 9 % (OECD) and 22 % (national definition) of rural development support is located in non rural areas. 
Tavoitteen 1 alueilla maaseudun kehittämistuesta suuntautuu maaseudun ulkopuolisille alueille osuus, joka vaihtelee 9 prosentista (OECD) 22 prosenttiin (kansallinen määritelmä).
When compared to the previous programming period (1994 to 1999), rural development investment support for rural areas (ex Objective 5b) dropped by 50 % in absolute terms (around 1 500 million euro), and by 70 % in relative terms (1), despite a significant increase in the RD budget. 
Maaseutualueille maksettavan maaseudun kehittämistä koskevan investointituen (entinen tavoite 5b) absoluuttinen määrä laski 50 prosenttia (noin 1 500 miljoonaa euroa) ja suhteellinen määrä 70 prosenttia (1) edeltävään ohjelmakauteen (1994–1999) verrattuna. Näin siitä huolimatta, että maaseudun kehittämiseen budjetoitujen varojen määrä kasvoi huomattavasti.
This illustrates that the lack of prioritisation of rural areas, allowed by the Regulation, has been to the detriment of the funds available for these areas. 
Tämä osoittaa, että – asetuksen mahdollistama – maaseutualueiden priorisoinnin puute on vähentänyt kyseisiä alueita varten käytettävissä olevien varojen määrää.
The population density was also analysed for the 300 projects. 
Otokseen kuuluneiden 300 hankkeen kohdalla analysoitiin myös asukastiheyttä.
For each of the sample populations, the average population density of the area of investment is shown in Table 3 (LAU II is the ‘lowest’ administrative level, such as communes, and NUTS III is the larger administrative area such as provinces). 
Kumpaankin otosjoukkoon kuuluneiden, investointien kohteena olleiden alueiden keskimääräinen asukastiheys näkyy allaolevassa taulukossa (LAU II tarkoittaa ”alinta” hallinnollista tasoa (”lowest” administrative level), kuten kuntia, NUTS III puolestaan tarkoittaa laajempia hallinnollisia alueita, kuten maakuntia).
For all types of investment measures audited, both LAU II and NUTS III areas have on average a higher population density than the European average of 120 inhabitants per square km. 
Kaikkien tarkastettujen investointitoimen-pidetyyppien kohdalla sekä LAU II-että NUTS III -alueilla on keskimäärin eurooppalaista keskiarvoa (120 asukasta neliökilometrillä) suurempi asukastiheys.
The figures for Objective 1 regions should be compared with the average population density for Objective 1areas, which is 81 inhabitants/km2. 
Tavoitteen 1 piiriin kuuluvia alueita koskevia lukuja tulisi verrata kyseiseen tavoitteeseen kuuluvien alueiden keskimääräiseen asukastiheyteen (81 asukasta neliökilometrillä).
(1) Source: Court analysis of Commission accounting data. 
(1) Lähde: tilintarkastustuomioistuimen analysoimat komission kirjanpitotiedot.
Rural Urban Medium Rural Table 3 Urban Rural Ex-objective 5b ESPON typology No Yes Urban Medium National definition OECD typology Medium 55 % 45 % 47 % 29 % 25 % 44 % 7 % 49 % 29 % 38 % 33 % n/a n/a 21 % 53 % 26 % 22 % 2 % 76 % 9 % 43 % 48 % Average population density of the location of RD investments in a representative sample of 300 EAGGF projects Sample population Regions outside Objective 1 Objective 1 regions Population density of the location of the investment (inhabitants/km2) LAU II NUTS III 259 242 237 246 44. 
Keskimääräinen asukastiheys EMOTR-hankkeista poimittuun 300 hankkeen edustavaan otokseen kuuluneiden maaseudun kehittämistä koskevien investointien kohdealueilla Otosjoukko Tavoitteen 1 ulkopuoliset alueet Tavoite 1 -alueet Asukastiheys investointikohdealueella (asukasta/km2 ) LAU II NUTS III 259 242 237 246 44.
The relevance of this analysis stems from the correlation between population density and economic performance. 
Analyysin merkityksellisyys perustuu asukastiheyden ja taloudellisen suorituskyvyn väliseen korrelaatioon.
The higher the population density, the higher the GDP per head. 
Mitä suurempi on asukastiheys, sitä suurempi on bruttokansantulo asukasta kohti.
The results of Table 3 mean that the RD investments are on average in LAU II and NUTS III areas which have a higher GDP per head than the EU average. 
Taulukon 3 tulokset merkitsevät, että maaseudun kehittämisinvestoinnit tapahtuvat keskimäärin LAU II-ja NUTS III -alueilla, joilla bruttokansantulo asukasta kohti on EU:n keskiarvoa korkeampi.
A characteristic of the ESPON classification is that the areas defined as urban in its typology have the highest GDP, i.e. they are the richer areas. 
ESPON-luokittelun ominaispiirteisiin kuuluu se, että kaupunkialueiksi määritellyillä alueilla on korkein bruttokansantulo eli ne ovat rikkaampia alueita.
The results of the sample thus show that a significant part of the expenditure for the measures reviewed (47 % for regions outside Objective 1, 21 % for Objective 1 regions) is implemented in areas with the highest GDP, contrary to the objective of reducing territorial imbalances (see paragraph 6). 
Otoksen perusteella saadut tulokset osoittavat näin ollen, että huomattava osa tarkastettuihin toimenpiteisiin liittyvistä menoista (47 prosenttia tavoitteen 1 ulkopuolisista alueista ja 21 prosenttia tavoitteen 1 alueista) toteutuu alueilla, joiden bruttokansantulo on korkein, mikä on vastoin alueellisten epätasapainojen vähentämistavoitetta (ks. kohta 6).
C 282/14 EN Official Journal of the European Union 20.11.2006 46. 
C 282/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.11.2006 46.
The results are particularly noteworthy for Objective 1 regions, which are overall the poorer areas of the EU. 
Tulokset ovat erityisen huomionarvoisia tavoitteen 1 piiriin kuuluvien alueiden osalta, jotka ovat yleisesti ottaen EU:n köyhimpiä alueita.
The average population density of the location of the investment is very similar for regions in and outside Objective 1 (see Table 3). 
Keskimääräinen asukastiheys investointien kohdealueilla on hyvin samankaltainen tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla sekä niiden ulkopuolisilla alueilla (ks. taulukko 3).
This indicates that the investments are concentrated in the richest parts of the Objective 1 regions. 
Tämä osoittaa, että investoinnit ovat keskittyneet tavoite 1 -alueiden vauraimpiin osiin.
Results and impacts of the projects reviewed on the spot Point 2: Projects are more effective when synergy takes place 49. 
Paikan päällä tarkastettujen hankkeiden tulokset ja vaikutukset Kohta 2: Synergia lisää hankkeiden vaikuttavuutta 49.
For 20 projects reviewed synergy effects were found. 
Tarkastetuista hankkeista 20:n kohdalla havaittiin synergiavaikutuksia.
This means that the projects were not implemented in isolation but were linked to others. 
Tämä tarkoittaa, että hankkeita ei toteutettu erillään vaan ne oli nivelletty toisiin hankkeisiin.
This was normally because projects were part of a wider concept such as a local development strategy (e.g. for village development or tourism development). 
Syynä oli tavallisesti se, että hankkeet olivat osa laajempaa yhteyttä, kuten paikallista kehittämisstrategiaa (esimerkiksi kylien tai turismin kehittäminen).
For the remaining 11 projects (3), synergy effects could not be established. 
Muiden 11 hankkeen (3) kohdalla ei ollut havaittavissa synergiavaikutuksia.
The Court found that isolated projects, which had no link with other projects, had less impact and were less effective. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että erillään toteutetuilla hankkeilla, joita ei ollut nivelletty toisiin hankkeisiin, oli vähemmän vaikutusta ja vaikuttavuutta.
Member States do not always require that projects are part of a wider concept or local development plan. 
Jäsenvaltiot eivät aina edellytä, että hankkeet kuuluvat laajempaan yhteyteen tai paikalliseen kehittämissuunnitelmaan.
In those cases, in particular for Article 33 measures, effective targeting would increase the effectiveness of the assistance. 
Kyseisissä tapauksissa, etenkin 33 artiklaan perustuvien toimenpiteiden kohdalla, tehokas kohdentaminen lisäisi tuen vaikuttavuutta.
Point 3: Location and impact in rural areas 51. 
Kohta 3: Sijainti ja vaikutukset maaseutualueilla 51.
For all projects reviewed, the main effects were realised in close vicinity of the investment. 
Kaikkien tarkastettujen hankkeiden kohdalla pääasialliset vaikutukset toteutuivat investointikohteen välittömässä läheisyydessä.
Only seven projects (4) also had an impact in a wider area. 
Ainoastaan seitsemällä hankkeella (4) oli vaikutusta myös laajemmalla alueella.
For 19 projects reviewed, the results and impacts contributed positively to the development of rural areas. 
Tarkastetuista hankkeista 19:n kohdalla tulokset ja vaikutukset edistivät maaseutualueiden kehitystä.
However, for the remaining 12 projects, the Court did not find such a positive contribution: for six cases little or no effects were found (see paragraph 48) and another six cases (5) were in a town or non-rural area. 
Muiden 12 hankkeen tapauksessa tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan havainnut tämänkaltaista myönteistä vaikutusta: kuuden hankkeen kohdalla vaikutuksia havaittiin vähän tai ei lainkaan (ks. kohta 48) ja loput kuusi hanketta (5) toteutettiin kaupunki-tai taajama-alueilla.
This has a significantly lesser impact on rural development and is thus not effectively addressing the problems of rural areas. 
Tämä vaikuttaa huomattavasti vähemmän maaseudun kehittämiseen eikä siis pureudu tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin.
(3) Projects 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 12, 17, 20 and 31 (see Annex I). 
(3) Hankkeet 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 12, 17, 20 ja 31 (ks. liite I).
(4) Projects 5, 6, 7, 8, 9, 10 and 11 (see Annex I). 
(4) Hankkeet 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 (ks. liite I).
(5) Projects 7, 8, 11, 18, 24 and 25 (see Annex I). 
(5) Hankkeet 7, 8, 11, 18, 24 ja 25 (ks. liite I).
Observation 6 It was not always possible to identify the effects of the projects, but when this could be done key factors which increased their effectiveness were synergy with other projects and being sited in rural areas. 
Huomautus 6 Hankkeiden vaikutukset eivät olleet aina yksilöitävissä, mutta tapauksissa, joissa se oli mahdollista, keskeiset vaikuttavuutta lisäävät tekijät olivat synergia muiden hankkeiden kanssa ja sijainti maaseutualueilla.
As part of the analysis of the 31 projects reviewed during the Member State visits, the audit addressed the question ‘what were the project’s results and what were the key variables which have determined them?’. 
Jäsenvaltioissa paikan päällä tarkastettujen 31 hankkeen analysoinnin yhteydessä tutkittiin hankkeiden tuloksia ja niitä määrittäviä keskeisiä muuttujia.
The following photos provide an impression of four of the projects audited. 
Seuraavalla sivulla esitettävät kuvat antavat käsityksen neljästä tarkastetusta hankkeesta.
Annex III provides a more detailed description of these projects, which illustrate the following points. 
Liitteessä III on yksityiskohtaisempi kuvaus kyseisistä hankkeista, joihin perustuvia huomautuksia esitetään seuraavissa kohdissa.
The results presented below cannot be extrapolated because the sample was made on a judgemental basis and also aimed to include examples of good practice. 
Alla esitettäviä tuloksia ei voida ekstrapoloida, koska otos poimittiin harkinnanvaraisesti ja tavoitteena oli myös kerätä esimerkkejä hyvistä käytännöistä.
Point 1: Effects (results and impacts) cannot always be identified 48. 
Kohta 1: Saavutukset (tulokset ja vaikutukset) eivät ole aina yksilöitävissä 48.
For 10 projects reviewed, clear results and impacts were found. 
Tarkastetuista hankkeista kymmenen kohdalla havaittiin selkeitä tuloksia ja vaikutuksia.
For another 15 projects (1), evidence for some effects was found, albeit not for all the intended effects. 
Hankkeista 15:n kohdalla (1) havaittiin joitakin vaikutuksia, joskaan ei kaikkien tavoitteiden osalta.
For the remaining six projects (2) little or no effects were found. This information was generally not collected by the Member States, which sometimes claimed that this is the responsibility of the evaluators. 
Loppujen kuuden hankkeen (2) tulokset olivat vähäisiä tai niitä ei ollut havaittavissa. Jäsenvaltiot eivät yleensä keränneet mainittuja tietoja, vaan ilmoittivat joissakin tapauksissa sen olevan arvioijien vastuulla.
(1) Projects 1 to 5, 7 to 9, 16, 18, 19, 22, 23, 30 and 31 (see Annex I). 
(1) Hankkeet 1–5, 7–9, 16, 18, 19, 22, 23, 30 ja 31 (ks. liite I).
(2) Projects 12, 15, 17, 20, 26 and 27 (see Annex I). 
(2) Hankkeet 12, 15, 17, 20, 26 ja 27 (ks. liite I).
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/15 Photo 1 Photo 2 Project No 15, construction of a viewing tower in Brandenburg Photo 3 Project No 11, purchase of agricultural land by the State in the Netherlands Photo 4 Project No 22, modernisation of old concrete aqueducts by a system of underground pipes and pumps in Spain Project No 19, upgrading of the village centre of Kirchwahlingen in Niedersachsen 
20.11.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 282/15 Kuva 1 Kuva 2 Hanke nro 15, näkötornin rakentaminen Brandenburgiin Kuva 3 Hanke nro 11, valtion ostama viljelysmaa Alankomaissa Kuva 4 Hanke nro 19, kylän keskustan kunnostaminen Kirchwahlingenissa Niedersachsenissa Hanke nro 22, vanhojen betonisten akveduktien korvaaminen maanalaisilla putkilla ja pumpuilla Espanjassa
C 282/16 EN Official Journal of the European Union 20.11.2006 Audit question 4: Are the outputs, results and impacts properly monitored and evaluated? 
C 282/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.11.2006 Kysymys 4: Seurataanko ja arvioidaanko tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia asianmukaisesti?
The overall framework and implementation of the monitoring and evaluation system 53. 
Seuranta-ja arviointijärjestelmän yleinen kehys ja täytäntöönpano 53.
The design of the monitoring and evaluation system is set out in the legal basis, including for instance the inclusion in the RDPs of operational objectives and expected impacts, quantified where possible in terms of monitoring and evaluation estimates. 
Seuranta-ja arviointijärjestelmän suunnittelu sisältyy oikeusperustaan; siihen kuuluu esimerkiksi toiminnallisten tavoitteiden ja odotettavissa olevien vaikutusten sisällyttäminen maaseudun kehittämisohjelmiin.
For monitoring, the legal basis requires Member States to submit annual progress reports to the Commission, which include progress of measures in relation to their objectives. 
Seurannan osalta oikeusperustassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle vuotuiset täytäntöönpanokertomukset, joissa selvitetään toimenpiteiden edistymistä tavoitteisiin nähden.
For this, as far as possible, the common indicators defined in the guidelines drawn up by the Commission should be used. 
Tässä yhteydessä olisi hyödynnettävä mahdollisimman pitkälle komission laatimissa suuntaviivoissa määritettyjä yleisiä indikaattoreita.
On the basis of the common indicators reported by the Member States, the Commission prepares periodically a synthesis report. 
Komissio laatii kausittain yhteenvetokertomuksen jäsenvaltioiden ilmoittamien yleisten indikaattoreiden perusteella.
Three types of evaluations are performed: ex-ante (at programme planning stage), mid-term (not later than 31 December 2003 and where necessary updated two years later) and ex post (by 31 December 2008). 
Arviointeja on kolmentyyppisiä: etukäteen (ohjelman suunnitteluvaiheessa), välivaiheessa (31. joulukuuta 2003 mennessä ja päivitys tarvittaessa kaksi vuotta myöhemmin) sekä jälkikäteen (31. joulukuuta 2008 mennessä) suoritettava arviointi.
The Commission has also contracted evaluators to prepare summary reports concerning the information included in Member States’ ex post evaluations for the previous programming period (which were available in 2003) and the mid-term evaluations of the present period. 
Komissio on myös palkannut arvioijia laatimaan yhteenvetoja jäsenvaltioiden edeltävän ohjelmakauden osalta suorittamiin jälkiarviointeihin (jotka olivat saatavissa vuonna 2003) sekä nykyistä ohjelmakautta koskeviin väliarviointeihin sisältyvistä tiedoista.
When taking into account that the Commission has addressed some of the present shortcomings with the changes proposed for the new programming period the Court finds that the overall framework of the monitoring and evaluation system is generally adequate. 
Kun otetaan huomioon, että komissio on esittänyt joidenkin nykyisten puutteiden korjaamiseksi muutoksia uudelle ohjelmakaudelle, tilintarkastustuomioistuin toteaa, että seuranta-ja arviointijärjestelmän yleinen kehys on yleisesti ottaen riittävä.
The Court analysed how the monitoring and evaluation system was implemented by the Commission and the Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission ja jäsenvaltioiden toteuttamaa seuranta-ja arviointijärjestelmän täytäntöönpanoa.
The Court found that neither the Commission nor the Member States adequately monitor and evaluate the outputs, results and impacts of RD investments. 
Analysoinnin yhteydessä havaittiin, että komissio ja jäsenvaltiot eivät seuraa ja arvioi riittävästi maaseudun kehittämisinvestointien tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia.
This means that they do not have sufficient information to effectively manage the investment measures. (b) even when indicators were adequately defined, several Member States did not collect and report data on project results, even though this would have been possible; (c) when data was reported, in many cases the output, result and impact indicators were not reliable. 
Tämä merkitsee, että niillä ei ole riittäviä tietoja investointitoimenpiteiden tehokkaaseen hallinnointiin. b) Myös tapauksissa, joissa indikaattorit oli määritetty riittävän tarkasti, useat jäsenvaltiot eivät keränneet tietoja hankkeiden tuloksista ja raportoineet niistä, vaikkakin se olisi ollut mahdollista. c) Useissa tapauksissa, joissa tiedoista raportoitiin, tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia koskevat indikaattorit eivät olleet luotettavia.
EU achievements were overstated due to the inclusion of national co-financing and double reporting of the results. 
EU:n vaikutus arvioitiin liian suureksi, koska kansallinen osarahoitus laskettiin mukaan ja samoista tuloksista raportoitiin kahteen kertaan.
In addition, data was based on planned figures or estimates and generally not checked in reality by the national administrations; (d) the Commission has requested that the data is based on commitments and not on payments, there is thus no direct link with the amounts paid and consequently the financial reporting. 
Lisäksi tiedot perustuivat suunniteltuihin lukuihin tai estimaatteihin eivätkä kansalliset viranomaiset yleensä tarkistaneet niiden luotettavuutta. d) Komissio on pyytänyt, että tiedot perustuisivat maksujen sijasta maksusitoumuksiin, joten maksettujen määrien ja taloudellisen raportoinnin välillä ei ole suoraa yhteyttä.