natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2. milk processing employs around 400 000 people in europe with total turnover of approximately 120 000 million euro4. raw milk delivered to dairies is processed into a wide range of products for both human and animal consumption, or for use in industry (Figure 1 and Annex I). cow’s milk is essentially made up of water, lactose, fats and proteins. separating the fat from the proteins produces butter and skimmed milk, the latter being mainly used for making skimmed milk powder and casein. cheeses, fresh milk products, concentrated milk and whole milk powder are made up of both fats and proteins. the main use of raw milk is in cheese-making, ahead of butter and drinking milk. in 2008, 46 % of the protein and 34 % of the fat taken from the milk collected in the eu-27 was used to produce cheeses; drinking milk accounted for 23 % of the protein and 13 % of the fat, while butter used up 32 % of the fat and virtually no protein. it should be noted that although butter production requires more milk than the production of drinking milk, the latter is nevertheless a more effective end use as it uses both the protein and the fat in the milk. 
2. maidonjalostus työllistää euroopassa arviolta 400 000 henkeä; alan kokonaisliikevaihto on noin 120 miljardia euroa4. meijereihin toimitettavasta raakamaidosta jalostetaan useita erityyppisiä ihmisten ja eläinten ravintoon sekä teollisuuden käyttöön tarkoitettuja tuotteita (kaavio 1 ja liite I). lehmänmaito sisältää lähinnä vettä, laktoosia, rasvoja sekä proteiineja. kun rasva erotetaan proteiineista, saadaan voita ja rasvatonta maitoa, jota käytetään lähinnä rasvattomien maitojauheiden ja kaseiinien valmistukseen. juustot, tuoretuotteet, maitotiiviste ja täysmaitojauhe koostuvat sekä rasvoista että proteiineista. raakamaidosta suurin osa käytetään juuston, voin ja kulutusmaidon valmistukseen. vuonna 2008 käytettiin juuston tuotantoon 46 prosenttia eu-27-jäsenvaltioissa kerätystä maitoproteiinista ja 34 prosenttia kerätystä maitorasvasta; kulutusmaidon tuotantoon käytettiin 23 prosenttia maitoproteiinista ja 13 prosenttia maitorasvasta, ja voin tuotantoon puolestaan 32 prosenttia maitorasvasta eikä juuri lainkaan maitoproteiineja. On syytä panna merkille, että vaikka voin tuotanto vaatii enemmän maitoa kuin kulutusmaidon tuotanto, kulutusmaito muodostaa kuitenkin alalle merkittävämmät markkinat, sillä kulutusmaidon tuotannossa voidaan hyödyntää sekä maitoproteiinit että -rasvat.
1 international dairy federation, Production of cow milk, 2007 http://www.fil-idf.org. european commission, Agriculture in the European Union — Statistical and economic information, 2008. 
1 kansainvälinen meijeriliitto, Production of cow milk (2007), http://www.fil-idf.org. euroopan komissio, maatalouden pääosasto, L'agriculture dans l'Union européenne – Informations statistiques et économiques 2008.
2 ernst and young, CMO for beef and veal. 
2 ernst and Young, OCM viande bovine.
Evaluation of market measures in the beef and veal sector. final report, december 2007. 
Évaluation des mesures de marché dans le secteur de la viande bovine. loppuraportti, joulukuu 2007.
3 international dairy federation, Production of cow milk, 2007, http://www.fil-idf.org. 
3 kansainvälinen meijeriliitto, Production of cow milk (2007), http://www.fil-idf.org.
5 according to article 33 of the ec treaty, the objectives of the common agricultural policy are: a) to increase agricultural productivity by promoting technical progress and by ensuring the rational development of agricultural production and the optimum utilisation of the factors of production, in particular labour; b) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture; c) to stabilise markets; d) to assure the availability of supplies; e) to ensure that supplies reach consumers at reasonable prices. 
5 euroopan yhteisön perustamissopimuksen 33 artiklan mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on a) lisätä maatalouden tuottavuutta edistämällä teknistä kehitystä sekä varmistamalla, että maataloustuotantoa kehitetään järkiperäisesti ja että tuotannontekijöitä, varsinkin työvoimaa, hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla; b) taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja; c) vakauttaa markkinat; d) varmistaa tarvikkeiden saatavuus; e) taata kohtuulliset kuluttajahinnat.
6 the court tackled this question in special report no 2/99 on the effects of the cap reform in the cereals sector, oj c 192, 8.7.1999. moreover, according to court of justice case-law, ‘the community institutions must secure the permanent harmonisation made necessary by any conflicts between those objectives taken individually and, where necessary, give any one of them temporary priority in order to satisfy the demands of the economic factors or conditions’, judgment of the court of 19 march 1992 in case c-311/90, Josef Hierl v Hauptzollamt Regensburg, grounds (13), European Court Reports 1992, p. i-02061. 
6 tilintarkastustuomioistuin on käsitellyt tätä kysymystä esimerkiksi erityiskertomuksessaan nro 2/99, joka koskee yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksia vilja-alaan (eYvl C 192, 8.7.1999). euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yhteisön toimielinten on tavoitteisiin pyrittäessä huolehdittava näiden tavoitteiden jatkuvasta yhteensovittamisesta, mikä voi olla välttämätöntä sen vuoksi, että erikseen tarkasteltuina tavoitteet saattavat olla keskenään ristiriitaisia. toimielimet voivat kuitenkin antaa jollekin näistä tavoitteista väliaikaisesti sen etusijan, jota päätöksen kohteena olevat taloudelliset seikat tai olosuhteet edellyttävät. euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-311/90, jozef hierl v. hauptzollamt regensburg, 19. maaliskuuta 1992 antama tuomio, 13 kohta, kok. 1992, s. i-02061.
12 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
12 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
mAnAGement instruments 4. the common market organisation (cmo) in milk and milk products, which entered into force in 1968, was one of the first cmos under the common agricultural policy (cap). there have been many reforms, the most radical of which was the introduction of milk quotas in 1984 to deal with structural surpluses resulting from the imbalance between supply and demand for milk and milk prod-ucts13. in accordance with the decisions contained in the agenda 2000 action programme, the 2003 reform initiated the liberalisation of the milk sector by reducing price support14 and creating direct income support. in 2007, as part of the simplification of community rules, the council included all the milk sector regulations in a single common market organisation for all regulated agricultural production15. 
haLLinnointiväLineet 4. maito-ja maitotuotealan yhteinen markkinajärjestely tuli voimaan vuonna 1968. se lukeutui ensimmäisiin yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa toteutettuihin yhteisiin markkinajärjestelyihin. maito-ja maitotuotealan yhteistä markkinajärjestelyä on uudistettu useita kertoja, perusteellisimmin vuonna 1984, jolloin myös asetettiin maitokiintiöt. kiintiöiden avulla pyrittiin korjaamaan rakenteelliset ylijäämät, jotka johtuivat maidon ja maitotuotteiden kysynnän ja tarjonnan välisestä epätasapainosta13. vuoden 2003 uudistus mukaili agenda 2000 -ohjelmaan sisältyneitä päätöksiä ja käynnisti maitoalan sääntelyn purkamisen vähentämällä hinta-tukea14 ja perustamalla suoria tulotukia. vuonna 2007 neuvosto yhdisti – osana yhteisön säännösten yksinkertaistamista – maitoalaa koskevat säännökset yhteiseksi markkinajärjestelyksi, joka kattaa kaikki säännöksissä tarkoitetut maataloustuotteet15.
7 whereas (3) and (9) of council regulation (ec) no 1255/1999 of 17 may 1999 on the common organisation of the market in milk and milk products, oj l 160, 26.6.1999, p. 
7 neuvoston asetus (eY ) n:o 1255/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, maito-ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä, johdanto-osan 3 ja 9 kappale (eYvl l 160, 26.6.1999, s.
48, and whereas (19), (36), (43) and (60) of council regulation (ec) no 1234/2007 of 22 october 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (single cmo regulation), oj l 299, 16.11.2007, p. 1. 
48); neuvoston asetus (eY ) n:o 1234/2007, annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus), johdanto-osan 19, 36, 43 ja 60 kappale (euvl l 299, 16.11.2007, s. 1).
8 whereas (2), (5), (9) and (25) of regulation (ec) no 1255/1999 and whereas (10), (19), (43) and (60) of regulation (ec) no 1234/2007. 9 whereas (2) of regulation (ec) no 1255/1999 and whereas (10) of regulation (ec) no 1234/2007. 
11 asetus (eY) n:o 1255/1999, johdanto-osan 4 kappale; asetus (eY) n:o 1234/2007, johdanto-osan 16 12 asetus (eY) n:o 1255/1999, johdanto-osan 4 kappale; asetus (eY) n:o 1234/2007, johdanto-osan 10 johdanto-osan 2, 5, 9 ja 25 kappale; asetus (eY) n:o 1234/2007, johdanto-osan 10, 19, 43 ja 60 kappale.
13 council regulation (eec) no 856/84 of 31 march 1984 amending regulation (eec) no 804/68 on the common organisation of the market in milk and milk products, oj l 90, 1.4.1984, p. 
13 neuvoston asetus (etY) n:o 856/84, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1984, maito-ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (etY) n:o 804/68 muuttamisesta (eYvl l 90, 1.4.1984, s.
10. 14 the price support mechanism was weakened by the abolition of the milk target price, by the lowering of the intervention prices, by the increase of 1,5 % in national quotas and by the gradual reduction in the levy payable by producers if they exceeded their quota. 
10). 14 hintatukimekanismia heikensivät maidon tavoitehinnan poisto, interventiohintojen alentaminen, kansallisten kiintiöiden nosto 1,5 prosentilla sekä se, että kiintiön ylittämisestä tuottajille aiheutuvaa lisämaksua pienennettiin asteittain.
15 council regulation (ec) no 1234/2007. 
15 asetus (eY ) n:o 1234/2007.
13 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
13 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
16 the milk and milk products cmo initially consisted of a mechanism of import levies based on a ‘threshold price’. this system was abandoned in 1995 (gatt accords of 15 december 1993) and replaced by fixed customs duties. 
16 maidon ja maitotuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyi alun perin tuontimaksu, joka perustui niin kutsuttuun kynnyshintaan. järjestelmä lakkautettiin vuonna 1995 (Gatt-sopimukset 15. joulukuuta 1993), ja tilalle tulivat kiinteät tullit.
17 articles 95 to 97 of council regulation (ec) no 1782/2003, oj l 270, 21.10.2003, p. 1. 
17 neuvoston asetus (eY) n:o 1782/2003 (euvl l 270, 21.10.2003, s. 1), 95–97 artikla.
18 article 47(2) of regulation (ec) no 1782/2003. special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
18 asetus (eY) n:o 1782/2003, 47 artiklan 2 kohta. erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
budGet eXPenditure 6. budget expenditure on market support for the milk and milk products sector fell considerably after the introduction of milk quotas, and even more in the period when the development of world prices made it possible to suspend the intervention mechanism, measures to aid disposal and export assistance (Figure 2). 
taLousarvioMenot 6. maito-ja maitotuotealan tukemiseen suunnattujen talousarviomenojen määrä on laskenut huomattavasti maitokiintiöiden käyttöönoton jälkeen. määrä laski entisestään kaudella, jonka aikana maailmanmarkkinahintojen kehitys mahdollisti interventiomekanismin sekä myynti-ja vientitukien keskeyttämisen (kaavio 2).
15 fiGure 2 eu dAiry eXPenditure (1981–2007) Budgetary expenditure (million euro) 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 – 1 000 912,5 637,0 Total dairy expenditure Disposal measures Net expenditure (total levy) Export refunds Storage Milk premium and additional payment S o u r c e : european commission, budget dg and agriculture and rural development dg. special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
15 Kaavio 2 MaitoaLaan Liittyvät eu:n Menot (1981-2007) Budjetoidut menot (miljoonaa euroa) 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 -1 000 Maitotalouden kokonaismenot Myyntitoimenpiteet Nettomenot (kokonaismenot - verot) L ä h d e: euroopan komissio, budjettipääosasto ja maatalouden pääosasto. 912,5 637,0 Vientituet Varastot Maitopalkkio ja lisätuki erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
7. the 2003 reform had an impact on the organisation and interpretation of the budget. expenditure on markets was separated from direct support for farmers as a result of the progressive introduction of decoupling. the dairy expenditure budget therefore only shows costs relating to market support. the dairy premium and the supplementary premium have been entered in the accounts as decoupled direct aid since 2005 for denmark, germany, ireland, luxembourg and the united kingdom, since 2006 for belgium, spain, france, finland and italy, and since 2007 for the entire eu-15. in the new member states19 aid for milk producers was included in the per hectare flat rate paid on the basis of a simplified and transitional model single area payment scheme. as from the 2008 budget, direct aid to milk producers has been completely integrated in the single payment. 
7. vuoden 2003 uudistus muutti talousarvion jäsentämis-ja lukuta-paa. markkinoihin liittyvät menot erotettiin viljelijöille myönnettävästä suorasta tuesta tuotantomääristä riippumattoman tuen vaiheittaisen käyttöönoton myötä. maitoalan menoihin liittyvät määrärahat ilmentävät näin ollen yksinomaan markkinatuesta aiheutuvia kustannuksia. lypsylehmäpalkkio ja lisäpalkkio on kirjattu vuodesta 2005 alkaen tuotannosta irrotettuihin suoriin tukiin tanskan, saksan, irlannin, luxemburgin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa, vuodesta 2006 alkaen Belgian, espanjan, ranskan, suomen ja italian kohdalla, ja vuodesta 2007 lähtien kaikkien eu-15-jäsenvaltioiden tapauksessa. uusissa jäsenvaltioissa19 maidontuottajille maksettavat tuet sisällytettiin kertaluontoiseen hehtaaritukeen, joka maksettiin yksinkertaistetun ja väliaikaisen yhtenäisen pinta-alatukijärjestelmän puitteissa. varainhoitovuoden 2008 talousarviosta alkaen maidontuottajien suorat tuet on nivelletty kokonaisuudessaan tilatukeen.
8. in 2001, the commission was still dismissing the idea of liberalising milk production using the model of the arable crop sector, on the grounds that the budgetary cost was too high20. since then, the commission has come down in favour of liberalisation in spite of its inherent cost. available data in fact confirm that reorientation of the milk cmo will not result in any new budget saving, as explained below. 
8. vuonna 2001 komissio vieroksui vielä ajatusta maidontuotannon sääntelyn purkamisesta peltokasvialan tapaan, sillä talousarvioon aiheutuvia kustannuksia pidettiin liian suurina20. sittemmin komissio on ilmaissut kannattavansa sääntelyn purkamista siitä aiheutuvista kustannuksista huolimatta. käytettävissä olevat tiedot vahvistavat itse asiassa, että maitoalan yhteisen markkinajärjestelyn uudelleensuuntaamisesta ei kerry uusia talousarviosäästöjä. tämä käy ilmi seuraavista kohdista.
9. in 2005, net expenditure on the milk sector was more than 2 750 million euro, of which 50 % (1 370 million euro) was for the milk premium and additional payments21. 
9. maitoalaan kohdistuvat nettomenot olivat vuonna 2005 yli 2 750 miljoonaa euroa, josta 50 prosenttia (1 370 miljoonaa euroa) liittyi lypsylehmäpalkkioihin ja lisätukiin21.
19 except in malta and slovenia, which opted to apply the normal single payment scheme as from 2007 at regional level. 
19 lukuun ottamatta maltaa ja sloveniaa, jotka päättivät alkaa soveltaa vuodesta 2007 alkaen alueellisella tasolla tavanomaista tilatukijärjestelmää.
20 the commission’s replies to special report no 6/2001 on milk quotas. 
20 komissionvastaukset maitokiintiöitä koskevaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen nro 6/2001.
21 expenditure under budget headings 050212, 05030216 and 05030217 16 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
21 menot, jotka liittyvät budjettikohtiin 050212, 05030216 ja 05030217. 16 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
10. in 2007, in spite of the accessions in 2004, net expenditure recorded in the accounts under the budget headings relating to the milk sector did not total more than 912 million euro, of which 637 million euro were for the milk premiums and additional non-decoupled payments. for the same year, the total of milk premiums and additional decoupled payments is estimated to be 3 600 million euro. the total cost of the milk sector for the taxpayer therefore came to more than 4 500 million euro in 2007, or 64 % more than the expenditure entered in the 2005 budget22. 
10. maitoalan budjettikohtiin kirjatut nettomenot olivat vuonna 2007 – vuonna 2004 tapahtuneesta laajentumisesta huolimatta – enää 912 miljoonaa euroa, josta 637 miljoonaa euroa kohdistui lypsylehmäpalkkioihin ja tuotantomääristä riippuvaisiin lisätukiin. samana vuonna lypsylehmäpalkkioiden ja tuotantomääristä riippumattomien tukien määrä oli arviolta 3 600 miljoonaa euroa. maitoalasta aiheutuivat näin ollen vuonna 2007 veronmaksajille yli 4 500 miljoonan euron kustannukset; määrä on 64 prosenttia enemmän kuin varainhoitovuoden 2005 talousarviossa22.
11. in 2014, when the new member states receive the full payment, the milk premiums and additional decoupled payments alone might add up to more than 4 700 million euro. expenditure on intervention, measures to aid disposal or export refunds will also have to be added, insofar as these market instruments have not been totally phased out. 
11. uudet jäsenvaltiot saavat tuen täysimääräisenä vuonna 2014, joten yksinomaan tuotantomääristä riippumattomien lypsylehmäpalkkioiden ja lisätukien kokonaismäärä saattaa tuolloin ylittää 4 700 miljoonaa euroa. määrään on lisättävä interventiosta, myyntitoimenpiteistä sekä vientituista aiheutuvat kustannukset, mikäli kyseisiä markkinavälineitä ei tuolloin ole jo kokonaan lakkautettu.
However, it should be noted that transition to decoupled aid could lead some beneficiaries to give up milk production. 
On kuitenkin syytä panna merkille, että tuotantomääristä riippumattomiin tukiin siirtyminen saattaa aiheuttaa sen, että osa edunsaajista lopettaa maidontuotannon kokonaan.
22 in 2004, the oecd had come to the conclusion that the premium for milk products could only decrease taxpayers’ ‘welfare’. see Analysis of the 2003 CAP reform, oecd, paris, 2004. 
22 OeCd totesi vuonna 2004, että lypsylehmäpalkkiot voivat vain heikentää veronmaksajien ”hyvinvointia”. Analyse de la réforme de la PAC de 2003, OeCd, pariisi, 2004.
17 special report no 14/2009 – Have the management instruments applied to the market in milk and milk products achieved their main objectives? 
17 erityiskertomus nro 14/2009 – Onko maito-ja maitotuotemarkkinoiden hallinnointivälineiden keskeiset tavoitteet saavutettu?
18 audit objectives and approacH 12. the audit considered how effectively the commission manages the market for milk and milk products. the report therefore hinges on the following key question: hAve the mAnAGement instruments APPlied to the mArket in milk And milk Products Achieved their objectives? more precisely, the audit dealt with the following specific questions: - Has market equilibrium been achieved? - Has the milk price been stabilised? - what has been the impact on producers’ incomes? - Have european milk products become more competitive on world markets? the court also highlighted the most critical issues to be considered in the market liberalisation process, which among other things will involve withdrawal of the milk quota scheme. 
18 tarkastuksen tavOite ja lähestYmistapa 12. tarkastuksessa tutkittiin, kuinka vaikuttavasti komissio hallinnoi maito-ja maitotuotemarkkinoita. kertomuksen sisältö kiteytyy seuraavaan keskeiseen kysymykseen. onKo Maito-ja MaitotuoteMarKKinoiden haLLinnointiväLineiden KesKeiset tavoitteet saavutettu? tarkastuksessa käsiteltiin seuraavia yksityiskohtaisia kysymyksiä: - saavutettiinko markkinatasapaino? - vakiintuiko maidon hinta? - mikä oli vaikutus tuottajien tuloihin? - Onko eurooppalaisten maitotuotteiden kilpailukyky parantunut maailmanmarkkinoilla? tilintarkastustuomioistuin toi myös esille tärkeimmät tekijät, jotka on otettava huomioon markkinoiden vapauttamisprosessin yhteydessä. keskeinen osa prosessia on maitokiintiöistä luopuminen.
13. the audit findings are based on an analysis of the documentation available and interviews with the different stakeholders in the sector. the court examined statistical material, articles, studies, activity reports and the results of previous evaluations and audits. interviews took place with the commission (eurostat and agriculture and rural development dg, directorates c and d) and visits were made to bodies and associations which are active in the milk sector or which have expertise in this area. the aim was to complete the analyses made and test the relevance of the initial conclusions on the situation in the milk sector and its prospects, and on the management of the cmo23. 
13. tarkastustulokset perustuvat käytettävissä olleen aineiston analysointiin sekä tapaamisiin alan eri toimijoiden kanssa. tilintarkastustuomioistuin tutki tilastotietoja, artikkeleita, tutkimuksia, toimintakertomuksia sekä aiempien arviointien ja tarkastusten tuloksia. tapaamisia järjestettiin komissiossa (eurostatissa sekä maatalouden pääosastossa (linjat C ja d)), minkä lisäksi tehtiin käyntejä maitoalalla toimiviin tai toimivaltaisiin järjestöihin; tapaamisten avulla pyrittiin täydentämään suoritettuja analyysejä ja testaamaan, kuinka relevantteja olivat ensimmäiset päätelmät maitoalan tilanteesta ja näkymistä sekä yhteisen markkinajärjestelyn hallinnoinnista23.