natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22. third indent while the commission acknowledges that connections to some important sea ports are not included in the priority projects, it would underline that many are. on 4 may 2010, as part of its ten-t revision process, it put forward a working document that establishes the methodology for identifying a future ten-t network. this should avoid any future occurrence of the situation described by the court. reply of tHe commIssIon Box 4 the commission acknowledges that the ertms corridors do not 100 % coincide with priority projects. ertms has requirements that need to be met for both infrastructure and rolling stock. the ten-t revision process is designed to tackle this, and one possibility being considered is to include ertms corridors directly into the priority projects. the commission understands that the polish authorities will submit an application for funding for the part of the polish north-south axis from warsaw to gdynia in late 2010, that this will include ertms and that it will have an indicative total cost of 386 million euro. 
65 huomautuKSet 22. kun tilintarkastustuomioistuin toteaa, etteivät ”ensisijaiset hankkeet ole lopullisia määritelmiä pääasiallisista Euroopan laajuisista rautatiereiteistä”, komissio ymmärtää sen tarkoittavan sitä, että on tarpeen saavuttaa ja säilyttää ajan mittaan mahdollisimman vakaana yhteisymmärrys siitä, mitkä ovat pääasiallisia reittejä. komissio katsoo, että pääasiallisista Euroopan laajuisista rautatiereiteistä on todennäköisesti erittäin vaikeaa esittää lopullista kuvausta, koska ne muuttuvat jatkuvasti muuttoliikkeen, kaupan ja geopoliittisen kehityksen mukana. komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että pääverkon määrittelyn tulisi perustua objektiivisiin arviointiperusteisiin. sen vuoksi ensisijaisten hankkeiden olisikin myös tulevaisuudessa perustuttava neuvoston ja Euroopan parlamentin väliseen poliittiseen yhteisymmärrykseen ja ennen kaikkea parhaaseen saatavilla olevaan näyttöön. komission vastauksEt laatikko 4 komissio on tietoinen siitä, etteivät Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (Ertms) liikennekäytävät aina osu yhteen ensisijaisten hankkeiden kanssa. Ertms:ään liittyy tiettyjä vaatimuksia, jotka sekä infrastruktuurin että liikkuvan kaluston on täytettävä. tätä kysymystä on tarkoitus käsitellä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan politiikan tarkistusprosessin aikana, ja yhtenä vaihtoehtona harkitaan Ertms:n liikennekäytävien sisällyttämistä suoraan ensisijaisiin hankkeisiin. komission käsityksen mukaan puolan viranomaiset aikovat hakea vuoden 2010 lopussa rahoitusta puolan halki pohjois–etelä-suunnassa kulkevalle varsovan ja Gdynian väliselle rataosuudelle. komission saamien tietojen mukaan hankkeeseen sisältyvät myös Ertms:n liikennekäytävät, ja hankkeen alustava kustannusarvio on 386 miljoonaa euroa.
24. the commission agrees that the definition of the priority projects has not been based on an analysis of the actual and anticipated traffic flows. 
23. komissio on samaa mieltä siitä, että ensisijaisten hankkeiden määrittelyä on vielä varaa parantaa. tähän kysymykseen on paneuduttu Euroopan laajuisten liikenneverkkojen uudistusprosessissa.
It is important to note, however, that while such studies have been carried out both for individual projects and the network, they have yet to lead to conclusive results and so could not be used as they stood. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
24. komissio myöntää, ettei ensisijaisten hankkeiden määrittely ole toistaiseksi perustunut nykyisten ja ennakoitujen liikennevirtojen analysointiin. on kuitenkin huomattava, että vaikka tällaisia analyysejä on tehty niin yksittäisistä hankkeista kuin koko rataverkostakin, niistä ei ole vielä saatu lopullisia tuloksia eikä niitä sen vuoksi ole voitu käyttää sellaisinaan.
66 as the court has stated, the commission acknowledges the need to review the ten-t policy. this review is currently being carried out and includes an examination of the methodology for defining the future ten-t network. 
66 komissio myöntää, että Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevaa politiikkaa on syytä tarkistaa, kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut. tarkistusprosessi on parhaillaan käynnissä, ja sen yhteydessä on tarkoitus pohtia tulevan Euroopan laajuisen liikenneverkon määrittelyssä sovellettavaa menetelmää.
29. the commission considers that eu financing has had a significant influence on all the ten-t sections reviewed by the court for this audit. this has included improving the projects originally planned or reducing their risk. 
29. komissio katsoo, että Eu:n rahoitus on vaikuttanut merkittävästi kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen tämän tarkastuksen yhteydessä läpikäymiin Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeviin hankeosuuksiin.
30. the commission considers that, in countries covered by the cohesion fund, many rail projects would simply not go ahead without the substantial eu co-financing from the cohesion fund or the erdf including cross-border sections, thereby improving accessibility and performance for all users. the requirement is to give priority to technically and economically mature projects that are feasible within the programming period; otherwise the funds may be lost to the beneficiaries. the definition of major projects in article 39 of regulation (ec) no 1083/2006 has been amended to make it easier for the member states to submit major cross-border projects. 
30. komissio katsoo, että koheesiorahaston tuensaajamaissa monet rautatiehankkeet eivät yksinkertaisesti etene, ellei koheesiorahastosta tai Eakr:sta myönnetä niille – rajanylitysalueet mukaan luettuina – tuntuvaa rahoitustukea, jotta rautatieliikenteen yhteydet ja tehokkuus paranisivat kaikkien käyttäjien kannalta.
33. the commission agrees that further work on defining a bottleneck is needed and will continue to work on this. the european coordinators have analysed the bottlenecks on the priority projects they are responsible for. the commission also reported on the bottlenecks in its yearly reports. reply of tHe commIssIon 34. the commission for the 2007-2013 period improved its approval procedures for major projects co-funded by the erdf and the cohesion fund. large projects co-financed under the cohesion fund in the 2000-2006 period were often approved section by section for budgetary reasons. In this sense the quality of the preparation of individual sections may not reflect the quality of preparation and development of the overall axis. 
33. komissio myöntää, että pullonkaulojen määrittämistä on syytä parantaa, ja se jatkaa edelleen työtä tämän kysymyksen parissa. Eurooppalaiset koordinaattorit ovat määrittäneet pullonkaulat vastuullaan olevissa ensisijaisissa hankkeissa. komissio on tarkastellut pullonkauloja myös vuotuisissa kertomuksissaan. komission vastauksEt 34. komissio on parantanut Eakr:sta ja koheesiorahastosta osarahoitettavien suurhankkeiden hyväksymismenettelyjä ohjelmakaudeksi 2007–2013. Budjettisyistä koheesiorahastosta ohjelmakaudella 2000–2006 osarahoitetut suurhankkeet hyväksyttiin usein osuus kerrallaan. sen vuoksi jonkin tietyn osuuden valmistelun laadun perusteella ei välttämättä voida mitata koko reitin valmisteluja kehittämistyön laatua.
35. Internal consultation of the relevant commission services (’inter-service con-sultation’) has been and still is a crucial element in the appraisal and approval process. In the 2007-2013 programming period the commission has established jaspers, which provides technical assistance to the new member states in order to contribute to the improvement of quality of projects at an early stage. 
35. komission sisäinen (yksiköiden välinen) kuuleminen on ollut ja on edelleen ratkaiseva osa arviointi-ja hyväksymismenettelyä. komissio käynnisti ohjelmakaudella 2007–2013 jaspErs-ohjelman, josta annetaan uusille jäsenvaltioille teknistä apua hankkeiden laadun parantamiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. lisäksi komissio on tehnyt ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa sopimuksia teknisen neuvonnan tarjoamisesta suurhankkeiden arvioinnissa. kun ohjelmia hallinnoidaan yhteisesti, hankkeen toteuttaja vastaa siitä, että tekniset eritelmät on määritelty asianmukaisesti. teknisten eritelmien hyväksyminen (ks. liite i) parantaa osaltaan merkittävästi rautatieinfrastruktuurin teknistä laatua. madrid–levante-hanke hyväksyttiin budjettisyistä vaiheittain eli osuus kerrallaan eikä kokonaisuudessaan, sillä verkkoon sisältyy yhteensä 940 kilometriä suurnopeusrataa.
37. first indent the commission would like to emphasise that external experts are at the heart of the ten-t project selection process. there is also an external observer who provides comprehensive feedback to the ten-t executive agency on the whole external evaluation process. 
37. (ensimmäinen luetelmakohta) komissio korostaa, että ulkopuoliset asiantuntijat ovat avainasemassa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien hankkeiden valintamenettelyssä. menettelyyn osallistuu myös ulkopuolinen tarkkailija, joka antaa Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirastolle kokonaisvaltaista palautetta ulkoisesta arviointiprosessista. komission vastauksEt Euroopan rautateiden liikennevirtoja koskevan yhtenäisen mallin osalta komissio on varma, että sen myöhemmässä vaiheessa toimittamat lisäselvitykset vahvistavat, että mallin toteutumiseen tarvittavat mahdollisesti merkittävät resurssit ovat perusteltuja.
38. while the commission welcomes the court’s recognition of the improvements made to selection procedures, it accepts that there is room for improvement as regards the use of cost-benefit analysis. 
38. vaikka komissio on tyytyväinen siihen, että valintamenettelyt ovat tilintarkastustuomioistuimen mielestä parantuneet, se myöntää, että kustannus-hyötyanalyysin käytössä on edelleen parantamisen varaa.
In the future, the ten-t executive agency will develop a more systematic approach to cost-benefit analysis taking into account existing work. In order to do this it will work with the projects selected in priority 3 of the 2010 annual call to improve project preparation, including by developing consistent approaches to cost-benefit analysis. nevertheless, given that ten-t financing only co-funds a limited amount of each project when compared to that funded by member states, it is logical that the onus for assessing costs and benefits should fall on them, particularly as almost all data and assumptions originate from them. reply of tHe commIssIon as far as the coherent model of european rail traffic flows is concerned, the commission remains to be convinced that the additional insights it would provide would justify the potentially significant level of resources needed in order to bring it to fruition. 
Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto kehittää tulevaisuudessa kustannus-hyötyanalyysiä varten nykyistä järjestelmällisemmän lähestymistavan, jossa otetaan huomioon nykyiset työt. tätä varten toimeenpanovirasto käsittelee vuoden 2010 ehdotuspyynnön perusteella ensisijaisten hankkeiden ryhmään 3 valittuja hankkeita hankevalmistelun parantamiseksi esimerkiksi kehittämällä yhteneväisiä lähestymistapoja kustannus-hyötyanalyysiin. on kuitenkin otettava huomioon, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen määrärahoista kussakin hankkeessa rahoitettu osuus on varsin vaatimaton jäsenvaltioiden rahoitusosuuteen verrattuna. siksi on johdonmukaista, että jäsenvaltiot vastaavat kustannusten ja hyödyn arvioimisesta etenkin, kun lähes kaikki tiedot ja ennusteet ovat niiden toimittamia.
68 47–48. the commission shares the court’s opinion that the cost escalations did not have a direct impact on the eu budget and notes that the court has not documented any indirect impacts either. the commission would like to underline that, according to the new model of financing decisions for ten-t funds for the period 2007-2013, the beneficiaries and project promoters have to submit a strategic action plan (sap) detailing how the project will be implemented, including in terms of project planning, the risk management plan and project governance. the ten-t executive agency has already developed guidelines on this issue and is working on the exchange of good practices between beneficiaries. 
Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? 68 47–48. komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, ettei kustannusten nousu vaikuttanut välittömästi Eu:n talousarvioon, ja huomauttaa, ettei tilintarkastustuo-mioistuinkaan ole dokumentoinut tällaisia välittömiä vaikutuksia. komissio painottaa, että Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeville hankkeille ohjelmakaudeksi 2007–2013 laaditun uuden rahoituspäätösmallin mukaan tuensaajien ja hankkeiden toteuttajien on esitettävä strateginen toimintasuunnitelma, jossa selvitetään yksityiskohtaisesti, miten hanke on tarkoitus panna täytäntöön. tämä koskee esimerkiksi hankesuunnitelmaa, riskinhallintasuunnitel-maa ja hankkeen hallinnointia.
Box 8 the warsaw-gdynia, stage II project faced many problems that are independent of the commission’s approval procedures, such as significant delays in the tendering procedures, problems with land purchase and ensuring access to the building site, as well as disputes with contractors. the commission has repeatedly raised the issue of cost overruns on the warsaw-gdynia, stage II project, and the polish authorities have announced that they will submit a modified proposal for it. the commission made it clear that it will not process this modification without the polish authorities submitting a horizontal analysis on cost overruns in the rail sector and how they are dealt with. reply of tHe commIssIon 54. the commission agrees with the court that overall progress on trans-european rail transport depends on achieving synergies between the effects of legislative measures affecting markets and interoperability and co-financing policy measures. 
Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto on jo laatinut tätä kysymystä koskevia ohjeita ja valmistelee parhaillaan hyvien käytäntöjen vaihtoa tuensaajien välillä. laatikko 8 varsova–Gdynia-hankkeen vaiheessa ii ilmeni monia komission hyväksymismenettelyistä riippumattomia ongelmia. niitä olivat esimerkiksi ehdotuspyyntömenettelyjen merkittävä viivästyminen, tonttien hankinnassa ja rakennustyömaalle kulkemisessa ilmenneet ongelmat sekä riidat urakoitsijoiden kanssa. komissio on ottanut toistuvasti esille varsova–Gdynia-osuuden vaiheen ii hankkeessa ilmenneet kustannusten ylitykset, ja puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet toimittavansa hankkeesta tarkistetun ehdotuksen. komissio on tehnyt hyvin selväksi, ettei se ota tätä ehdotusta käsiteltäväksi, elleivät puolan viranomaiset toimita horisontaalista analyysiä kustannusten ylityksistä kyseisellä rataosuudella ja niiden korjaamiseksi toteutettavista toimista. komission vastauksEt 54. komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että Euroopan laajuisen rautatieliikenteen kokonaisedistys riippuu siitä, kuinka hyvin saavutetaan synergia markkinoita ja yhteentoimivuutta koskevien lainsäädäntötoimien vaikutusten sekä osarahoitustoimien välillä. laatikko 11 komissio seuraa tiiviisti tilannetta Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (Ertms) liikennekäytävän a puitteissa. se on hyväksynyt Ertms-järjestelmää koskevan Euroopan laajuisen kehittämissuunnitelman sekä rautateiden tavaraliikennekäytäviä koskevan asetusehdotuksen, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 15. kesäkuuta 2010. lisäksi komissio on nimittänyt Euroopan laajuisen liikenneverkon koordinaattoreita. laatikko 12 komissio on tietoinen siitä, ettei korkean kapasiteetin suurnopeuslinjoilla rooma– napoli ja Bologna–firenze vielä liikennöi tava-rajunia. näiden korkean kapasiteetin suurno-peuslinjojen rakentamisen jälkeen nykyisillä tavanomaisilla linjoilla on kuitenkin ollut aiempaa enemmän kapasiteettia tavarajuna-liikenteelle. suurin osa Eakr:sta rahoitetuilta rataosuuksilta odotetuista hyödyistä liittyy joka tapauksessa matkustajien rautatieyhteyksien paranemiseen, ei tavaraliikenteeseen.
Box 11 the commission is closely monitoring this situation in the framework of ertms corridor a. It has adopted a european development plan for ertms, as well as a proposal for a regulation for rail freight corridors, which was adopted on 15 june 2010 by the european parliament and the council. moreover, the commission has appointed ten-t coordinators. 
57. komissio myöntää, että yhteentoimivuuden saavuttaminen on hidasta. kertakaikkinen yhdenmukaistaminen ei ole edes mahdollista, sillä rautateiden infrastruktuurilla ja liikkuvalla kalustolla on pitkä elinkaari ja alan investointikustannusten on pysyttävä järkevällä tasolla.
57. the commission acknowledges that progress towards interoperability is slow. radical harmonisation is not possible, given that rail infrastructure and rolling stock have long lifetimes and the sector’s investment costs need to remain realistic. nevertheless, the amount of interoperable infrastructure and rolling stock is increasing and the number of derogations requested by member states from the commission’s implementing legislation setting out technical specifications for Interoperability (tsI) is limited. this shows that the existing tsIs are being implemented successfully. as far as the ten-t network is concerned, the tsIs are expected to be completed in 2010. this will benefit both ten-t and cohesion policy funded projects. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 69 the commission will continue its efforts by concentrating on the implementation of tsIs that will deliver significant benefits in the short and medium term, such as telematics applications in signalling, freight and passenger transport. 
Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? 69 komissio jatkaa työtä keskittymällä yhteentoimivuutta koskevien teknisten standardien täytäntöönpanoon, sillä se tuottaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä merkittäviä etuja, joista voidaan mainita esimerkiksi merkin-annossa sekä rahti-ja matkustajaliikenteessä käytettävät telemaattiset sovellukset. komissio on myös perustanut rautatiekäy-tävistä vastaavia organisaatioita määrittämään ja ratkaisemaan ongelmia, jotka voivat heikentää tavaraliikenteen kilpailukykyä rautatiekäytävillä. liitteen vii kohdassa 8 mainittujen toimenpiteiden osalta komissio huomauttaa, että Euroopan tasolla on käynnistetty toimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. niitä ovat seuraavat: 1) direktiivin 2008/57 puitteissa on käynnissä hanke, jossa luokitellaan kaikki rautatieliikennettä koskevat kansalliset säännökset ja arvioidaan, mitkä niistä vastaavat toisiaan; näin vältetään tarkastusten päällekkäisyys etenkin rajanylitysalueilla; 2) Ertms-käytävien puitteissa työskentelee työryhmiä, joiden tehtävänä on määrittää kaikki olemassa olevat esteet – etenkin rajanylitysalueilla tapahtuneet viivästykset – tarkastelemalla kullekin rajaosuudelle ominaisia esteitä.
60. the european coordinators have made efforts to alleviate system constraints on corridors, which will be extended as a result of the proposed regulation on rail freight. reply of tHe commIssIon the commission’s november 2008 proposal for a regulation creating a structure for each rail freight corridor is also significant in this respect. 
60. Eurooppalaiset koordinaattorit ovat tehneet työtä järjestelmäpuutteiden poistamiseksi käytävillä, joita laajennetaan rautateiden tavaraliikennettä koskevan asetusehdotuksen mukaisesti. komission vastauksEt komission marraskuussa 2008 esittämällä asetusehdotuksella, jolla luotaisiin kullekin rautateiden tavaraliikennekäytävälle oma rakenne, on tältä osin keskeinen merkitys. asetus auttaa kehittämään tehostettua yhteistyötä rataverkon haltijoiden välillä (operatiiviset toimenpiteet) sekä investointien (pääasiallisesti pullonkaulojen poistamiseen ja teknisten edellytysten yhtenäistämiseen kohdistuvat investoinnit) alalla.
It is based on the experience with the rotterdam-genoa and antwerp-lyon/basle corridors. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Ehdotus perustuu käytäviltä rotterdam– Genova ja antwerpen–lyon/Basel saatuihin kokemuksiin. Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
70 CoNClUsIoNs aND rECoMMENDaTIoNs 62. the commission welcomes the work of the court, which is especially timely given the upcoming revision of the ten-t networks. 
70 päätelmät Ja SuoSItuKSet 62. komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen palautteeseen, joka osuu juuri oikeaan aikaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan tulevaa uudistusta ajatellen.
63. the commission agrees with the court that priority projects are the main mechanism for co-ordinating and concentrating financial resources on ten-t networks and continues to pursue this course, while ensuring complementarity with regional development objectives and cohesion policy. 
63. komissio on sama mieltä siitä, että ensisijaiset hankkeet muodostavat pääasiallisen mekanismin, jonka avulla Eu-varoja koordinoidaan ja keskitetään. komissio jatkaa työtään samalla linjalla ja pyrkii varmistamaan, että aluekehitystavoitteet ja koheesiopolitiikka täydentävät toisiaan. tätä taustaa vasten komissio ymmärtää tilintarkastustuomioistuimen toivomuksen siitä, että ensisijaisten hankkeiden määrittely perustuisi nykyisten ja ennakoitujen liikennevirtojen analysointiin. on kuitenkin huomattava, että vaikka tällaisia analyyseja on tehty niin yksittäisistä hankkeista kuin koko rataverkostakin, niistä ei ole vielä saatu lopullisia tuloksia eikä niitä sen vuoksi voida käyttää sellaisinaan. komissio katsoo, että pääasiallisista Euroopan laajuisista rautatiereiteistä on todennäköisesti erittäin vaikeaa esittää lopullista kuvausta, koska ne muuttuvat jatkuvasti muuttoliikkeen, kaupan ja geopoliittisen kehityksen mukana. komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että pääverkon määritelmän tulisi perustua objektiivisiin arviointiperusteisiin. sen vuoksi ensisijaisten hankkeiden olisikin myös tulevaisuudessa perustuttava neuvoston ja Euroopan parlamentin väliseen poliittiseen yhteisymmärrykseen ja ennen kaikkea parhaaseen saatavilla olevaan näyttöön. komission vastauksEt Suositus 1 (ensimmäinen luetelmakohta) komissiolla on jo tiiviit suhteet jäsenvaltioihin ja rautatiealan laitoksiin. se jatkaa tiivistä yhteistyötä niiden kanssa rautatieliikenteeseen liittyvissä asioissa.
It will continue to work closely with them on rail traffic matters. recommendation 1. second indent as part of its ongoing stakeholder consultation exercise on the ten-t guidelines, the commission is looking for input on how this can best be done. 
Suositus 1 (toinen luetelmakohta) komissio pyytää Euroopan laajuista rautatieverkkoa koskevista suuntaviivoista järjestä-mällään kuulemiskierroksella sidosryhmiltä palautetta siitä, miten tämä voitaisiin parhaiten tehdä.