natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission conducted a comprehensive review of the objectives and indicators used by Commission services as part of the reform of the strategic and management plans. 
Komissio teki komission yksiköiden käyttämien tavoitteiden ja indikaattoreiden kattavan arvioinnin osana strategia-ja hallintosuunnitelmien uudistusta.
(37) See our Opinion No 1/2017 concerning the proposal for a revision of the Financial Regulation: https://www.eca.europa. eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=40627 [and the text of the revised ‘Financial Regulation’ in particular Articles 124 et seq., and Articles 180 et seq.]. 
(37) Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2017 varainhoitoasetuksen tarkistusta koskevasta ehdotuksesta: https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=40627 [ja tarkistetun varainhoitoasetuksen teksti, erityisesti 124 artikla ja sitä seuraavat artiklat sekä 180 artikla ja sitä seuraavat artiklat].
(38) See SWD(2018) 171 final. 
(38) Ks. SWD(2018) 171 final.
On the need for a universally agreed definition of EU value added, see our February 2018 Briefing Paper, ‘Future of EU finances: reforming how the EU budget operates’, paragraphs 7 and 8 (https://www.eca.europa.eu). 
Yleisesti hyväksytyn EU:n lisäarvon määritelmän tarvetta käsitellään helmikuussa 2018 julkaistussa tilintarkastustuomioistuimen aihekohtaisessa katsauksessa ”EU:n rahoituksen tulevaisuus: EU:n talousarvion toiminnan uudistaminen”, kohdat 7 ja 8 (https://www.eca.europa.eu).
(39) See conclusion 1 ‘Scope for improving the performance framework’ and recommendation 1 ‘Streamline performance reporting’ as well as the Commission replies in chapter 3 of the 2016 annual report. 
(39) Ks. johtopäätös 1 ”tuloskehyksessä on parantamisen varaa” ja suositus 1 ”järkeistetään tulosraportointia” sekä komission vastaukset vuosikertomuksen 2016 kolmannessa luvussa.
(40) See footnote 8 OECD report paragraph 1.2.4. 
(40) Ks. OECD:n raportti, 1.2.4 kohta, alaviite 8.
(41) Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the Union’s finances based on the results achieved, Brussels 26.6.2015 COM(2015) 313 final, pages 5 and 6. 
(41) Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle saavutettuihin tuloksiin perustuvasta unionin varoja koskevasta arvioinnista, Bryssel 26.6.2015, COM(2015) 313 final, s. 5 ja 6.
This type of report has since been consolidated with the requirement in Article 66(9) of the Financial Regulation for a summary of AARs to be incorporated into the AMPR. 
Tällainen kertomus on vakiintunut varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdan vaatimuksen mukaiseksi vuotuisten toimintakertomusten yhteenvedoksi, joka sisällytetään vuotuiseen hallintoja tuloksellisuuskertomukseen.
EN 4.10.2018 Official Journal of the European Union C 357/103 Box 3.9 — Challenges for using performance information referred to by the six DGs interviewed Source: ECA. 
FI 4.10.2018 Euroopan unionin virallinen lehti C 357/103 Laatikko 3.9 – Kuuden haastatellun pääosaston mainitsemat haasteet tuloksellisuustietojen käytössä Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
THE COURT’S OBSERVATIONS 3.34. Our survey included questions on attitudes to performance (see Box 3.10). 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.34 Kyselytutkimus sisälsi kysymyksiä tuloksellisuutta koskevista asenteista (ks. laatikko 3.10).
Although the overall results were positive, respondents' opinions varied widely. 
Vaikka yleiset tulokset olivat myönteisiä, vastaajien mielipiteet vaihtelivat huomattavasti.
The respondents giving negative replies generally used performance information less frequently. 
Kielteisen vastauksen antaneet vastaajat käyttivät tuloksellisuustietoja yleensä harvemmin.
Furthermore, the results of our survey suggested a strong need for more training on the use of performance information, and better sharing of knowledge about good practices. 
3.35 Tutkimuksen tulokset viittasivat siihen, että tarvitaan selvästi lisää tuloksellisuustietojen käyttöä koskevaa koulutusta sekä entistä parempaa tiedon jakamista hyvistä käytännöistä.
The DGs we interviewed told us about a number of good practices. 
Haastatellut pääosastot kertoivat useista hyvistä käytännöistä.
In our opinion, these good practices could be shared with other DGs. 
Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan kyseisiä hyviä käytäntöjä voitaisiin jakaa muille pääosastoille.
We also noted some differences in perception. 
Myös käsityksissä havaittiin joitakin eroja.
We asked our interviewees whether they agreed that managers, and staff, had a significant role to play in developing performance measures. 
Haastatelluilta kysyttiin, ovatko he sitä mieltä, että johtajilla ja henkilöstöllä on merkittävä rooli tuloksellisuustoimenpiteiden kehittämisessä.
Of the senior managers we interviewed, 80 % agreed that managers played such a role, and 84 % agreed that staff did. 
Haastatelluista ylemmistä johtajista 80 prosenttia katsoi, että johtajilla oli merkittävä rooli, ja 84 prosenttia katsoi, että henkilöstöllä oli merkittävä rooli.
When we asked heads of unit the same question, only 52 % agreed that managers played an important role, and 53 % agreed that staff did. 
Kun yksikönpäälliköille esitettiin sama kysymys, vain 52 prosenttia katsoi, että johtajilla oli merkittävä rooli, ja 53 prosenttia katsoi, että henkilöstöllä oli merkittävä rooli.
This suggests that the Commission’s senior managers have a more positive view of attitudes to performance at the Commission than middle managers do. 
Tämä antaa ymmärtää, että komission ylemmillä johtajilla on keskijohtoa myönteisempi näkemys tuloksellisuutta koskevista asenteista komissiossa.
EN C 357/104 Official Journal of the European Union 4.10.2018 Box 3.10 — Survey results — Performance culture Source: ECA survey. THE COURT’S OBSERVATIONS 3.36. 
FI C 357/104 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 Laatikko 3.10 – Kyselytutkimuksen tulokset – Tuloksellisuuden kulttuuri Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus.
The replies to our survey mentioned a number of opportunities for progress in terms of using performance information (see Box 3.11). 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.36 Kyselytutkimukseen saaduissa vastauksissa mainittiin useita mahdollisuuksia kehittää tuloksellisuustietojen käyttöä (ks. laatikko 3.11).
They stated that the Commission should focus less on monitoring the absorption of funds and assessing the regularity of expenditure (since the overall error rate affecting the EU budget is declining each year). 
He totesivat, että komission olisi keskityttävä vähemmän varojen käyttämisen seurantaan ja menojen sääntöjenmukaisuuden arviointiin (koska EU:n talousarvion kokonaisvirhetaso laskee joka vuosi).
Instead, it should use performance management techniques more widely, with a focus on achieving planned results and impacts (42). 
Sen sijaan komission olisi käytettävä entistä enemmän tulosjohtamistekniikoita ja keskityttävä suunniteltujen tulosten ja vaikutusten saavuttamiseen (42).
Concerning the issue of cultural change, the Commission considers that it already has a very well embedded performance culture in its services: in 2017, the OECD found that ‘The EU system of budgeting for performance and results is advanced and highly specified, scoring more highly than any OECD country in the standard index of performance budgeting frameworks. [...] 
KOMISSION VASTAUKSET 3.36 Toimintakulttuurin muutoksesta komissio on sitä mieltä, että tuloksellisuuden kulttuuri on jo hyvin vakiintunut sen yksiköihin: OECD havaitsi vuonna 2017, että EU:n tuloksellisuuteen ja tuloksiin perustuva budjetointijärjestelmä on edistynyt ja tarkasti määritelty, ja sen tulosbudjetointikehysten indeksitaso on korkeampi kuin minkään OECD-maan.
EU budgetary practices include many effective and innovative aspects, which may hold lessons for national governments in reflecting on their own agendas of performance-focused budgetary reform.’ 
Sen mukaan EU:n budjettikäytäntöihin kuuluu monia tehokkaita ja innovatiivisia näkökohtia, joista voi olla hyötyä kansallisille hallinnoille niiden pohtiessa omia tuloslähtöisiä budjet-tiuudistusohjelmiaan.
It also found that ‘More generally, the Commission has undertaken extensive streamlining of its reporting in recent years, yielding clearer insights on performance and results including via the new Annual Management and Performance Report (AMPR) ....’ (2). 
OECD totesi myös, että yleisemmin ottaen komissio on virtaviivaistanut raportointiaan huomattavasti viime vuosina, minkä seurauksena tuloksellisuudesta ja tuloksista saadaan selvempi näkemys uuden vuotuisen hallintoja tuloksellisuuskertomuksen avulla (2).
The Commission would also point to the examples highlighted in paragraph 3.32 above of the steps the Commission has taken to reinforce the performance culture. 
Komissio haluaa myös mainita edellä kohdassa 3.32 esitetyt esimerkit toimista, jotka komissio on toteuttanut tuloksellisuuden kulttuurin vahvistamiseksi.
(42) Such a cultural change might include evolution over time in various areas, as part of a change management process. 
(42) Tällainen kulttuurin muutos voi käsittää ajan mittaan tapahtuvaa kehitystä eri aloilla osana muutoksenhallintaprosessia.
These may include changes in management and staff behaviours, incentives for using performance information better, data/ evidence based decision-taking, internal communication, resources and tools, and values. 
Tähän voi liittyä muutoksia johdon ja henkilöstön toimintatavoissa, aloitteita tuloksellisuustietojen käytön tehostamiseksi, tietoon tai näyttöön perustuvaa päätöksentekoa, sisäistä viestintää, resursseja ja välineitä sekä arvoja.
(2) See executive summary of ‘Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results’, OECD Journal on Budgeting, Volume 2017/1. 
(2) Ks. tiivistelmä asiakirjasta ”Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results”, OECD Journal on Budgeting, Volume 2017/1.
EN 4.10.2018 Official Journal of the European Union C 357/105 Box 3.11 — Last survey question: ‘What would you change so that performance information is better used in your DG?’ 
FI 4.10.2018 Euroopan unionin virallinen lehti C 357/105 Laatikko 3.11 – Kyselytutkimuksen viimeinen kysymys: ”Mitä muuttaisit, niin että tuloksellisuustietoja käytettäisiin entistä paremmin pääosastollasi?”
Source: ECA survey. THE COURT’S OBSERVATIONS PART 2 — RESULTS OF THE COURT’S PERFORMANCE AUDITS: CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS WITH THE GREATEST IMPACT Introduction 3.37. Each year, we publish a number of special reports in which we examine how well the principles of sound financial management have been applied in implementing the EU budget. 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET OSA 2 – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TULOKSELLISUUSTARKASTUSTEN TULOKSET: JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET, JOILLA OLI SUURIN VAIKUTUS Johdanto 3.37 Tilintarkastustuomioistuin julkaisee joka vuosi erityiskertomuksia, joissa tutkitaan, miten hyvin moitteettoman varainhoidon periaatteita on sovellettu EU:n talousarvion toteuttamisessa.
In 2017, we adopted 27 special reports (43) (see Box 3.12). 
Tilintarkastustuomioistuin antoi 27 erityiskertomusta (43) vuonna 2017 (ks. laatikko 3.12).
They covered all multiannual financial framework headings (44) and contained a total of 238 recommendations covering a wide range of topics (Box 3.13). 
Ne kattoivat kaikki monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet (44) ja sisälsivät yhteensä 238 suositusta monista eri aiheista (laatikko 3.13).
We also published four special reports in the area of ‘Functioning Single Market and Sustainable Monetary Union’. 
Tilintarkastustuomioistuin julkaisi myös neljä erityiskertomusta aiheesta ”Toimivat sisämarkkinat ja kestävä rahaliitto”.
The published replies to our reports show that more than two thirds of our recommendations were fully accepted by the auditee, which was the Commission in most cases (Box 3.14). 
Julkaistut vastaukset kertomuksiin osoittavat, että tarkastuskohde (yleensä komissio) on hyväksynyt yli kaksi kolmasosaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksista (laatikko 3.14).
Annex 3.3 is a summary of the recommendations addressed to Member States in our 2017 special reports. 
Liite 3.3 on yhteenveto jäsenvaltioille vuoden 2017 erityiskertomuksissa annetuista suosituksista.
(43) https://www.eca.europa.eu. (44) 1a (‘Competitiveness for growth and jobs’), 1b (‘Economic, social and territorial cohesion’), 2 (‘Sustainable growth: natural resources’), 3 (‘Security and citizenship’), 4 (‘Global Europe’), 5 (‘Administration’). 
(43) https://www.eca.europa.eu (44) 1a (”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky”), 1b (”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”), 2 (”Kestävä kasvu: luonnonvarat”), 3 (”Turvallisuus ja kansalaisuus”), 4 (”Globaali Eurooppa”), 5 (”Hallinto”).
EN C 357/106 Official Journal of the European Union 4.10.2018 Box 3.12 — A significant number of special reports assessing the implementation of the principles of sound financial management Source: ECA. 
FI C 357/106 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 Laatikko 3.12 – Useissa erityiskertomuksissa arvioidaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden täytäntöönpanoa Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Box 3.13 — Recommendations cover a wide range of topics Source: ECA. 
Laatikko 3.13 – Suositukset kattavat lukuisia eri aiheita Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
EN 4.10.2018 Official Journal of the European Union C 357/107 Box 3.14 — Our auditees accept the vast majority of our recommendations Source: ECA. EN C 357/108 Official Journal of the European Union 4.10.2018 THE COURT’S OBSERVATIONS Headings 1a ‘Competitiveness for growth and jobs’ and 1b ‘Economic, social and territorial cohesion’ 3.38. 
FI 4.10.2018 Euroopan unionin virallinen lehti C 357/107 Laatikko 3.14 – Tarkastuskohteet hyväksyvät suurimman osan suosituksista Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. FI C 357/108 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Otsakkeet 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” 3.38 Vuonna 2017 annettiin seitsemän erityiskertomusta näistä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeista (45).
In 2017, we adopted seven special reports for these multiannual financial framework headings (45). We wish to draw attention to some key conclusions and recommendations for three of these reports. (i) Special report No 2/2017 — The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements and programmes in Cohesion 3.39. 
Huomiota olisi kiinnitettävä joihinkin keskeisiin johtopäätöksiin ja suosituksiin, jotka esitetään kolmessa näistä kertomuksista. i) Erityiskertomus nro 2/2017 – Koheesioalan kauden 2014– 2020 kumppanuussopimuksia ja ohjelmia koskevat komission neuvottelut 3.39 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kumppanuussopimukset olivat olleet vaikuttavia rahoituksen keskittämisessä EU 2020 -strategiaan ja että toimenpideohjelmilla oli vankka ”toimintalogiikka”.
However, programme-specific and common indicators had been set for both output and results. 
Tuotoksille ja tuloksille oli kuitenkin määritelty ohjelmakohtaisia ja yhteisiä indikaattoreita.
This had created an excessive number of indicators, which risked an additional administrative burden and problems with aggregation at national and EU level. THE COMMISSION’S REPLIES 3.39. 
Tilanne oli tuottanut liian monta indikaattoria, mikä uhkasi aiheuttaa ylimääräistä hallinnollista rasitusta ja ongelmia yhdistämisvai-heessa kansallisella ja EU:n tasolla.
The Commission notes that programme specific performance indicators for results are not intended to be aggregated at EU level. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.39 Komissio toteaa, että ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita ei ole tarkoitettu koottavaksi yhteen EU:n tasolla.
Those specific indicators are suited for target setting and reporting on performance in relation to the targets, while common indicators allow reporting on achievements based on pre-defined categories that reflect frequently used investments across the EU. 
Ohjelmakohtaiset indikaattorit soveltuvat tavoitteiden asettamiseen ja tulosraportointiin tavoitteisiin nähden. Sen sijaan yhteiset indikaattorit mahdollistavat saavutuksista raportoinnin sellaisten ennalta määritettyjen luokkien perusteella, jotka kuvastavat kaikkialla EU:ssa yleisiä investointeja.
Programme-specific output indicators refer to the physical products that allow grasping the changes achieved by the EU-funded interventions in programmes. 
Ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit viittaavat fyysisiin tuotteisiin, jotka auttavat käsittämään ohjelmien EU:n rahoittamilla tukitoimilla aikaansaadut muutokset.
(45) Special report No 2/2017 ‘The Commission’s negotiation of 2014-2020 Partnership Agreements (PAs) and programmes in Cohesion: spending more targeted on Europe 2020 priorities, but increasingly complex arrangements to measure performance’, special report No 4/2017 ‘Protecting the EU budget from irregular spending: The Commission made increasing use of preventive measures and financial corrections in Cohesion during the 2007-2013 period’ that contained no performance-related conclusions or recommendations. 
(45) Erityiskertomus nro 2/2017 ”Koheesioalan kauden 2014–2020 kumppanuussopimuksia ja ohjelmia koskevat komission neuvottelut: varat kohdennetaan paremmin Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin, mutta tuloksellisuuden mittausjärjestelyt ovat entistä monimutkaisempia” ja erityiskertomus nro 4/2017 ”EU:n talousarvion suojaaminen sääntöjenvastaiselta varainkäytöltä: komissio lisäsi ennaltaehkäisevien toimenpiteiden ja rahoitusoikaisujen käyttöä koheesioalalla kaudella 2007–2013”,.
Special report No 5/ 2017 ‘Youth unemployment — have EU policies made a difference?’, special report No 12/2017 ‘Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remain substantial’, special report No 13/2017 ‘A single European rail traffic management system: will the political choice ever become reality?’, special report No 15/2017 ‘Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments’ and special report No 18/2017 ‘Single European Sky: a changed culture but not a single sky’. 
Nämä kertomukset eivät sisältäneet tuloksellisuuteen liittyviä johtopäätöksiä tai suosituksia. Erityiskertomus nro 5/2017 ”Nuorisotyöttömyys – ovatko EU:n toimintapolitiikat tuottaneet tulosta?”, erityiskertomus nro 12/2017 ”Juomavesidirektiivin täytäntöönpano: veden laatu ja saatavuus ovat parantuneet Bulgariassa, Unkarissa ja Romaniassa, mutta investointitarpeet ovat yhä huomattavat”, erityiskertomus nro 13/2017 ”Yhtenäinen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä: toteutuuko poliittinen päätös koskaan käytännössä?”, erityiskertomus nro 15/2017 ”Ennakkoehdot ja suoritusvaraus koheesioalalla: innovatiivisia mutta eivät vielä vaikuttavia välineitä” ja erityiskertomus nro 18/ 2017 ”Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila: toimintakulttuuri on muuttunut, mutta ilmatila ei ole yhtenäinen”.
The definition of output and result indicators is now reflected in the Commission’s proposal for a Common Provisions Regulation for the post-2020 programming period (COM(2018) 375 final). 
Tuotos-ja tulosindikaattoreiden määritelmä on nyt otettu huomioon komission asetusehdotuksessa vuoden 2020 jälkeistä ohjelmakautta koskevista yleisistä säännöksistä (COM(2018) 375 final).
The Commission’s proposal for a Regulation on the European Regional Development Fund and on the Cohesion Fund for the post-2020 programming period (COM(2018) 372 final) includes a list of common output and result indicators. 
Komission asetusehdotus Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella (COM (2018) 372 final) sisältää luettelon yhteisistä tuotos-ja tulosindikaattoreista.
This list of common indicators is more extensive than the one for the 2014-2020 period, which is expected to help reducing the number of the programme specific indicators. 
Yhteisten indikaattoreiden luettelo on laajempi kuin kauden 2014–2020 luettelo, minkä odotetaan auttavan vähentämään ohjelmakohtaisten indikaattoreiden määrää.
Regarding the concept of performance budget, the Commission notes that the EU Budget is already a performance budget which enables the budgetary authority to take performance information into account during the budgetary process by providing information on the objectives of the programmes and the progress in achieving them in the Programme Statements attached to the Draft Budget. 
Tulosbudjetin käsitteestä komissio toteaa, että EU:n talousarvio on jo tulosbudjetti.
To ensure that young people living in Member States struggling with youth unemployment may continue to receive support, the proposal of the Commission for the European Social Fund Plus (ESF+) for 2021-2027 requires that Member States facing high rates of young people not in employment, education and training (NEET) allocate at least 10% of their ESF+ resources to youth employment actions. 
3.41 Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa asuvat nuorisotyöttömyydestä kärsivät nuoret voivat saada edelleen tukea, komission ehdotuksessa Euroopan sosiaalirahasto plus -ohjelmaksi (ESR+) vuosiksi 2021– 2027 edellytetään, että jäsenvaltiot, joissa on paljon nuoria työelämän ja koulutuksen ulkopuolella, kohdistavat vähintään 10 prosenttia ESR+ -varoistaan nuorten työllistämistoimiin.
The proposal draws lessons from 2014-2020 and also simplifies some of the requirements with a view to facilitating the roll-out of measures which are key for the implementation of the Youth Guarantee. 
Ehdotuksessa hyödynnetään vuosien 2014–2020 tuloksia ja yksinkertaistetaan myös joitakin vaatimuksia nuorisotakuun täytäntöönpanon kannalta keskeisten toimenpiteiden toteuttamisen helpottamiseksi.
EN C 357/110 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.42. We recommended, in particular, that the Member States should: of the European Union 4.10.2018 THE COMMISSION’S REPLIES 3.42. — produce a complete overview of the cost of implementing — the Youth Guarantee for the entire young people not in employment, education or training population, and prioritise measures to be implemented according to available financing; — ensure that offers are only considered to be of good quality — if they match the participant’s profile and labour market demand and lead to sustainable integration in the labour market. (iii) Special report No 15/2017 — Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion 3.43. 
Nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitetut toimet jatkuvat vähintään vuoteen 2023 ja tukevat yhä useampia nuoria, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella. FI C 357/110 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.42 Tilintarkastustuomioistuin suositti erityisesti, että jäsenvaltiot — laativat kattavan selvityksen kustannuksista, jotka aiheutuvat nuorisotakuun täytäntöönpanosta koko työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevan nuoren väestön osalta ja asettavat etusijalle saatavilla olevan rahoituksen mukaan täytäntöönpantavat toimenpiteet — varmistavat, että tarjouksia pidetään laadukkaina vain, jos ne vastaavat osallistujan profiilia ja työmarkkinoiden kysyntää ja johtavat kestävään integroitumiseen työmarkkinoille iii) Erityiskertomus nro 15/2017 – Ennakkoehdot ja suoritusvaraus koheesioalalla 3.43 Erityiskertomuksessa todettiin, että ennakkoehdot loivat yhdenmukaisen kehyksen sen arviointiin, kuinka valmiita jäsenvaltiot olivat panemaan täytäntöön EU:n rahastoja ohjelmakauden 2014–2020 alussa.
However, the extent to which this had led to changes on the ground was unclear. 
On kuitenkin epäselvää, missä määrin tämä on johtanut muutoksiin käytännön tasolla.
We concluded that the performance framework and reserve was unlikely to trigger a significant reallocation of Cohesion spending during the 2014-2020 period to better-performing programmes. 3.44. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, etteivät tuloskehys ja suoritusvaraus todennäköisesti johda siihen, että koheesiovaroja kohdennettaisiin tuloksekkaammille ohjelmille merkittävästi uudelleen kaudella 2014–2020.