natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The benefits for EU consumers and business of improved EU trade are expected to provide an incentive for the Member States to invest in the customs Information Technology (IT) systems. 
EU:n kaupan helpottumisen EU:n kuluttajille ja yrityksille tuomien etujen odotetaan kannustavan jäsenvaltioita investoimaan tullialan IT-järjestelmiin.
In 2003, the Commission set out the objective of achieving a simple and paperless environment for customs and trade3. 
Komissio asetti vuonna 2003 tavoitteeksi yksinkertaisen ja paperittoman tullin ja kaupan toimintaympäristön3.
The publication of the e-Customs Decision4 in 2008 further emphasized the importance of this objective. 
Vuonna 2008 tapahtunut komission eTullia koskevan päätöksen4 julkaiseminen korosti tämän tavoitteen tärkeyttä.
In June 2008, the Modernised Customs Code (MCC)5 entered into force. 
Uudistettu tullikoodeksi5 tuli voimaan kesäkuussa 2008.
It aimed at modernising the Customs Union, including the development of a number of IT systems that were intended to be fully operational by June 2013. 
Tavoitteena oli tulliunionin uudistaminen kehittämällä useita IT-järjestelmiä, joiden oli tarkoitus olla täydessä toimintakunnossa viimeistään kesäkuussa 2013.
For several reasons, including delays in implementing the required IT systems6, the MCC was never applied in practice. 
Uudistettua tullikoodeksia ei koskaan sovellettu käytännössä. Siihen oli monia eri syitä, muun muassa se, ettei tarvittavia IT-järjestelmiä saatu ajoissa valmiiksi6.
The World Customs Organization (WCO) also considers digitalisation a key feature of modernised customs having developed a Digital Customs Maturity Model. 
Myös Maailman tullijärjestö (WCO) pitää digitalisointia uudistetun tullin tärkeimpänä ominaisuutena.
See the Commission’s Communication of 24 July 2003 entitled "A simple and paperless environment for customs and trade". 
Ks. komission tiedonanto, annettu 24. heinäkuuta 2003, ”Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle”.
Decision No 70/2008/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a paperless environment for customs and trade (OJ L 23, 26.1.2008, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 70/2008/EY, tehty 15 päivänä tammikuuta 2008, paperittomasta tullin ja kaupan toimintaympäristöstä (EUVL L 23, 26.1.2008, s.
21) (the e-Customs Decision). 
21) (eTullia koskeva päätös).
Regulation (EC) No 450/2008 of the European Parliament and of the Council of 23 April 2008 laying down the Community Customs Code (Modernised Customs Code) (MCC) (OJ L 145, 4.6.2008, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 450/2008, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi) (EUVL L 145, 4.6.2008, s.
1), repealed by Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 (OJ L 269, 10.10.2013, p. 
1), kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s.
MCC entered into force on 24 June 2008, but provided that it would be applicable on 24 June 2013 at the latest. 
Uudistettu tullikoodeksi tuli voimaan 24. kesäkuuta 2008, ja sen soveltamisen piti alkaa viimeistään 24. kesäkuuta 2013.
See proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down the Union Customs Code (recast) (COM (2012) 64 final), adopted by the Commission on 20 February 2012. 
Ks. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin tullikoodeksista (uudelleenlaadittu) (COM (2012) 64 final), jonka komissio hyväksyi 20. helmikuuta 2012.
10 2 3 4 5 6 
10 2 3 4 5 6
In October 2013 the Union Customs Code (UCC)7 was adopted, replacing the MCC and again pursuing the objective of moving towards a paperless environment and information exchange based on IT systems. 
Lokakuussa 2013 hyväksyttiin unionin tullikoodeksi (UTK)7, jolla korvattiin uudistettu tullikoodeksi ja pyrittiin jälleen lähemmäs paperitonta toimintaympäristöä koskevaa tavoitetta ja IT-järjestelmiin perustuvaa tietojenvaihtoa.
The IT systems related to the UCC were similar to those previously required for the MCC. 
UTK:hon liittyvät IT-järjestelmät olivat samanlaiset kuin ne, joita aiemmin oli edellytetty uudistettua tullikoodeksia varten.
In order to comply with the requirements of the e-Customs Decision and UCC, the Commission established strategic planning documents for developing the relevant customs IT systems; the Multi-Annual Strategic Plan8 and the UCC Work Programme9. 
Komissio laati eTullia koskevan päätöksen ja UTK:n vaatimusten noudattamiseksi tullin IT-järjestelmien kehittämistä koskevat strategiset suunnitteluasiakirjat, monivuotisen strategisen suunnitelman8 ja UTK:n työohjelman9.
The Multi-Annual Strategic Plan takes account of the UCC Work Programme implementation schedule, but includes additional IT systems which require development. 
Monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa otetaan huomioon UTK:n työohjelman toteutusaikataulu, mutta suunnitelmaan sisältyy myös muita IT-järjestelmiä, jotka vaativat kehittämistä.
The Customs 2020 programme is the current financial tool for implementing the necessary IT systems 8. 
Tulli 2020 -ohjelma on tarvittavien tietoteknisten järjestelmien toteuttamisessa nykyisin käytettävä rahoitusväline 8.
These are assets (such as hardware, software, network connections) and services to support IT systems that are common to the Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 laying down the Union Customs Code (recast) (OJ L 269, 10.10.2013, p. 
EU rahoittaa monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa mainittujen uusien IT-järjestelmien kehittämistä sekä olemassa olevien IT-järjestelmien kunnossapitoa tullialan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (uudelleenlaadittu) (EUVL L 269, 10.10.2013, s.
1) (UCC Regulation). 
1) (UTK-asetus).
The Multi-Annual Strategic Plan is a management and planning tool drawn up by the Commission in partnership with the Member States in accordance with Article 8(2) of the e-Customs Decision. 
Monivuotinen strateginen suunnitelma on hallinta-ja suunnitteluväline, jonka komissio on laatinut sähköistä tullijärjestelmää koskevan päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
It sets down a strategic framework and milestones for managing IT projects. 
Siinä asetetaan strateginen viitekehys ja tavoitteet IT-hankkeiden hallintaa varten.
Commission Implementing Decision of 29 April 2014 establishing the Work Programme for the Union Customs Code (2014/255/EU) (OJ L 134, 7.5.2014, p. 
Komission täytäntöönpanopäätös 2014/255/EU, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, unionin tullikoodeksiin liittyvästä työohjelmasta (EUVL L 134, 7.5.2014, s.
46) (UCC Work Programme 2014), repealed by Commission Implementing Decision (EU) 2016/578 of 11 April 2016 establishing the Work Programme relating to the development and deployment of the electronic systems provided for in the Union Customs Code (OJ L 99, 15.4.2016, p. 
46) (UTK:n työohjelma 2014), kumottu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/578, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2016, unionin tullikoodeksissa säädettyjen sähköisten järjestelmien kehittämistä ja käyttöönottoa koskevan työohjelman vahvistamisesta (EUVL L 99, 15.4.2016, s.
6) (UCC Work Programme 2016). 
6) (UTK:n työohjelma 2016).
11 7 8 9 10 
11 7 8 9
12 EU and Member States. Member States are expected to develop the national components (non-Union components) and bear the associated costs11. 
Jäsenvaltioiden odotetaan toteuttavan asiaan liittyvät jäsenvaltioiden vastuulla olevat osat (muut kuin unionin vastuulla olevat osat) ja maksavan niistä aiheutuvat kustannukset11.
The Commission set up the Customs 2020 programme to “support the functioning and modernisation of the Customs Union in order to strengthen the internal market by means of cooperation between participating countries, their customs authorities and their officials.” 
Komissio perusti Tulli 2020 -ohjelman tavoitteenaan ”unionin tulliliiton toiminnan ja uudenaikaistamisen tukeminen sisämarkkinoiden lujittamiseksi osallistujamaiden, niiden tulliviranomaisten ja niiden virkamiesten välisen yhteistyön avulla”.
The total budget of this programme amounts to €523 million over seven years (i.e. around €75 million per year)12. 
Ohjelman kokonaistalousarvio on 523 miljoonaa euroa seitsemän vuoden aikana (noin 75 miljoonaa euroa vuodessa)12.
Customs 2020 is a continuation of the previous “Customs” programmes which started in 1991 and the last of which was closed in 2013. 
Tulli 2020 on jatkoa aiemmille tullia koskeville ohjelmille, jotka alkoivat vuonna 1991. Niistä viimeinen päättyi vuonna 2013.
The Commission proposes an envelope of €950 million for the Customs programme within the Multi-annual Financial Framework 2021-2027. 
Komissio ehdottaa tulliohjelmaan 950 miljoonan euron määrärahoja vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä.
Three-quarters of the Customs 2020 budget are devoted to IT capacity building, referred to as European Information Systems (EIS) in the Customs 2020 regulation. 
Kolme neljännestä Tulli 2020 -ohjelman talousarviosta käytetään tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen eli Tulli 2020 -ohjelmaa koskevassa asetuksessa mainittuihin Euroopan tietojärjestelmiin (EIS).
This budget covers the development, operation and maintenance of the EU parts of these EIS (Union components). 
Talousarvio kattaa näiden järjestelmien EU:n vastuulla olevien osien kehittämisen, käytön ja ylläpidon.
The remaining 25 % of the budget is for other actions related to the functioning and modernisation of the Customs Union, namely joint actions (such as project groups and expert teams) and training. 
Loput 25 prosenttia talousarviosta käytetään muihin tulliunionin toimintaan ja uudistamiseen liittyviin toimiin, erityisesti yhteisiin toimiin (esimerkiksi hanke-ja asiantuntijaryhmiin) ja koulutukseen.
Governance of the implementation of IT systems in the Customs Union is multi-layered 11. 
Tietoteknisten järjestelmien toteutuksen hallinnointi tulliunionissa on monikerroksista 11.
Figure 1 shows the governance of the IT systems’ implementation in the Customs Union. 
Kaaviossa 1 esitetään IT-järjestelmien toteutuksen hallinnointi tulliunionissa.
Governance is based on a number of interacting bodies involving the Commission, Member States and trade interests, notably the Customs Policy Group (CPG), the Electronic Customs Coordination Group (ECCG) and the Trade Contact Group (TCG). 
Hallinnoinnin perustana on useita toistensa kanssa vuorovaikutuksessa olevia elimiä, joihin kuuluvat komissio, jäsenvaltiot ja kaupalliset eturyhmät, erityisesti tullipoliittinen ryhmä, sähköisen tullitoiminnan koordinointiryhmä ja kaupan alan yhteydenpitoryhmä.
The Directorate-General for Taxation and Customs Union (DG TAXUD) is responsible for the implementation of Customs 2020 and chairs these groups. 
Verotuksen ja tulliliiton pääosasto vastaa Tulli 2020 -ohjelman täytäntöönpanosta ja toimii näiden ryhmien puheenjohtajana.
Reaching an agreement on individual projects requires a number of discussions on technical, operational, legal and financial matters, and involves experts from the Commission and Member States. 
Yksittäisestä hankkeesta sopiminen edellyttää useita keskusteluja, jotka koskevat teknisiä, operatiivisia, oikeudellisia ja rahoitukseen liittyviä kysymyksiä ja joihin osallistuu asiantuntijoita komissiosta ja jäsenvaltioista.
11 12 Figure 1 – Governance for implementing the Multi-Annual Strategic Plan and e-Customs projects 13 Source: ECA, based on the Annex III - Governance Scheme of Multi-Annual Strategic Plan Rev. 2017. 
Kaavio 1 – Monivuotisen strategisen suunnitelman ja eTulli-ohjelmaan liittyvien hankkeiden toteutuksen hallinnointi 13 Tullipoliittinen ryhmä Korkean tason hankeryhmä Sähköisen tullitoiminnan koordinointiryhmä IT-järjestelmien kehittämisryhmä Tullin liiketoimintaryhmä IT-alan teknisen infrastruktuurin ryhmä Tullin EIS-toimintaryhmä Kaupan alan yhteydenpitoryhmä UTK-asiantuntijaryhmä Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin monivuotisen strategisen suunnitelman revision 2017 liitteen III (hallinnointijärjestelmä) perusteella.
AUDIT SCOPE AND METHODOLOGY 12. 
TARKASTUKSEN LAAJUUS JA MENETELMÄT 12.
Our audit assessed whether the Customs 2020 programme, together with the related customs legislation, are likely to deliver the IT systems necessary for improving customs operations in the EU. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, voidaanko Tulli 2020 -ohjelman ja asiaan liittyvän tullilainsäädännön avulla todennäköisesti toteuttaa sellaiset IT-järjestelmät, joita EU:n tullitapahtumien käsittelyn parantaminen edellyttää.
We focused on the development of the Union components of new IT systems. 
Päähuomio kiinnitettiin uusien IT-järjestelmien unionin vastuulla olevien osien kehittämiseen.
We did not cover the other actions provided for in Customs 2020 programme, notably the joint actions, the training activities and the operation and maintenance of existing IT systems. 
Tilintarkastustuomioistuin ei käsitellyt muita Tulli 2020 -ohjelmaan sisältyviä toimia, kuten yhteisiä toimia, koulutustoimintaa sekä olemassa olevien IT-järjestelmien käyttöä ja kunnossapitoa.
Our audit was carried out during the implementation stage of the programme. 
Tarkastus suoritettiin ohjelman täytäntöönpanovaiheessa.
This approach allowed us performing a mid-term review of IT systems’ development and to provide an input in due time for the discussions on the next Customs programme, which will start in 2021 (see paragraph 9). 
Tämän lähestymistavan ansiosta tilintarkastustuomioistuin pystyi tekemään IT-järjestelmien kehitystä koskevan väliarvioinnin ja antamaan ajoissa panoksensa keskusteluihin seuraavasta tullia koskevasta ohjelmasta, joka alkaa vuonna 2021 (ks. kohta 9).
We examined whether the programme ensures that IT systems are developed and implemented in a timely manner. 
Tarkastuksessa tutkittiin, voidaanko ohjelman avulla varmistaa, että IT-järjestelmät kehitetään ja toteutetaan oikea-aikaisesti.
Where applicable, we identified reasons for delays. 
Tarvittaessa eriteltiin syitä viivästyksiin.
We also reviewed related aspects of the design, monitoring and reporting arrangements13. 
Lisäksi tutkittiin suunnittelu-, seuranta-ja raportointijärjestelyihin liittyviä näkökohtia13.
The audit was based on an analysis of Commission documents, minutes and reports of Committees and Working Groups in which the Commission and Member States participate, and interviews with Commission staff in DG TAXUD. 
Tarkastuksessa analysoitiin komission asiakirjoja, sellaisten komiteoiden ja työryhmien pöytäkirjoja ja kertomuksia, joihin komissio ja jäsenvaltiot osallistuvat, sekä verotuksen ja tulliliiton pääosastossa tehtyjä komission henkilöstön haastatteluja.
In order to have an insight into the implementation of the national components of new IT systems by Member States, we carried out a survey of the 28 national customs authorities. 
Saadakseen käsityksen uusien IT-järjestelmien kansallisten osien toteutuksesta jäsenvaltioissa tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen 28 jäsenvaltion kansallisille tulliviranomaisille.
OBSERVATIONS Implementation of new IT systems for customs suffered a series of delays 16. 
HUOMAUTUKSET Tullin uusien IT-järjestelmien toteutus viivästyi 16.
The rapid development of IT continuously presents new opportunities, challenges and demands from users in general. 
Tietotekniikan nopea kehitys luo jatkuvasti uusia mahdollisuuksia ja haasteita ja ylipäätään johtaa vaatimuksiin käyttäjien taholta.
This is also true in the area of customs, which requires the Commission and Member States to provide flexible solutions and remain agile in response to external events. 
Näin on myös tullialalla, ja sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden on tarjottava joustavia ratkaisuja ja oltava valveilla ulkoisten tapahtumien suhteen.
Ten years after the adoption of the e-Customs Decision, we noted progress in the development of IT systems. 
14 13 kymmenen vuotta, IT-järjestelmien kehityksessä voitiin havaita edistystä.
However, a certain number of these systems are not yet fully implemented. 
Kaikkia järjestelmiä ei kuitenkaan ole vieläkään toteutettu täysimääräisesti.
The Multi-Annual Strategic Plan 2017 includes 31 IT projects for implementation by the Commission and Member States. 
Monivuotiseen strategiseen suunnitelmaan sisältyy vuoden 2017 osalta 31 IT-hanketta komission ja jäsenvaltioiden toteutettavaksi.
They are designed to develop new systems or upgrade the current ones, with a view to modernising the Customs Union and ensuring the full application of the UCC. 
Hankkeiden avulla on tarkoitus kehittää uusia järjestelmiä tai päivittää nykyisiä järjestelmiä tulliunionin uudistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että UTK:ta sovelletaan täysimääräisesti.
The deadlines for the delivery of the IT projects were gradually postponed. 
IT-hankkeiden toteuttamisen määräaikoja lykättiin asteittain.
The 2016 and 2017 Multi-Annual Strategic Plan revisions resulted in the delivery dates for the IT systems being postponed for 28 % and 42 % projects respectively. 
Monivuotisten strategisten suunnitelmien tarkistukset 2016 ja 2017 aiheuttivat sen, että IT-järjestelmien toteutuksen määräaikoja lykättiin 28 prosentissa hankkeista vuonna 2016 ja 42 prosentissa hankkeista vuonna 2017.
Annex II presents a graph with the additional number of years needed to deliver each IT project. 
Liitteessä II on esitetty kaavio siitä, montako vuotta lisää tarvittiin kunkin IT-hankkeen toteuttamiseen.
This resulted from the comparison of the deadlines for delivery between the Multi-Annual Strategic Plan 2017 and the initial planning. 
Tulokset saatiin vertailemalla toteutuksen määräaikoja monivuotisen strategisen suunnitelman 2017 ja alkuperäisen suunnitelman välillä.
Our analysis shows that for four projects the initial delivery date was maintained, but many suffered delays and four projects were postponed by five or more years. 
Analyysi osoittaa, että alkuperäistä toteutusmääräaikaa noudatettiin neljässä hankkeessa. Monissa hankkeissa oli kuitenkin viivästyksiä ja neljää hanketta lykättiin vähintään viidellä vuodella.
Delivery of some key IT systems required by the Union Customs Code is delayed beyond 2020 19. 
Joidenkin unionin tullikoodeksin edellyttämien keskeisten tietoteknisten järjestelmien toteuttaminen siirtyy vuoden 2020 jälkeiseen aikaan 19.
Full implementation of the UCC is dependent on the availability of a number of IT systems at the Commission and in the Member States. Although the UCC has been applicable from 2016, it provides for a transitional period until 31 December 2020 at the latest, to allow for the 17 IT systems required to be developed by the Commission and the Member States. 
UTK:n kokonaisvaltainen täytäntöönpano edellyttää, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on käytettävissään tietyt tietotekniset järjestelmät. UTK:ta on sovellettu vuodesta 2016, mutta siinä on mahdollistettu viimeistään 31. joulukuuta 2020 päättyvä siirtymäkausi, jotta komissio ja jäsenvaltiot voivat kehittää tarvittavat 17 IT-järjestelmää.
According to the Multi-Annual Strategic Plan 2017, seven of these IT systems14 will be fully delivered only after the 2020 deadline. 
Monivuotisen strategisen suunnitelman 2017 mukaan seitsemän näistä IT-järjestelmistä14 on täysin valmiita vasta vuoden 2020 määräajan jälkeen.
According to the Commission, the overall rate of implementation of the UCC at the end of 2020 will be approximately 75 %. 
Komission mukaan UTK:n kokonaistäytäntöönpanoaste on vuoden 2020 lopussa noin 75 prosenttia.
However, such calculation is based on the delivery of the milestones for the Union components, not taking into consideration when the systems will be ready to use. 
15 14 eikä arviossa oteta huomioon sitä, milloin järjestelmät ovat käyttövalmiina.
In addition, we found that the delayed projects include key systems for the operation of core customs procedures (import, transit and export), or their upgrades. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viivästyneisiin hankkeisiin sisältyy järjestelmiä, jotka ovat tärkeimpien tullimenettelyjen (tuonti, passitus ja vienti) käytön kannalta aivan keskeisiä, taikka tällaisten järjestelmien päivityksiä.
Member States, in their replies to our survey, considered these systems to be crucial for the efficient functioning and modernisation of the Customs Union (see Figure 2). 
Vastauksissaan tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn jäsenvaltiot katsoivat, että nämä järjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä tulliunionin tehokkaan toiminnan ja uudistamisen kannalta (ks. kaavio 2).
In January 2018, the Commission reported to the European Parliament and the Council on the implementation of the UCC and informed them that the UCC 2020 deadline will not be met. 
Komissio raportoi tammikuussa 2018 Euroopan parlamentille ja neuvostolle UTK:n täytäntöönpanosta ja kertoi, että asetettua vuoden 2020 määräaikaa ei pystytä noudattamaan.
In March 2018, it presented a proposal to amend the UCC including an extension of the transitional period for the application of certain provisions until 2025. 
Maaliskuussa 2018 komissio esitti ehdotuksen UTK:n tarkistamiseksi ja tiettyjen säännösten soveltamiselle määrätyn siirtymäkauden pidentämiseksi vuoteen 2025.
15 Import Control System upgrade planning refers only to the first part of the project. 
Tuontivalvontajärjestelmän päivityksen suunnittelu koskee vain hankkeen ensimmäistä osaa.
The remaining parts will be delivered after 2020. 
Muut osat toteutetaan vuoden 2020 jälkeen. 15
There is a risk of not meeting the newly proposed 2025 deadline 22. 
On olemassa riski, ettei ehdotuksen mukaista vuoteen 2025 ulottuvaa uutta määräaikaa pystytä noudattamaan 22.
The 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision led to a significant concentration of the Commission’s work in the 2023 to 2025 period, when six systems16 resulting from extensive projects are planned to become operational17. In addition, a substantial number of Member States are late in implementing their IT systems18. 
Monivuotisen strategisen suunnitelman 2017 tarkistus aiheuttaa komission työn keskittymisen suurelta osin vuosiin 2023–2025, jolloin kuusi laajojen hankkeiden tuloksena aikaansaatua järjestelmää16 on tarkoitus ottaa käyttöön17. Lisäksi useiden jäsenvaltioiden IT-järjestelmien toteutus on myöhässä18.
As a result, there is a risk that the rescheduled deadlines will also not be met and that the UCC deadline is further extended beyond 2025. 
Tämän vuoksi vaarana on, etteivät uudetkaan aikataulut pidä ja että UTK:ta koskevaa määräaikaa pidennetään vuoden 2025 jälkeiseen aikaan.
Changing scope, insufficient resources allocated and a lengthy decision-making process were the main reasons for delays 23. 
Pääsyyt viivästyksiin olivat soveltamisalan muuttuminen, myönnettyjen varojen riittämättömyys ja päätöksenteon hitaus 23.
Our examination of the implementation of the customs IT projects, including an in-depth analysis of five projects19 and the Member States’ replies to our survey, revealed that the main reasons for the delays were the following: • Changes in the scope of some projects, which added to their complexity (see paragraphs 24 to 25); • Insufficient resources allocated by the Commission and the Member States for implementing the IT systems (see paragraphs 26 to 32); In addition, the second part of the UCC Import Control System upgrade will also fall into this period, although the planning of the second part of the project is not yet included in the Multi-Annual Strategic Plan 2017. 
Tilintarkastustuomioistuimen tekemissä tullialan IT-hankkeiden toteutumista koskevissa tutkimuksissa ja niihin liittyvässä viiden hankkeen19 syväanalyysissa sekä jäsenvaltioiden tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn antamissa vastauksissa ilmeni, että viivästyksiin oli seuraavia pääasiallisia syitä: • soveltamisalan muuttuminen joissakin hankkeissa, mikä lisäsi niiden monimutkaisuutta (ks. kohdat 24 ja 25) Myös UTK:n tuontivalvontajärjestelmän päivityksen toinen osa osuu tälle ajanjaksolle, joskaan hankkeen toisen osan aikataulua ei vielä ole sisällytetty monivuotiseen strategiseen suunnitelmaan 2017.