natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ERDF provides a framework for Member States’ investments in cultural sites 41 In a 2017 ECA audit report30, we stated that the current ERDF Regulation provides a more structured approach for EU interventions than in the 2007-2013 programme period, by requiring OPs to set out in a more robust manner the interventions’ aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs). 
EAKR tarjoaa puitteet jäsenvaltioiden investoinneille kulttuurikohteisiin 41 Tilintarkastustuomioistuin totesi vuonna 2017 julkaisemassaan tarkastuskertomuksessa30, että nykyinen EAKR-asetus tarjoaa EU:n tukitoimia varten jäsennellymmän lähestymistavan kuin ohjelmakaudella 2007–2013 sovelletut säännöt. Nykyisessä asetuksessa vaaditaan, että toimenpideohjelmissa määritellään tarkemmin tukitoimien tavoitteet (erityistavoitteet/tulokset) sekä se, miten ne odotetaan saavutettavan (tarvittava rahoitus, toteutettavat toimet ja odotetut tuotokset).
This is particularly the case when actions are designed around investment priorities, such as cultural heritage (see paragraph 44). 
Tämä koskee erityisesti toimia, joiden perustana ovat investointiprioriteetit, kuten kulttuuriperintö (ks. kohta 44).
42 The 2014-2020 framework also has shown improvements with regard to indicators to measure the ERDF support to cultural sites, with the current Regulation setting a common output indicator related to cultural sites. 
42 Vuosien 2014–2020 kehyksessä on tehty parannuksia myös indikaattoreihin, joilla mitataan EAKR:n tukea kulttuurikohteille. Nykyisessä asetuksessa vahvistetaan kulttuurikohteisiin liittyvä yhteinen tuotosindikaattori.
For the 2021-2027 programme period, the Commission proposes to increase the number of common indicators related to cultural sites and, for the first time, to include common result indicators (see Annex VIII). 
Komissio ehdottaa, että kulttuurikohteisiin liittyvien yleisten indikaattoreiden määrää lisätään ohjelmakaudella 2021–2027 ja että niihin sisällytetään ensimmäistä kertaa yhteiset tulosindikaattorit (ks. liite VIII).
In a recent ECA opinion, we have welcomed the introduction of common indicators and stated that they represent an important step towards enhancing the focus on performance31. 
Tilintarkastustuomioistuin on äskettäin antamassaan lausunnossa suhtautunut myönteisesti yhteisten indikaattoreiden käyttöönottoon ja todennut, että ne ovat tärkeä askel kohti tuloksellisuuden painoarvon lisäämistä31.
43 The importance of the ERDF framework can be seen in the cultural strategies of the three Member States we visited. 
43 EAKR:n kehyksen merkitys näkyy niiden kolmen jäsenvaltion kulttuuristrategioissa, joihin tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin.
In Poland, the cultural strategy considers culture as a means of achieving the economic and social cohesion sought by the ERDF. 
Puolan kulttuuristrategiassa kulttuuria pidetään keinona saavuttaa EAKR:n tavoittelema taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.
In Italy, the government developed a national funding programme to complement the national ERDF OP on culture32 with the same objectives and funding criteria. 
Italiassa hallitus on kehittänyt kansallisen rahoitusohjelman täydentämään kulttuurialaa koskevaa kansallista EAKR:n toimenpideohjelmaa32 samoilla tavoitteilla ja rahoitusperusteilla.
In Portugal, the Commission requested EU funding to follow a mapping exercise, where the needs for investing in cultural sites are analysed and priorities for investment identified. 
Portugalissa komissio pyysi, että EU:n rahoitus myönnetään sellaisen kartoituksen perusteella, jossa analysoidaan kulttuurikohteita koskevia investointitarpeita ja määritetään investointien painopisteet.
The ERDF is an important source of funding for public investments in cultural sites in some Member States 44 The ERDF Regulation provides a range of thematic objectives (TOs) and investment priorities for the Member States to select depending on their needs. 
24 EAKR on tärkeä kulttuurikohteisiin tehtyjen julkisten investointien rahoituslähde joissakin jäsenvaltioissa 44 EAKR-asetuksessa säädetään erilaisista temaattisista tavoitteista ja investointiprioriteeteista, jotka jäsenvaltiot voivat valita tarpeidensa mukaan.
In the 2014-2020 programme period, support to cultural sites specifically addresses heritage sites under investment priority 6(c) “conserving, protecting, promoting and developing natural and cultural heritage” within TO 6 “preserving and protecting the environment and promoting resource efficiency”. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 kulttuurikohteille myönnettävän tuen kohteena on erityisesti kulttuuriperintö ensisijaisessa investointiprioriteetissa 6 c ”Luonnon-ja kulttuuriperinnön säilyttäminen, suojeleminen, edistäminen ja kehittäminen”, joka liittyy temaattiseen tavoitteeseen 6 ”Ympäristön säilyttäminen ja suojelu sekä resurssitehokkuuden edistäminen”.
Cultural sites can also be supported under other investment priorities, namely as part of ERDF support to innovation (TO1) or SME competitiveness (TO3) or when part of a broader territorial development strategy promoting employment (TO8) or social inclusion (TO9). 
Kulttuurikohteita voidaan tukea myös muista investointiprioriteeteista, erityisesti osana EAKR:n tukea innovoinnille (temaattinen tavoite 1) tai pk-yritysten kilpailukyvylle (temaattinen tavoite 3) taikka osana laajempaa alueellista kehittämisstrategiaa, jolla edistetään työllisyyttä (temaattinen tavoite 8) tai sosiaalista osallisuutta (temaattinen tavoite 9).
Urban regeneration, under investment priority 6(e), is also a common priority selected in the OPs to support cultural sites. 
Kaupunkialueiden elvyttäminen, joka kuuluu investointiprioriteettiin 6 e, on toimenpideohjelmissa yleinen valinta sellaiseksi prioriteetiksi, jolla tuetaan kulttuurikohteita.
45 Over the period of 2010 to 2017, the amount of ERDF funds invested in cultural sites was around € 750 million per year. 
45 Kaudella 2010–2017 kulttuurikohteisiin investoitiin EAKR:n varoja noin 750 miljoonaa euroa vuodessa.
They accounted for more than 25 % of all public investment on cultural services in around one third of the Member States and for more than 50 % in Portugal and Greece (see Figure 1). 
Niiden osuus kaikista kulttuuripalveluihin tehdyistä julkisista investoinneista oli yli 25 prosenttia noin kolmasosassa jäsenvaltioita ja yli 50 prosenttia Portugalissa ja Kreikassa (ks. kaavio 1).
The fund was therefore an important source of funding for investments in cultural sites for many Member States. 
EAKR oli siis tärkeä kulttuurikohteisiin tehtyjen investointien rahoituslähde useissa jäsenvaltioissa.
At project level, according to our survey, 44 % of the projects would not have been implemented without ERDF support, and 48 % would have been postponed or would only have been implemented with a reduced scope. 
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksen mukaan 44 prosenttia hankkeista olisi jäänyt toteuttamatta ilman EAKR:n tukea ja 48:aa prosenttia olisi lykätty tai hankkeet olisi toteutettu suppeampina.
Figure 1 – ERDF funding and Member States’ capital investments in cultural sites, annual average 2010-2017 23 Million Euros Greece Portugal Cyprus Malta Bulgaria Lithuania Romania Slovenia Slovakia Hungary Poland Czechia Croatia* Latvia Italy Estonia Average EU 28 Spain Germany Belgium Finland Netherlands United Kingdom Denmark France Sweden Austria Luxembourg Ireland 0 500 1 000 28.7 % 28.3 % 26.1 % 22.2 % 21.9 % 21.3 % 1 500 37 35.3 2 000 2 500 3 000 3 500 0.4 5.4 % 9.2 49.8 46.9 % .8 % % 57.8 % % Public investments on cultural services (annual average 2010-2017) % of ERDF funding to cultural sites (annual average 2010-2018) 9.2 % 7.1 % 6.8 % 2.3 % 2.2 % 1.6 % 1.3 % 1.0 % 0.7 % 0.6 % 18.2 % % 0.6 % % 0.0 % 0.0 % Notes: (1) We use Eurostat’s data on public spending in cultural services (COFOG: GF08.2) to estimate Member States’ investments in cultural sites. 
25 Kaavio 1 – EAKR-rahoitus ja jäsenvaltioiden pääomainvestoinnit kulttuurikohteisiin, vuotuinen keskiarvo 2010–2017 26 milj. euroa Kreikka Portugali Kypros Malta Bulgaria Liettua Romania Slovenia Slovakia Unkari Puola Tšekki Kroatia* Latvia Italia Viro Keskiarvo EU 28 Espanja Saksa Belgia Suomi Alankomaat Yhdistynyt... 35.3 28.7 % 28.3 % 26.1 % 22.2 % 21.9 % 21.3 % 18.2 % % 49.8 46.9 % 8% % 57.8 % % Julkiset investoinnit kulttuuripalveluihin (vuotuinen keskiarvo 2010–2017) Kulttuurikohteisiin suunnatun EAKR-rahoituksen prosenttiosuus (vuotuinen keskiarvo 2010–2018) % 9.2 9.2 7.1 % 6.8 % 5.4 % 2.3 % 2.2 % 1.6 % 1.3 % 1.0 % 0.7 % 0.6 % 0.6 % 0.4 % 0.0 % 0.0 % Huomautukset: 1) Tilintarkastustuomioistuin käyttää jäsenvaltioiden kulttuurikohteisiin tekemien investointien arviointiin Eurostatin tietoja kulttuuripalveluja koskevista julkisista menoista (COFOG: GF08.2). 1 37. 2 3 5
This is the closest estimate available. 
Tämä on paras saatavilla oleva arvio.
Capital investments in cultural services include: investment grants (D92), gross fixed capital formation (P.51g) and acquisition less disposals of non-financial non-produced assets (NP). 
Kulttuuripalveluita koskeviin pääomainvestointeihin kuuluvat: investointiavustukset (D92), kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51g) ja valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus vähennykset (NP).
The figures represent an annual average of the amounts spent by national and local administrations (General government expenditure) over the years 2010-2017; (2) ERDF investments on cultural sites, expressed as an annual average, include the spending recorded on cultural sites for the 2007-2013 programme period and the 2014-2020 programme period (until 2018); * For Croatia, only the funds spent under the current programming period were taken into account. 
Luvut kuvaavat kansallis-ja paikallishallintojen vuosina 2010–2017 käyttämien määrien (julkisen talouden kokonaismenot) vuotuista keskiarvoa; 2) EAKR-investoinnit kulttuurikohteisiin vuotuisena keskiarvona, johon sisältyvät menot, jotka on kirjattu kulttuurikohteisiin ohjelmakaudella 2007–2013 ja ohjelmakaudella 2014–2020 (vuoteen 2018 asti). * Kroatian osalta otettiin huomioon ainoastaan nykyisellä ohjelmakaudella käytetyt varat.
Source: ECA, based on Eurostat “General government expenditure by function (COFOG)”, online data code: [gov_10a_exp] and, on the Cohesion policy open data platform and Commission’s information. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen (General government expenditure by function (COFOG)) perusteella (online-datakoodi: [gov_10a_exp]).
46 At national level, we found examples of how Member States are diversifying the sources of revenue of cultural sites and developing funding schemes that built on private funds (see Box 2). 
46 Kansallisella tasolla havaittiin esimerkkejä siitä, miten jäsenvaltiot monipuolistavat kulttuurikohteiden tulolähteitä ja kehittävät yksityisiin varoihin perustuvia rahoitusjärjestelmiä (ks. laatikko 2).
The diversification of funding for cultural heritage is also one of the topics tackled by the Council in the 2019-2022 Work Plan for Culture33. 
Kulttuuriperinnön rahoituksen monipuolistaminen on myös yksi neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa 2019– 2022 käsitellyistä aiheista33.
24 Box 2 Examples of funding schemes developed at national level Heritage Lottery (France): Following the example of the UK, the French government launched a national heritage lottery in 2018 to support the restoration of some iconic local heritage sites (€20 million was collected that year for the restoration of 18 sites). 
27 Laatikko 2 Esimerkkejä kansallisella tasolla kehitetyistä rahoitusjärjestelyistä Arvonta kulttuuriperinnön vaalimisen rahoittamiseksi (Ranska): Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkin mukaisesti Ranskan hallitus käynnisti vuonna 2018 kansallista kulttuuriperintöä koskevan arvonnan tukeakseen joidenkin symbolisten paikallisten kulttuuriperintökohteiden restaurointia (vuonna 2018 kerättiin 20 miljoonaa euroa 18 kohteen restaurointiin).
Heritage lottery (Italy): Since 1997 that a share of lottery revenues is reserved for the Ministry of Cultural Heritage and allocated to a wide range of heritage projects across Italy related to the recovery and preservation of cultural heritage, including archaeological, historical, artistic, archival and library projects, as well as for the restoration of landscaping and cultural activities. 
Kulttuuriperintöä koskeva arvonta (Italia): Vuodesta 1997 lähtien osa arvontaan liittyvistä tuloista on varattu kulttuuriperintöministeriölle ja osoitettu useisiin erilaisiin kulttuuriperintöhankkeisiin eri puolilla Italiaa. Hankkeet liittyvät kulttuuriperinnön elvyttämiseen ja säilyttämiseen – arkeologiset, historialliset, taiteelliset, arkisto-ja kirjastohankkeet mukaan luettuina – sekä maiseman ennallistamiseen ja kulttuuritoimintaan.
From our sample of projects, The Ex-Convento di Sant’ Antonio, one of our sample projects, received circa €2,4 million from the “Programma Triennale Lotto 2007-2009”. 
Otokseen kuulunut hanke ”Ex-Convento di Sant ’Antonio” sai noin 2,4 miljoonaa euroa ”Programma Triennale Lotto 2007– 2009” -ohjelmasta.
The Pantheon in Rome and the Greek theatre in Syracuse are other examples of cultural sites funded. 
Muita esimerkkejä rahoitetuista kulttuurikohteista ovat Roomassa sijaitseva Pantheon ja Syrakusassa sijaitseva kreikkalainen teatteri.
Corrective taxation (Poland): Poland set up a new fund in 2018 to finance the protection and renovation of historical sites. 
Korjaava verotus (Puola): Puola perusti vuonna 2018 uuden rahaston historiallisten kohteiden suojelun ja kunnostamisen rahoittamiseksi.
The funding comes from the administrative fines imposed for infringements of the requirements for the protection of historical sites. 
Rahoitus on peräisin historiallisten kohteiden suojeluvaatimusten rikkomisesta määrättävistä hallinnollisista sakoista.
Investments in cultural sites are not treated as a priority for the ERDF 47 The ERDF aims to promote economic, social and territorial cohesion, one of the EU’s main missions as provided for in the TEU34. 
Kulttuurikohteisiin tehtäviä investointeja ei pidetä EAKR:n painopisteenä 47 EAKR:n tavoitteena on edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, mikä on yksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisista EU:n tärkeimmistä tehtävistä34.
This mission, together with the objectives of the Europe 2020 strategy of smart, sustainable and inclusive growth, led to an ERDF framework centred on economic and social considerations. 
Tämä tehtävä yhdessä älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kanssa johti siihen, että EAKR:n kehyksessä keskityttiin taloudellisiin ja sosiaalisiin näkökohtiin.
Investments in cultural sites are therefore a means to an end, to be funded only when they generate a socio-economic impact. 
Kulttuurikohteisiin tehtävät investoinnit ovat näin ollen keino tavoitteen saavuttamiseksi, ja niitä voidaan rahoittaa vain, jos niillä on sosioekonomisia vaikutuksia.
48 In addition to the socio-economic rationale, the 2014-2020 ERDF Regulation introduced restrictions on ERDF investments to cultural sites, funding only small-scale infrastructure. 
48 Kauden 2014–2020 EAKR-asetuksessa otettiin sosioekonomisten perusteiden lisäksi käyttöön kulttuurikohteisiin tehtäviä EAKR-investointeja koskevia rajoituksia.
It is not clear how this provision contributes to the objectives set in the Commission’s Agendas for Culture. 
Ei ole selvää, miten tämä säännös edistää kulttuuria koskevissa komission toimintasuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.
Also, the initial Regulation was not clear what “small-scale” meant, creating uncertainty about the types of projects that the ERDF could fund. 
Alkuperäisessä asetuksessa ei myöskään määritelty selkeästi, mitä ”pienimuotoinen” tarkoittaa. Tämä aiheutti epävarmuutta siitä, minkä tyyppisiä hankkeita EAKR voisi rahoittaa.
Firstly, the Commission administratively defined “small-scale” as investments with total cost of up to €5 million (€10 million for UNESCO sites)35. 
Ensinnäkin komissio on hallinnollisesti määritellyt pienimuotoisiksi investoinnit, joiden kokonaiskustannukset ovat enintään viisi miljoonaa euroa (UNESCOn kohteiden osalta kymmenen miljoonaa euroa)35.
Following a complaint made by eleven Member States to the Commission36, the Commission stated that there was flexibility on how different small-scale items of infrastructure could be supported as part of one single integrated operation. 
Yhdentoista jäsenvaltion komissiolle tekemän kantelun36 johdosta komissio totesi, että on olemassa joustavuutta sen suhteen, miten erilaisia pienimuotoisia infrastruktuureja voitaisiin tukea osana yksittäistä integroitua toimea.
Only four years later, the revised 2014-2020 ERDF Regulation provided clarity to the legal basis, setting the ceilings to €10 million (€20 million for UNESCO sites) of eligible ERDF support. 
Vasta neljä vuotta myöhemmin kautta 2014–2020 koskeva tarkistettu EAKR-asetus selkeytti oikeusperustaa ja asetti pienimuotoisuuden rajaksi kymmenen miljoonaa euroa tukikelpoista EAKR:n tukea (UNESCOn kohteiden osalta 20 miljoonaa euroa).
50 Due to this funding restriction, investments in cultural sites were under scrutiny by the Commission during the 2014-2020 negotiations and were not a priority for investment under the ERDF. 
29 50 Tämän rahoitusrajoituksen vuoksi komissio tutki tarkasti kulttuurikohteisiin tehtäviä investointeja kautta 2014–2020 koskevien neuvottelujen aikana, eivätkä ne olleet EAKR:n ensisijaisia investointikohteita.
In the three visited Member States, and for the sampled OPs and PAs, the Commission did not identify investments in culture as a priority area during the negotiations and expressed the view that culture was only to be dealt with through e-culture37 (Italy and Poland) and in the context of promoting the cultural and creative industries38 (Poland and Portugal). 
Kolmen tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion sekä otokseen valittujen toimenpideohjelmien ja kumppanuussopimuksien osalta komissio ei pitänyt kulttuuri-investointeja painopistealana neuvotteluissa. Se katsoi, että kulttuuri on otettava huomioon ainoastaan sähköisen kulttuurin näkökulmasta37 (Italia ja Puola) ja kulttuuriteollisuuden sekä luovien toimialojen edistämisen yhteydessä38 (Puola ja Portugali).
The Commission also suggested a reduction in allocations to cultural investments (Poland and Italy) and imposed funding restrictions in all cases. 
Komissio ehdotti myös kulttuuri-investointien määrärahojen vähentämistä (Puola ja Italia) ja asetti rahoitusrajoituksia kaikissa tapauksissa.
51 The cultural policies of Member States are not specifically assessed under the ERDF. 
51 Jäsenvaltioiden noudattamaa kulttuuripolitiikkaa ei arvioida erikseen EAKR:n yhteydessä.
For the PAs and OPs in our sample, the Commission did not require Member States to plan cultural interventions in accordance with the Commission’s European Agenda for Culture when adopting them for the 2014-2020 programme period. 
Kun komissio hyväksyi ne ohjelmakauden 2014–2020 kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat, jotka kuuluivat tilintarkastustuomioistuimen otokseen tässä tarkastuksessa, komissio ei edellyttänyt, että jäsenvaltiot olisivat suunnitelleet kulttuurialan tukitoimia komission laatiman, kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman mukaisesti.
25 Mixed effectiveness and sustainability of audited ERDF projects 52 We assessed the effectiveness of ERDF projects concerning cultural sites based on the achievement of the projects’ objectives and intended results. 
Tarkastettujen EAKR-hankkeiden vaikuttavuus ja kestävyys vaihtelevat 52 Tilintarkastustuomioistuin arvioi kulttuurikohteita koskevien EAKR-hankkeiden vaikuttavuutta hankkeiden tavoitteiden ja tavoiteltujen tulosten saavuttamisen perusteella.
In particular, we assessed the achievement of the economic, social and cultural objectives. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen tavoitteiden saavuttamista.
The implementation of these objectives generates external effects in society. 
Näiden tavoitteiden toteuttamisella on ulkoisia vaikutuksia yhteiskuntaan.
53 We assessed sustainability as the ability of the site to continue its operations, which requires regular maintenance and, when necessary, restoration of the physical infrastructure. 
53 Tilintarkastustuomioistuin määritti kestävyyden kulttuurikohteen kyvyksi jatkaa toimintaansa, joka edellyttää säännöllistä ylläpitoa ja tarvittaessa fyysisen infrastruktuurin restaurointia.
It also requires the availability of financial and human resources. 
Se edellyttää myös taloudellisia ja henkilöresursseja.
These activities are internal to the cultural site. 
Nämä toiminnot ovat kulttuurikohteen sisäisiä.
54 The described objectives and sustainability factors are interlinked (see Picture 2). 
30 54 Kuvatut tavoitteet ja kestävyystekijät liittyvät toisiinsa (ks. kuva 2).
A cultural investment project, in principle, has effects in the achievement of all three objectives and on the sustainability of the cultural site. 
Kulttuuri-investointihankkeella on periaatteessa vaikutuksia kaikkien kolmen tavoitteen saavuttamiseen ja kulttuurikohteen kestävyyteen.
However, these effects may have conflicting directions. 
Nämä vaikutukset voivat kuitenkin olla ristiriidassa keskenään.
Economic objectives can increase the financial sustainability of the site but may hamper its preservation (e.g. overtourism, cuts to maintenance costs). 
Taloudelliset tavoitteet voivat lisätä kohteen rahoituksen kestävyyttä, mutta ne voivat haitata sen säilyttämistä (esim. ylimatkailu, ylläpitokustannusten leikkaukset).
Some social objectives may lead to decreasing financial sustainability (e.g. decreases in entrance fees) or hamper the site’s preservation (e.g. overcrowding). 
Jotkin sosiaaliset tavoitteet voivat johtaa taloudellisen kestävyyden heikkenemiseen (esim. pääsymaksujen aleneminen) tai haitata kohteen säilyttämistä (esim. liian suuret kävijämäärät).
Cultural objectives may increase social inclusiveness and generate economic effects, but they may also have a negative impact on the financial sustainability of the site (e.g. cost increases as the range of cultural activities on offer increases). 
Kulttuuriset tavoitteet voivat lisätä sosiaalista osallisuutta ja saada aikaan taloudellisia vaikutuksia, mutta ne voivat myös vaikuttaa kielteisesti kohteen taloudelliseen kestävyyteen (esim. kustannusten nousu kulttuuritoiminnan tarjonnan lisääntyessä).
Picture 2 – Relation between effectiveness and sustainability for cultural sites Social objective Sustainability Restoration Cultural and Resources objective Maintenance Economic objective 27 Source: ECA. 
Kuva 2 – Kulttuurikohteiden vaikuttavuuden ja kestävyyden välinen suhde Sosiaalinen tavoite Kestävyys Restaurointi ja kunnossapito Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Taloudellinen tavoite Kulttuuritavoite Resurssit
The completed audited projects were operational, their objectives were mostly economic and it is not always possible to know whether they were reached 55 The ERDF projects should reach the objectives defined at project selection. 
Päätökseen saatetut tarkastetut hankkeet olivat toiminnassa, mutta niiden tavoitteet olivat enimmäkseen taloudellisia, eikä aina ole mahdollista tietää, saavutettiinko ne 55 EAKR:n hankkeiden olisi saavutettava hankkeiden valinnassa määritellyt tavoitteet.
To measure the achievement of objectives, beneficiaries of ERDF projects should define relevant indicators and report reliable achievements of targets. 
Tavoitteiden saavuttamisen mittaamiseksi EAKR:n hankkeiden tuensaajien olisi määriteltävä asiaankuuluvat indikaattorit ja raportoitava luotettavasti tavoitteiden saavuttamisesta.
After completion of the ERDF project, cultural sites should be active, and should contribute to the achievement of objectives in the OPs from which they are funded. 
EAKR-hankkeen päätyttyä kulttuurikohteiden olisi oltava aktiivisia ja edistettävä niiden toimenpideohjelmien tavoitteiden saavuttamista, joista kohteita rahoitetaan.