natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The database should equally contain information on the follow‐up of these irregularities (such as financial corrections imposed). (ii) With regard to IMS, the Commission should adapt the database’s structure so that information on irregulari‐ ties such as State aid can be extracted and analysed across Member States and type. (iii) DG COMP should be given access to all relevant information on State aid irregularities contained in MAPAR and IMS on a regular basis. (iv) Using the information available in its databases, the Commission should follow up every two years on Member States’ capacity to comply with State aid rules by carrying out analyses of, for example, the type, frequency, seriousness, geographical origin and cause of State aid errors detected by the Commission itself or by Member State authorities. 
Tietokannan olisi sisällettävä myös tietoja sääntöjenvastaisuuksien johdosta toteutetuista jatkotoimista (kuten määrätyistä rahoitusoikaisuista). ii) Komission olisi mukautettava tietokannan rakennetta siten, että sääntöjenvastaisuuksia (esimerkiksi valtiontuessa) koskevia tietoja voidaan poimia niin, että tietoja voidaan analysoida jäsenvaltioittain ja tyypeittäin. iii) Kilpailun pääosastolle olisi annettava säännöllisesti pääsy kaikkiin valtiontuen sääntöjenvastaisuuksien kannalta relevantteihin tietoihin, jotka sisältyvät MAPAR-tietokantaan ja sääntöjenvastaisuuksien tietokantaan. iv) Komission olisi tietokantoihinsa sisältyvien tietojen perusteella seurattava kahden vuoden välein jäsenvaltioiden valmiuksia noudattaa valtiontukisääntöjä tekemällä esimerkiksi, tyyppiä, esiintymistiheyttä, vakavuutta, maatieteellistä alkuperää ja syitä koskevia analyyseja komission itsensä tai jäsenvaltioiden viranomaisten havaitsemista valtiontukeen liittyvistä virheistä.
The Commission should use these exercises for monitoring purposes and to direct support activities such as providing training to the Member States where they are most needed. 
Komission olisi käytettävä analyyseja seurantaan ja suorien tukitoimien, kuten jäsenvaltioille järjestettävän koulutuksen, kohdentamiseen niitä eniten tarvitseville.
Ac‐ cess should be granted only on a need‐to‐know basis. (e) If the ex ante conditionality concerning State aid is not fulfilled by the end of 2016, the Commission should use its powers to suspend payments to the Member States concerned until they have rectified all significant shortcomings. 
Käyttöoikeus olisi myönnettävä ainoastaan tarpeellisuusperiaatteen mukaan. e) Komission olisi käytettävä valtuuksiaan keskeyttää maksut jäsenvaltioille, jotka eivät täytä valtiontukia koskevia ennakkoehtoja vuoden 2016 loppuun mennessä, kunnes jäsenvaltiot ovat korjanneet kaikki merkittävät puutteet.
Introduction 12 01 Competition policy seeks to ensure that companies compete with each other on an equal footing – on the basis of their products and prices – without receiving unfair advantages. 
Johdanto 12 01 Kilpailupolitiikalla pyritään varmistamaan, että yritykset kilpailevat keskenään yhtäläisin edellytyksin – tuotteidensa ja hintojensa avulla – saamatta perusteetonta kilpailuetua.
Since the EU’s single market guarantees free trade in goods and services across the Union, competition policy is regulated at European level1. 
Koska EU:n sisämarkkinoilla taataan tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus koko unionissa, kilpailupolitiikkaa säännellään EU:n tasolla1.
State aid rules are a key aspect of the EU’s competition policy. 
Valtiontukisäännöt ovat keskeinen tekijä EU:n kilpailupolitiikassa.
02 A company which is granted State aid no longer competes on an equal foot‐ ing. 
02 Valtiontukea saava yritys ei enää kilpaile muiden yritysten kanssa yhtäläisin edellytyksin.
For this reason, the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) states that State aid is in principle incompatible with the internal market2. 
Tästä syystä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa säädetään, että valtiontuki ei periaatteessa sovellu sisämarkkinoille2.
However, there are areas and circumstances where the market does not work as it should; gaps exist where certain needs are not provided for. 
On kuitenkin aloja ja olosuhteita, joissa markkinat eivät toimi toivotulla tavalla. Puutteiden vuoksi tietyt tarpeet jäävät tyydyttämättä.
To accommodate public policy goals, the Treaty provides a list of State aid categories which shall or may be compatible with the internal market3. 
Perussopimuksessa esitetään yleisen edun mukaisten tavoitteiden ottamiseksi huomioon luettelo valtiontukimuodois-ta, jotka soveltuvat sisämarkkinoille tai joita voidaan pitää sisämarkkinoille sovel-tuvina3.
The Commission has created several rules to govern aid granted under these categories. 
Komissio on laatinut useita sääntöjä säännelläkseen näiden tukimuotojen mukaisesti myönnettyä tukea.
What is State aid and what is its financial importance in the EU? 
Mitä on valtiontuki ja mikä on sen taloudellinen merkitys EU:ssa?
03 The Treaty defines State aid as any aid granted by a Member State which distorts or could distort competition by giving certain companies an advantage, provided that it affects trade between Member States. 
03 Perussopimuksen määritelmän mukaan valtiontuki on jäsenvaltion myöntämä tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla joitakin yrityksiä, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
For aid to be considered as State aid, all of the criteria set out in the definition must be fulfilled. 
Tuen on täytettävä kaikki määritelmässä esitetyt perusteet, jotta se on valtiontukea.
These criteria are listed in Table 1. 
Perusteet on koottu taulukkoon 1.
1 Article 26 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU). 
1 Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (SEUT), 26 artikla.
2 Article 107(1) TFEU. 3 Article 107(2) TFEU : ‘The following shall be compatible with the internal market...’ (for example : aid to make good the damage caused by natural disasters). 
2 SEUT, 107 artiklan 1 kohta 3 SEUT, 107 artiklan 2 kohta: ”Sisämarkkinoille soveltuu:...” (esimerkiksi tuki luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi).
Article 107(3) TFEU : ‘The following may be considered to be compatible with the internal market...’ (for example : aid to promote culture and heritage conservation). 
SEUT, 107 artiklan 3 kohta: ”Sisämarkkinoille soveltuvina voidaan pitää:...” (esimerkiksi tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen).
Introduction 13 Criteria for characterising aid as State aid Criterion and explanation The aid is granted by the state or through state resources. 
Johdanto 13 Perusteet tuen luokittelemiseksi valtiontueksi Peruste ja selitys Tuen myöntää valtio tai tuki myönnetään valtion varoista.
Examples 1 Subsidies, tax exemptions or guarantees. 
Esimerkkejä 1 Tuet, verovapaudet tai takuut.
2 The aid is granted to undertakings. 
2 Tuki myönnetään yritykselle.
An undertaking is any entity which engages in an economic activity, regardless of its legal status or the way it is financed2. 
Yritys on mikä tahansa taloudellista toimintaa harjoittava yksikkö sen oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta riippumatta2.
An economic activity is the offering of goods or services on a market3. 
Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan markkinoilla3.
A company that manufactures cars, a charity that supplies food or a government company that offers postal services. 
Autoja valmistava yritys, elintarvikkeita toimittava hyväntekeväisyysjärjestö tai postipalveluja tarjoava valtionyhtiö.
An advantage is any economic benefit which the undertaking would not have obtained under normal market conditions4. 
Edulla tarkoitetaan sellaista taloudellista etua, jota yritys ei olisi saanut normaaleissa kilpailuolosuhteissa4.
A loan granted to an undertaking with an interest rate below the market rate. 
Yritykselle myönnetty laina, jonka korko on markkinakorkoa alhaisempi.
4 The advantage granted is selective. 
4 Myönnetty etu on valikoiva.
Any measure to grant aid that is not open to all undertakings operating within a Member State on an equal basis is selective. 
Tuen myöntämiseen sovellettava toimenpide on valikoiva, jos se ei ole kaikkien jäsenvaltiossa toimivien yritysten käytettävissä tasavertaisesti.
Measures that apply only to large undertakings or to undertakings in a specific sector such as the transport or energy sector. 
Toimenpiteet, jotka koskevat vain suuryrityksiä tai tietyillä aloilla, kuten kuljetus-ja energia-alalla, toimivia yrityksiä.
5 The aid distorts or threatens to distort competition. 
5 Tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.
A distortion of competition is assumed when the beneficiary of the aid operates in a sector where there is, or could be, competition5 Aid granted to a company in the textile sector, since there is competition in the textile industry. 
Kilpailun oletetaan vääristyvän, kun edunsaajayritys toimii alalla, jossa on tai voisi olla kilpailua5. Tekstiilialan yritykselle myönnetty tuki, koska tekstiilialalla on kilpailua.
6 The aid affects trade between Member States. 
6 Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
When aid distorts or threatens to distort competition, it is assumed to be liable to affect trade between Member States, provided that effects on other Member States are more than marginal6. 
Kun tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, tuen oletetaan vaikuttavan myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan jos vaikutukset muihin jäsenvaltioihin ovat vähäpätöistä suurempia6.
Aid granted to a local furniture manufacturer, since there are furniture manufacturers (local or not) in various EU Member States. 
Paikalliselle huonekalujen valmistajalle myönnetty tuki, koska (paikallisia tai muita) huonekalujen valmistajia on useissa EU:n jäsenvaltioissa.
1 Paragraph 17 of case 248/84, paragraph 38 of case C‐482/99. 
1 Asia 248/84, 17 kohta ja asia C-482/99, 38 kohta.
2 Paragraph 74 of joined Cases C‐180/98 to C‐184/98. 
2 Yhdistetyt asiat C-180/98 – C-184/98, 74 kohta.
3 Paragraph 36 of case C‐35/96. 
3 Asia C-35/96, 36 kohta.
4 Paragraph 60 of case C‐39/94. 
4 Asia C-39/94, 60 kohta.
5 Paragraphs 141 to 147 of joined cases T‐298/97, T‐312/97, T‐313/97, T‐315/97, T‐600/97 to T‐607/97, T‐1/98, T‐3/98 to T‐6/98 and T‐23/98. 
5 Yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 – T-607/97, T-1/98, T-3/98 – T-6/98 ja T-23/98, 141–147 kohta.
6 Paragraph 81 of joined cases T‐298/97, T‐312/97, T‐313/97, T‐315/97, T‐600/97 to T‐607/97, T‐1/98, T‐3/98 to T‐6/98 and T‐23/98. 
6 Yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 – T-607/97, T-1/98, T-3/98 – T-6/98 ja T-23/98, 81 kohta.
Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s notice on the notion of State aid. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, taulukko perustuu valtiontuen käsitettä koskevaan komission tiedonantoon.
04 Member States spent an average of 76.6 billion euro on State aid per year in the 2010‐2014 period4. 
04 Jäsenvaltiot käyttivät valtiontukeen keskimäärin noin 76,6 miljardia euroa vuodessa kaudella 2010–20144.
This corresponds to over 0.5 % of EU Member States’ GDP (see Figure 1). 
Määrä vastaa yli 0,5:tä prosenttia EU:n jäsenvaltioiden BKT:stä (ks. kaavio 1).
The figures are understated because they do not include most aid to the railway sector and to services of general economic interest such as transport networks or postal services, for which complete data is not available for the 2010‐2014 period. 
Luvut ovat todellista pienempiä, koska ne eivät sisällä suurinta osaa rautatiealalle ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille, kuten liikenne-ja postipalveluille, myönnetystä tuesta, josta ei ole saatavissa täydellisiä tietoja vuosilta 2010–2014.
Moreover, they do not include aid granted to the financial sec‐ tor (‘crisis’ aid), which is not indicative of the amount of State aid granted under normal conditions and is outside the scope of this audit. 
Luvut eivät myöskään sisällä rahoitusalalle myönnettyä tukea (’kriisitukea’), joka ei anna viitteitä normaaliolosuhteissa myönnettävän valtion tuen määrästä ja joka ei kuulu tämän tarkastuksen piiriin.
An overview of State aid spending in each Member State in the 2010‐2014 period is presented in Annex I. In future years, the inclusion of more renewable energy support schemes (RES) in the reporting, following the adoption of the 2014 Energy and Environmental Aid Guidelines, may result in a further increase of reporting of State aid to the Commission. 
Vuosien 2010–2014 valtiontukimenoista esitetään jäsenvaltiokohtainen yleiskatsaus liitteessä I. Vuonna 2014 hyväksyttiin energia-ja ympäristöalan tuen suuntaviivat, joiden mukaan raportointi koskee useampia uusiutuvan energian tukijärjestelmiä. Seurauksena voi olla, että komissiolle raportoidaan tulevina vuosina yhä enemmän valtiontuesta.
4 See the Commission’s 2015 State aid scoreboard on DG COMP’s website. 
4 Ks. komission kilpailun pääosaston verkkosivustolla vuonna 2015 julkaistu valtiontukien tulostaulu.
Introduction 14 State aid in the EU, 2010 to 2014 120 100 80 60 40 20 0 1.20 % 1.00 % 0.80 % 0.60 % 0.40 % 0.20 % 0.00 % Total aid excluding crisis aid and most aid to the railway sector and services of general economic interest (billion euro) Total aid excluding crisis aid and most aid to the railway sector and services of general economic interest (% of EU GDP) 2010 2011 2012 2013 2014 Year Note: According to the Commission, the increase in expenditure in 2014 is largely (85 %) due to the inclusion of more renewable energy schemes in the reporting. 
Johdanto 14 Valtiontuki EU:ssa vuosina 2010–2014 120 100 80 60 40 20 0 1,20 % 1,00 % 0,80 % 0,60 % 0,40 % 0,20 % 0,00 % Tuki yhteensä ilman kriisitukea sekä suurinta osaa rautatiealalle ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille myönnetystä tuesta (miljardia euroa) Tuki yhteensä ilman kriisitukea sekä suurinta osaa rautatiealalle ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille myönnetystä tuesta (osuus EU:n BKT:stä) 2010 2011 2012 2013 2014 Vuosi Huom.: Komission mukaan menojen kasvu vuonna 2014 johtuu pääasiassa (85 %) siitä, että raportointiin on sisällytetty aiempaa enemmän uusiutuvan energian tukiohjelmia.
Without this inclusion, State aid reported would have amounted to around 73 billion euro in 2014. 
Ilman niitä ilmoitettu valtiontuen määrä olisi ollut noin 73 miljardia euroa vuonna 2014.
In addition, EU funds are included only from 2014. 
Lisäksi EU:n varat on sisällytetty lukuihin vasta vuodesta 2014 lähtien.
Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s 2015 State aid scoreboard. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission vuonna 2015 julkaiseman valtiontukien tulostaulun perusteella.
05 Overall, there is a correlation between Member States’ per capita GDP and their spending on State aid (see Figure 2). 
05 Jäsenvaltioiden asukasta kohden laskettu BKT ja valtiontukimenot ovat yhteydessä toisiinsa (ks. kaavio 2).
For the 2010‐2014 period, the three Mem‐ ber States which spent most on State aid per capita on average were Denmark, Finland and Sweden. 
Vuosina 2010–2014 kolme eniten varoja valtiontukeen asukasta kohden keskimäärin käyttänyttä jäsenvaltiota olivat Tanska, Suomi ja Ruotsi.
Billion euro Percentage of EU GDP Figure 1 
Miljardia euroa Osuus EU:n BKT:stä Kaavio 1
Introduction 15 Comparison of Member State spending on State aid and GDP per capita, 2010-2014 600 500 400 300 200 100 0 FI DK SV MT SL FRDE IE AT BE NL 40 000 LU LV EL HU CZ CY PLEEPTES UK LT RO HR SK IT BG 0 10 000 20 000 30 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000 GDP per capita (euro) Source: European Court of Auditors, based on the Commission’s 2015 State aid scoreboard and Eurostat’s data on population and GDP per capita in current prices. 
Johdanto 15 Jäsenvaltioiden vuosien 2010–2014 valtiontukimenojen ja asukasta kohden lasketun BKT:n vertailu 600 500 400 300 200 100 0 FI DK SV MT FRDE IE AT BE LU SL EL LV HU CZ CY NL 40 000 PLEEPTES UK LT RO HR SK IT BG 0 10 000 20 000 30 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000 BKT asukasta kohden (euroa) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission vuonna 2015 julkaiseman valtiontukien tulostaulun sekä asukaslukua ja asukasta kohden nykyhintoina laskettua BKT:tä koskevien Eurostatin tietojen perusteella.
06 Cohesion policy is one of the main spending areas in the EU budget; it is imple‐ mented through the European Regional Development Fund (ERDF), the Cohesion Fund (CF) and the European Social Fund (ESF). 
06 Koheesiopolitiikka on EU:n talousarvion suurimpia menoaloja. Koheesiopolitiikkaa toteutetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoin.
Its purpose is to support economic development and employment in the less advantaged regions of the EU5. 
Tarkoituksena on tukea taloudellista kehitystä ja työllisyyttä EU:n muita heikommassa asemassa olevilla alueilla5.
The total EU budget for cohesion policy in the 2014‐2020 programme period is 352 billion euro, up from 347 billion euro in the 2007‐2013 programme period6. 
EU:n kokonaismäärärahat ohjelmakauden 2014–2020 koheesiopolitiikkaa varten ovat 352 miljardia euroa, eli määrärahat ovat nousseet ohjelmakaudesta 2007–2013, jolloin ne olivat 347 miljardia euroa6.
Dur‐ ing the years 2010‐2014, 216 billion euro of EU funds was spent under cohesion policy7. 
Vuosina 2010–2014 koheesiopolitiikkaan7 käytettiin 216 miljardia euroa EU:n varoja.
5 The policy is implemented through operational programmes which set out priorities, specific objectives and how EU funding will be used. 
5 Koheesiopolitiikkaa toteutetaan toimenpideohjelmilla, joissa asetetaan prioriteetit ja erityistavoitteet sekä määritetään, kuinka EU:n rahoitus käytetään.
6 See the Commission’s ‘An introduction to EU Cohesion Policy 2014‐2020’ of June 2014 and ‘Cohesion policy 2007‐13 Commentaries and official texts’ of January 2007 respectively. 
6 Ks. komission kesäkuussa 2014 julkaisema ”Johdatus EU:n koheesiopolitiikkaan 2014–2020” ja tammikuussa 2007 julkaisema ”Koheesiopolitiikka 2007– 2013, Kommentit ja viralliset tekstit”.
A programme period is the multi‐annual framework within which Structural Funds and Cohesion Fund expenditure is planned and implemented. 
Ohjelmakausi on monivuotinen toimintakehys, jonka puitteissa rakennerahastojen ja koheesiorahaston menot suunnitellaan ja toteutetaan.
7 See the cohesion data portal on the Commission’s website. 
7 Ks. komission verkkosivustolla oleva koheesiopolitiikan tietoportaali.
State aid spending per capita (euro) Figure 2 
Valtiontukimenot asukasta kohden (euroa) Kaavio 2
Introduction 16 07 The allocation of cohesion policy funds is determined by taking into account differences in GDP levels, with poorer regions receiving higher levels of financial support8. 
Johdanto 16 07 Koheesiopolitiikan varat kohdennetaan ottamalla huomioon BKT-erot niin, että köyhemmät alueet saavat suurempia määriä rahoitustukea8.
As a result, these funds account for a significant share of total govern‐ ment spending in several Member States (see Figure 3). 
Varojen osuus kaikista julkisista menoista onkin huomattava useissa jäsenvaltioissa (ks. kaavio 3).
This is the case in par‐ ticular for those Member States which joined the EU in 2004 and 2007: for exam‐ ple, the allocation of cohesion policy funds in 2014 accounted for more than 5 % of all government spending in Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania and Poland. 
Näin on erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka liittyivät EU:hun vuonna 2004 tai vuonna 2007. Esimerkiksi vuonna 2014 koheesiopolitiikan varojen osuus kaikista julkisista menoista oli yli 5 prosenttia Virossa, Unkarissa, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa.
8 Article 90 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development, and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development, and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
8 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320), 90 artikla.
EU funds spent in cohesion policy by Member State, 2010-2014 12 000 10 000 8 000 6 000 AT, BE, DK, FI, HR, IE, LU, NL and SE PL PT HU ES 4 000 DE EL IT CZ FR 2000 UK RO SK BG LT CY MT EE SI LV 0 0%1%2%3%4%5%6%7%8%9% EU funds spent in cohesion policy as % of government spending Source: European Court of Auditors, based on Commission accounting data and Eurostat statistics on government expenditure. EUfundsspentincohesionpolicy(millioneuro) Figure 3 
Koheesiopolitiikkaan vuosina 2010–2014 käytetyt EU:n varat jäsenvaltioittain 12 000 10 000 8 000 6 000 PL PT HU SK BG LV 0 0%1%2%3%4%5%6%7%8%9% Koheesiopolitiikkaan käytetyt EU:n varat prosentteina julkisista menoista Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission kirjanpitotietojen sekä julkisia menoja koskevien Eurostatin tilastojen perusteella. 4 000 DE EL IT FR 2000 UK RO CZ AT, BE, DK, FI, HR, IE, LU, NL ja SE ES LT CY MT EE SI Koheesiopolitiikkaan käytetyt EU:n varat (miljoonaa euroa) Kaavio 3
Introduction 17 08 According to the Treaty, State aid rules apply only to aid granted by Member States to entities carrying out an economic activity 9. 
Johdanto 17 08 Perussopimuksen mukaan valtiontukisäännöt koskevat vain tukea, jonka jäsenvaltiot myöntävät taloudellista toimintaa harjoittaville yhteisöille9.
Any aid granted directly by the Commission, or any other EU body such as the European Investment Bank, is therefore not subject to State aid rules. 
Komission tai EU:n muun elimen, kuten Euroopan investointipankin, suoraan myöntämään tukeen ei siis sovelleta valtiontukisääntöjä.
EU funding provided through cohesion policy is subject to State aid rules, since these funds are managed by Member States. 
Koheesiopolitiikan alalla myönnettyyn EU:n rahoitukseen sovelletaan valtiontukisääntöjä, koska varoja hallinnoivat jäsenvaltiot.
The Commission estimates that during the 2007‐2013 programme period, around 40 % of cohesion policy funds, amounting to 139 billion euro, was award‐ ed to projects subject to State aid rules10. 
Komissio arvioi, että ohjelmakaudella 2007–2013 koheesiopolitiikan varoista noin 40 prosenttia eli 139 miljardia euroa myönnettiin hankkeille, joihin sovellettiin valtiontukisääntöjä10.
According to the Commission, total State aid spending in that period was 504 billion euro11. 
Komission mukaan valtiontukimenojen kokonaismäärä kyseisellä kaudella oli 504 miljardia euroa11.
Overall, cohesion policy funds therefore accounted for more than one‐quarter of total State aid spending in the 2007‐2013 programme period. 
Koheesiopolitiikan varojen osuus oli siis ohjelmakaudella 2007–2013 kaiken kaikkiaan yli neljännes valtiontukimenojen kokonaismäärästä.
Procedures for granting State aid Member States must notify State aid to the Commission 09 The Treaty requires that the Commission be informed of any plans to grant or al‐ ter aid12. 
Valtiontuen myöntämismenettelyt Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valtiontuesta 09 Perussopimuksen mukaan komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta12.
In practice, this means that if a Member State wants to grant State aid, it has to inform the Commission’s Directorate‐General for Competition (DG COMP). 
Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että jos jäsenvaltio haluaa myöntää valtiontukea, sen on ilmoitettava asiasta komission kilpailun pääosastolle.
This process is called notification. 
Prosessia kutsutaan ilmoittamiseksi.