natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where the Commission enforces suspensions or financial corrections by way of a Commission decision, the Member State is entitled to challenge this decision before the European Court of Justice (ECJ). 
Jos komissio määrää päätöksellään maksujen keskeyttämisiä tai rahoitusoikaisuja, jäsenvaltioilla on oikeus riitauttaa päätös Euroopan unionin tuomioistuimessa.
Source: Information provided by the Commission. 
Lähde: Komission antamat tiedot.
DG REGIO Total Financial correction decisions DG EMPL Number of cases challenged in front of ECJ Status Closed Open Judgement (for the closed cases) 134 1 17 11 11 10 1 4 137 1 6 7 2 2 2 5 1 2 16 5 4 8 7 4 5 5 4 4 1 1 2 1 1 2 2 9 Belgium 1 Germany 1 Ireland 1 Greece 2 Spain 21 France 1 2 3 1 1 1 Italy 3142111 3 1 3 5 2 1 4 1 1 1 1 1 1 2 21118362 confirmed annulled 35 
5514 444 111 2211 11 8 3 6 2 2111 111 35 Ohjelmakausi Jäsenvaltio Rahoitusoikaisupäätökset Niiden tapausten lukumäärä, jotka riitautettiin Euroopan unionin tuomioistuimessa Tilanne Tuomio (päättyneissä tapauksissa) Alue-ja kaupunkipolitiik an PO Työllisyys-, sosiaali-Yhteensä ja osallisuusasio iden PO Päätetty Kesken Komission päätös vahvistettu kumottu Belgia 13 4 17 6 7 16 8 7 5 3 3 5 2 9 4 Saksa 16 1 Irlanti 5 1 Kreikka 7 11 11 10 1 222 Espanja 14 2 Ranska 4 4 Italia 7 Luxemburg 5 Alankomaat 3 Itävalta 3 Portugali 5 Suomi 1 1 Yhdistynyt kuningaskunta 7 2 Interreg1 4 111 Kauden 1994–1999 välisumma: 77 19 96 26 26 0 20 6 Belgia 1 Saksa 1 1 1 1 2 21 3 4 1 4 1 1 1 Irlanti 1 Kreikka 2 Espanja 21 Ranska 1 2 111 Italia 3 1 Liettua 1 Portugali 4 Slovakia 1 Yhdistynyt kuningaskunta 1 Interreg1 1 Kauden 2000–2006 välisumma: 38 3 41 15 11 4 8 3 YHTEENSÄ: 115 22 137 41 37 4 28 9 137 41 37 2000–2006 1994–1999
Up to the end of 2015, from a total of 137 financial correction decisions, 41 cases were brought to the ECJ in relation to the 2000‐2006 and the 1994‐1999 periods (see Table 2). 
Kausiin 2000–2006 ja 1994–1999 liittyviä rahoitusoikaisupäätöksiä oli yhteensä 137, joista vuoden 2015 loppuun mennessä 41 tapauksessa asia saatettiin Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi (ks. taulukko 2).
Of the 41 cases, 37 were closed by the end of 2016. 
Näistä 41 tapauksesta 37 saatiin päätökseen vuoden 2016 loppuun mennessä.
Around half of the ECJ cases covered by our analysis concern issues linked to non‐ compliance with public procurement rules. 
Noin puolet tässä analysoiduista Euroopan unionin tuomioistuimessa käsitellyistä tapauksista koski julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyviä kysymyksiä.
Some other issues include submission of costs incurred outside the eligibility period, switching of funds between operational programmes and identification of weaknesses in management and control procedures. 
Muita käsiteltyjä kysymyksiä olivat esimerkiksi tukikelpoisuusajan ulkopuolella aiheutuneiden kulujen ilmoittaminen, varojen siirtäminen toimenpideohjelmasta toiseen sekä hallintoja valvontamenettelyissä havaitut puutteet.
In nine of the 37 closed cases, the ECJ annulled the Commission’s financial correction decision. 
Kyseisistä 37:stä päätökseen saatetusta tapauksesta yhdeksässä Euroopan unionin tuomioistuin kumosi komission rahoitusoikaisupäätöksen.
In all nine cases the annulment was due to procedural issues without any conclusions on the substance of the case. 
Kaikissa yhdeksässä tapauksessa kumoaminen johtui menettelytapoihin liittyvistä syistä eikä tapauksissa esitetty päätelmiä tapausten sisällöstä.
Three of the four open cases with the same issues are under appeal. 
Samoja kysymyksiä koskevasta neljästä kesken olevasta tapauksesta kolme on muutoksenhakuvaiheessa.
In all other cases, the Commission decision was confirmed by the ECJ both on form and on substance. 
Kaikissa muissa tapauksissa Euroopan unionin tuomioistuin vahvisti komission päätöksen sekä muodon että sisällön osalta.
This suggests that the Commission has generally made robust interpretations of the articles governing the application of financial corrections and had applied proportionate financial corrections during the 1994‐1999 and 2000‐2006 periods. 
Tämä viittaa siihen, että komissio on yleensä tulkinnut rahoitusoikaisujen soveltamista koskevia artikloja luotettavalla tavalla ja soveltanut rahoitusoikaisuja oikeasuhteisesti kausien 1994–1999 ja 2000–2006 aikana.
There was only one case where a Member State challenged a Commission decision in relation to a payment suspension for the 2007‐2013 period, but this case is still on‐going and thus not covered by our analysis. 
Tarkastuksessa löytyi ainoastaan yksi tapaus, jossa jäsenvaltio riitautti maksujen keskeyttämistä kaudella 2007–2013 koskevan komission päätöksen, mutta kyseisen tapauksen käsittely on vielä kesken eikä se näin ollen sisälly tilintarkastustuomioistuimen analyysiin.
The Commission makes increasing use of preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period 58. 
Komissio lisää ennaltaehkäisevien toimenpiteiden ja rahoitusoikaisujen käyttöä kaudella 2007–2013 58.
For the 2007‐2013 period no final assessment is possible at this stage since the closure process for ERDF/CF and ESF OPs will be initiated only in 2017. 
Tässä vaiheessa ei voida tehdä minkäänlaista lopullista arviointia kauden 2007–2013 tilanteesta, sillä EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmien päättämisprosessi aloitetaan vasta vuonna 2017.
We therefore looked at the way in which the Commission has made use of the regulatory provisions which were available during this period to protect the EU budget from irregular spending. 
komissio on hyödyntänyt tällä kaudella käytettävissä olevia säännöksiä EU:n talousarvion suojaamiseksi sääntöjenvastaiselta varainkäytöltä.
During the 2007‐2013 period the Commission used the measures at its disposal to protect the EU budget more extensively than in the past 59. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 komissio hyödynsi käytettävissään olevia toimenpiteitä EU:n talousarvion suojaamiseksi aikaisempaa laajemmin 59.
The Commission should make use of the measures to protect the EU budget set out in the regulations as soon as significant weaknesses are detected in the management and control system and these may result in irregular expenditure being claimed by Member States. 
Komission olisi hyödynnettävä säädösten mukaisia toimenpiteitä EU:n talousarvion suojaamiseksi heti, kun hallintoja valvontajärjestelmän merkittävät puutteet on havaittu, ja silloin, kun niiden tuloksena saattaa olla sääntöjenvastaisia menoja, joita jäsenvaltio esittää korvattavaksi.
This is necessary so that Member States can improve their systems and avoid claiming additional irregular expenditure from the EU budget. 
Tämä on tarpeellista, jotta jäsenvaltiot voivat parantaa järjestelmiään ja välttää vastaisuudessa esittämästä sääntöjenvastaisten menojen korvaamista EU:n talousarviosta.
We have therefore compared the use made by the Commission of preventive measures and financial corrections for the 2007‐2013 period with that for the previous period. 
Tilintarkastustuomioistuin on siksi verrannut komission ennaltaehkäisevien toimenpiteiden ja rahoitusoikaisujen käyttöä kaudella 2007–2013 vastaavaan käyttöön tätä edeltävällä kaudella.
For the 2007‐2013 period, financial corrections of around 3 326 million euro had been imposed by the end of 2015 (see Table 1). 
Kauden 2007–2013 osalta oli vuoden 2015 loppuun mennessä määrätty rahoitusoikaisuja noin 3 326 miljoonaa euroa (ks. taulukko 1).
This corresponds to 1.0 % of the total budget envelope. In addition, payments for around 28 446 million euro had been interrupted (8 % of the total allocated envelope). 
Tämä vastaa 1,0:tä prosenttia kokonaismäärärahoista. Lisäksi maksun määräajan kuluminen keskeytettiin noin 28 446 miljoonan euron maksujen osalta (kahdeksan prosenttia osoitetuista kokonaismäärärahoista).
Preventive measures were applied earlier and more extensively in the 2007‐2013 programme period than in the previous period 61. 
Ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä sovellettiin aikaisemmin ja laajemmin ohjelmakaudella 2007–2013 kuin edellisellä kaudella 61.
Our analysis shows that the Commission started to use preventive measures in 2010, i.e. the 4th year of the 2007‐2013 programme period. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että komissio aloitti ennaltaehkäisevien toimenpiteiden käytön vuonna 2010 eli ohjelmakauden 2007–2013 neljäntenä vuonna.
This was two years earlier than for the 2000‐2006 programme period and five years before the eligibility period finished (see Figure 7 and Table 1). 
Tämä oli kaksi vuotta aikaisemmin kuin ohjelmakaudella 2000–2006 ja viisi vuotta ennen tukikelpoisuusajan päättymistä (ks. kaavio 7 ja taulukko 1).
Moreover, the preventive measures covered a larger share of the OPs earlier and the Commission also imposed more serious measures earlier. 
Tämän lisäksi ennaltaehkäisevillä toimenpiteillä katettiin laajempi osa toimenpideohjelmia entistä aikaisemmin. Lisäksi komissio määräsi myös vakavampien toimenpiteiden soveltamisesta aikaisemmin.
For example, for the 2000‐2006 period, payment suspensions were applied to the first OPs in 2007 (the 8th year of the 2000‐ 2006 period). 
Esimerkiksi kaudella 2000–2006 maksujen keskeyttämistä sovellettiin ensimmäisiin toimenpideohjelmiin vuonna 2007 (kauden 2000– 37
For the 2007‐2013 period, this was already the case in 2010 (the 4th year of the 2007‐2013 period. 
Kaudella 2007–2013 näin tapahtui jo vuonna 2010 (kauden 2007–2013 neljäntenä vuonna).
In addition, while for the previous programme period around 20 % of all OPs with a payment suspension had been suspended in year 2007 (the 8th year of the period), for the 2007‐2013 period this was the case for 68 % of such OPs. 
Tämän lisäksi, kun edellisellä ohjelmakaudella kaikista maksujen keskeyttämisen kohteena olevista toimenpideohjelmista noin 20 prosentilla kyseinen keskeyttäminen tapahtui vuonna 2007 (kauden kahdeksantena vuonna), kaudella 2007–2013 vastaavien toimenpideohjelmien osuus oli 68 prosenttia.
This earlier, more comprehensive and stricter application of preventive measures by the Commission allows for more timely improvements to a larger number of management and 37 
Komission aikaisemmin, laajemmin ja tiukemmin soveltamilla ennaltaehkäisevillä toimenpiteillä on mahdollista parantaa useampia hallintoja valvontajärjestelmiä oikea-aikaisemmin.
control systems, and also increases the incentives for Member States to make the necessary improvements. 
Näin myös kannustetaan tehokkaammin jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat parannukset.
Relative increase in financial corrections during the 2007‐2013 period when compared to the level of irregular spending detected 64. 
Rahoitusoikaisujen suhteellinen lisääntyminen kauden 2007–2013 aikana verrattuna havaitun sääntöjenvastaisen varainkäytön tasoon 64.
Our analysis also shows that in the 2007‐2013 period the level of financial corrections and the implementation rate of the imposed financial corrections were similar to those observed during the previous 2000‐2006 period (see Figure 8). 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että kaudella 2007–2013 rahoitusoikaisujen taso ja määrättyjen rahoitusoikaisujen täytäntöönpanoaste olivat samantapaiset kuin mitä havaittiin edellisellä kaudella 2000–2006 (ks. kaavio 8).
The levels of financial corrections in the two periods need, however, to be put into perspective and must be compared with the underlying level of irregular expenditure. 
Rahoitusoikaisujen taso näillä kahdella kaudella on kuitenkin suhteutettava, ja sitä on verrattava taustalla olevien sääntöjenvastaisten menojen tasoon.
Our audits since 2009 have shown that the level of error for the 2007‐2013 period is significantly lower than for the 2000‐2006 programme period29. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset vuodesta 2009 alkaen ovat osoittaneet, että kauden 2007–2013 virhetaso on merkittävästi ohjelmakauden 2000–2006 virhetasoa alhaisempi29.
This means that there was significantly more irregular expenditure during the 2000‐2006 than during the 2007‐2013 period. 
Tämä tarkoittaa, että kauden 2000–2006 aikana oli huomattavasti enemmän sääntöjenvastaisia menoja kuin kaudella 2007–2013.
In turn, this implies that the level of financial corrections has increased in relative terms. 
Tämä puolestaan merkitsee, että rahoitusoikaisujen taso on suhteellisesti kasvanut.
38 29 Annual Report concerning financial year 2015, paragraph 6.74 (OJ C 375, 13.10.2016). 
38 29 Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2015 (EUVL C 375, 13.10.2016), kohta 6.74.
Final impact of financial corrections for the 2007‐2013 period can be determined only at closure 65. 
Kauden 2007–2013 rahoitusoikaisujen lopullinen vaikutus voidaan määritellä vasta päättämisvaiheessa 65.
The final impact of the confirmed financial corrections on the 2007‐2013 OPs (i.e. whether the financial corrections lead to loss of funds) can however be assessed only once the final payment claim has been submitted by the Member State and assessed by the Commission. 
Vahvistettujen rahoitusoikaisujen lopullinen vaikutus kauden 2007–2013 toimenpideohjelmiin (eli siihen, johtivatko rahoitusoikaisut rahoituksen menetykseen) voidaan kuitenkin arvioida vasta sitten, kun jäsenvaltiot ovat esittäneet loppumaksupyyntönsä ja komissio on arvioinut ne.
As for the 2007‐2013 programme period, submission of final payment claims 40 must be done by 31 March 201730, so it is too early to assess at the time of drafting this report the impact on Member States of financial corrections for the 2007‐2013 programme period. 
Ohjelmakauden 2007–2013 osalta loppumaksupyynnöt on lähetettävä 31. maaliskuuta 2017 mennessä30, joten kertomuksen laadintahetkellä on vielä liian varhaista arvioida ohjelmakauden 2007–2013 rahoitusoikaisujen vaikutusta jäsenvaltioihin.
Annex IV provides more detailed information per Member State related to the implementation by the end of 2015 of the Commission’s measures for the 2007‐2013 period. 
Liitteessä IV annetaan jäsenvaltioittain yksityiskohtaisempaa tietoa komission vuoden 2015 loppuun mennessä täytäntöön panemista kautta 2007–2013 koskevista toimenpiteistä.
The Commission applied its preventive measures and financial corrections in a proportionate manner in the 2007‐2013 period The Commission’s measures in the 2007‐2013 period focussed on the Member States with the riskiest programmes 67. 
Komissio sovelsi ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja rahoitusoikaisuja oikeasuhteisesti kaudella 2007–2013 Komission toimenpiteet keskittyivät kaudella 2007–2013 niihin jäsenvaltioiden, joiden ohjelmat olivat riskialtteimpia 67.
Since the 2007‐2013 programme period the Commission has calculated the “amount at risk” for each programme. 
Komissio on ohjelmakaudesta 2007–2013 lähtien laskenut jokaisen ohjelman osalta ”riskinalaisen määrän”.
These amounts are then aggregated at Member State level and published in the AAR. 
Sen jälkeen nämä määrät lasketaan yhteen jäsenvaltion tasolla ja julkaistaan vuotuisessa toimintakertomuksessa.
These indicators present the programmes’ risk for the given year and they show the potential amount of ineligible expenditure co‐financed for each programme or Member State on the basis of the information available to the Commission. 
Nämä indikaattorit kuvaavat ohjelman riskiä kyseisenä vuonna ja osoittavat kunkin ohjelman tai jäsenvaltion osalta tukeen oikeuttamattoman yhteisrahoitetun menon potentiaalisen määrän komission käytössä olevien tietojen perusteella.
As the Commission’s measures should mostly affect the riskiest programmes, there is likely to be a correlation between the distribution of the amount at risk and the distribution of financial corrections imposed by the Commission. 
Koska komission toimenpiteiden olisi vaikutettava pääasiallisesti riskialtteimpiin ohjelmiin, on todennäköistä, että riskinalaisen määrän jakautumisen ja komission 30 41 Asetus (EY) N:o 1083/2006, 89 artiklan 1 kohdan a alakohta. määräämien rahoitusoikaisujen jakautumisen välillä on korrelaatio.
We therefore analysed whether such a correlation exists. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin analysoi, onko tällainen korrelaatio olemassa.
Programme risk indicator by Member State correlated with confirmed/decided financial corrections 69. The difference between the “amount at risk” and the Commission’s and Member State’s financial corrections is the cumulative residual risk (CRR) (see paragraphs 32 to 33). 
Jäsenvaltiokohtainen ohjelmariski-indikaattori korreloi vahvistettujen/päätettyjen rahoitusoikaisujen kanssa 69. ”Riskinalaisen määrän” ja komission ja jäsenvaltioiden rahoitusoikaisujen välinen ero on kumulatiivinen jäännösriski (ks. kohdat 32 ja 33).
When assessing the OPs, the Commission requires that financial corrections imposed by Member 41 30 Article 89.1a of Regulation (EC) No 1083/2006. States and by the Commission are high enough to ensure that this indicator is below a 2 % materiality threshold31. 
Toimenpideohjelmia arvioidessaan komissio vaatii, että jäsenvaltioiden ja komission määräämien rahoitusoikaisujen taso on niin korkea, että voidaan varmistaa tämän indikaattorin pysyminen kahden prosentin olennaisuusrajan alapuolella31.
Figure 9 shows the programme risk level by Member State as indicated by the Commission’s amount at risk and the level of Commission’s financial corrections per Member State for the 2007‐2013 period. 
Kaaviossa 9 on esitetty kauden 2007–2013 osalta ohjelmariskitaso jäsenvaltioittain komission ilmoittamana riskinalaisena määränä ja komission rahoitusoikaisujen taso jäsenvaltioittain.
The correlation analysis also displays the trend line (the overall relation for the Member States between the programme risk and the financial corrections imposed by the Commission) as well as the 45 line (points where financial corrections would equal the programme risk level). 
Korrelaatioanalyysi osoittaa trendiviivan (jäsenvaltioita koskeva yleinen suhde ohjelmariskin ja komission määräämien rahoitusoikaisujen välillä) sekä 45 asteen viivan (kohdat, joissa rahoitusoikaisut vastaavat ohjelmariskin tasoa).
Our correlation analysis shows that the trend line is below the 45 line (see Figure 9). 
Tilintarkastustuomioistuimen korrelaatioanalyysi osoittaa, että trendiviiva on 45 asteen viivan alapuolella (ks. kaavio 9).
This indicates that financial corrections imposed by the Commission are generally at a lower level than the amount at risk. 
Tämä viittaa siihen, että komission määräämät rahoitusoikaisut ovat yleisesti alemmalla tasolla kuin riskinalainen määrä.
This can be explained by two factors: - the risk of co‐financing ineligible expenditure (amount at risk) is partly addressed by the financial corrections already imposed as a result of Member State controls without the issue reaching the Commission; and - the Commission requires that financial corrections bring the CRR below the 2 % materiality threshold (and not to zero). 72. 
Tämä voidaan selittää kahden tekijän avulla: - tukeen oikeuttamattoman menon yhteisrahoittamisen riski (riskinalainen määrä) on osittain estetty jo rahoitusoikaisulla, joka on määrätty jäsenvaltion valvonnan tuloksena asian tulematta komission käsittelyyn - komissio vaatii, että kumulatiivinen jäännösriski laskee rahoitusoikaisujen jälkeen kahden prosentin olennaisuusrajan alapuolelle (ei nollaan).
31 32 42 See AAR 2015 of DG Regional and Urban Policy, p. 
31 42 Ks. alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston vuotuinen toimintakertomus 2015, s.
75 and AAR of DG Employment, Social Affairs and Inclusion, p. 
75, sekä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston vuotuinen toimintakertomus 2015, s.
Where Member States are significantly above the trend line, the level of financial corrections is higher than the potential amount at risk indicated for the Member State’s programmes. 
Tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat huomattavasti trendiviivan yläpuolella, rahoitusoikaisujen taso on korkeampi kuin jäsenvaltion ohjelmille määritetty potentiaalinen riskinalainen määrä.
This is, for example, the case for Slovakia, Romania and Ireland. 
Tällainen on tilanne esimerkiksi Slovakiassa, Romaniassa ja Irlannissa.
Where Member States are significantly below the trend line, the level of financial corrections imposed by the Commission is lower than the potential amount at risk indicated for the Member State’s programmes. 
Tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat huomattavasti trendiviivan alapuolella, komission määräämien rahoitusoikaisujen taso on alhaisempi kuin jäsenvaltion ohjelmille määritetty potentiaalinen riskinalainen määrä.
This is, for example, the case for France and Spain, which both applied financial corrections on their own initiative. 
Tällainen on tilanne esimerkiksi Ranskassa ja Espanjassa. Kumpikin maa sovelsi rahoitusoikaisuja omasta aloitteestaan.
By doing this, they avoided additional financial corrections being imposed by the Commission. 
Näin ne välttivät komission määräämät lisäoikaisut.
European Territorial Cooperation (ETC) programmes are implemented by more than one Member State. 
Euroopan alueellisen yhteistyön (EAY) ohjelmia toteuttaa useampi kuin yksi jäsenvaltio.
Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. 44 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komissiolta saatujen tietojen perusteella.
The relation between the level of financial correction and the amount at risk is also influenced by ongoing cases. 
Rahoitusoikaisujen tason ja riskinalaisen määrän väliseen suhteeseen vaikuttavat myös käynnissä olevat tapaukset.
Cases which have not yet reached the final stage of the procedure are included in the amount at risk, while the possible future financial corrections resulting from these cases are not yet reflected in the numbers. 
Riskinalaiseen määrään sisältyy tapauksia, joissa ei ole vielä saavutettu menettelyn lopullista vaihetta, kun taas näistä tapauksista mahdollisesti tulevaisuudessa aiheutuvat rahoitusoikaisut eivät vielä näy luvuissa.
This is particularly the case for Spain where 20 operational programmes were under suspension and for a further seven programmes, payment claims were interrupted as of the end of 2015 (representing 70 % of all on‐going preventive measures). 
Tämä koskee erityisesti Espanjaa, jossa vuoden 2015 lopussa oli 20 toimenpideohjelmaa, joissa maksut oli keskeytetty, ja seitsemän muun ohjelman osalta maksupyyntöjen maksun määräajan kuluminen oli keskeytetty (näiden ohjelmien osuus oli 70 prosenttia kaikista käynnissä olevista ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä).
The Commission’s internal procedures for the 2007‐2013 period aim to ensure harmonised treatment of cases across programmes and Member States 76. 
Kaudella 2007–2013 sovellettavilla komission sisäisillä menettelyillä pyritään varmistamaan tapausten yhdenmukainen käsittely kaikissa ohjelmissa ja jäsenvaltioissa 76.
The Commission should ensure harmonised treatment of cases across programmes and Member States and that preventive measures and financial corrections are implemented before payments are resumed. 
Komission olisi varmistettava ohjelmista ja jäsenvaltioista riippumaton tapausten yhdenmukainen käsittely sekä se, että ennaltaehkäisevät toimenpiteet ja rahoitusoikaisut pannaan täytäntöön ennen maksujen jatkamista.
We therefore analysed the Commission’s internal procedures for imposing preventive measures and financial corrections, for accepting preventive measures and financial corrections as implemented and verified how these procedures work in practice. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin analysoi komission sisäisiä menettelyjä, joilla määrätään ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja rahoitusoikaisuja, hyväksytään ennaltaehkäisevät toimenpiteet ja rahoitusoikaisut toteutetuiksi ja varmennetaan, miten nämä menettelyt toimivat käytännössä.
Decisions on payment interruptions and suspensions and financial corrections are discussed and agreed upon by senior management committees. 
Maksun määräajan kulumisen keskeyttämiseen, maksujen keskeyttämiseen ja rahoitusoikaisuihin liittyvistä päätöksistä keskustellaan ja sovitaan ylemmän johdon komiteoissa.