natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C 81/6 EN Official Journal of the European Union 1.4.2008 account in determining the contribution of the Funds exceeds 50 million euro’ (1). 
C 81/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 1.4.2008 huomioon otettavat kokonaiskustannukset ovat yli 50 miljoonaa euroa” (1).
In addition, these projects must comprise an economically indivisible series of works fulfilling a precise technical function and which have clearly identified aims. 
Hankkeiden on myös oltava taloudellisesti yhtenäisiä kokonaisuuksia, joilla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet.
As in the previous period, these may be investments in infrastructure or productive investments (2). 
Kuten edeltävällä ohjelmakaudella, kyseeseen voivat tulla sekä infrastruktuureihin kohdistuvat että tuottavat investoinnit (2).
The Cohesion Fund regulations, on the other hand, contain no definition of ‘major projects’ for either one of the periods under consideration (3). 
Koheesiorahastoa koskevassa lainsäädännössä ei sitä vastoin ole määritelty suurhankkeita kummankaan kyseessä olevan ohjelmakauden osalta (3).
However, since, in the cohesion countries, similar transport infrastructure or environment projects may be financed by either the Cohesion Fund or the ERDF, the audit also examined, by analogy, a number of Cohesion Fund projects that were selected on the basis of total cost, applying the same criteria as for the ERDF major projects. 
Samankaltaisia liikenne-ja ympäris-töinfrastruktuureihin liittyviä hankkeita voidaan rahoittaa kohee-siomaissa joko koheesiorahastosta tai EAKR:sta, joten tarkastuksessa käsiteltiin myös tiettyjä, kokonaiskustannusten perusteella valittuja koheesiorahaston hankkeita, ja niihin sovellettiin samoja kriteereitä kuin EAKR:n suurhankkeisiin.
As regards the approval framework, ERDF major projects for the 1994-1999 period could be submitted individually or within the framework of an operational programme. 
Hyväksymismenettelyn osalta voidaan todeta, että ohjelmakautta 1994–1999 koskevia EAKR:n suurhankkeita voitiin esittää yksittäin tai tietyn toimenpideohjelman puitteissa.
In any case, the Commission was informed about major projects, with further details to be supplied (4), but no formal approval decision was required. 
Komissiolle joka tapauksessa ilmoitettiin suurhankkeista, ja sille piti toimittaa lisätietoja (4), mutta virallista hyväksymispäätöstä ei edellytetty.
All ERDF major projects for 2000-2006 were financed within a wider programme of assistance (5). 
Ohjelmakaudella 2000–2006 EAKR:n suurhankkeet on aina rahoitettu osana laajempaa tukitoimenpidettä (5).
However, the regulations required the Commission to approve them individually, unlike other projects, which were approved only at Member State level (6). 
Lainsäädännössä kuitenkin edellytetään, että komissio hyväksyy hankkeet yksittäin, toisin kuin muut hankkeet, joiden hyväksymisestä vastaavat pelkästään jäsenvaltioiden viranomaiset (6).
Under the Cohesion Fund, in both periods, only individual projects could be financed, each project forming the subject of a specific decision. 
Koheesiorahastosta voitiin rahoittaa kummallakin ohjelmakaudella ainoastaan yksittäisiä hankkeita, joten kunkin kohdalla tehtiin erillinen päätös.
FUND EDRF ‘major projects’ (infrastructure and productive investment projects) Cohesion Fund ‘major projects’ (transport infrastructure and environment projects) Table 1 Definition of ‘major projects’ 1994-1999 period Total cost greater than: — ECU 25 million for infrastructures — ECU 15 million for productive investments Individual project or project included in larger intervention No definition in the regulations For the purposes of the audit, total cost greater than ECU 25 million 2000-2006 period Total cost greater than: 50 million euro for all types of project In addition: indivisibility of work from economical and technical points of view and clearly identified objectives Project always part of larger intervention No definition in the regulations For the purposes of the audit, total cost greater than 50 million euro Individual project Individual project (1) Article 25 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 161, 26.6.1999, p. 
RAHASTO EAKR:n suurhankkeet (infrastruktuurihankkeet ja tuottaviin investointeihin liittyvät hankkeet) Koheesiorahaston suurhankkeet (liikenne-ja ympäristöalan infrastruktuurihankkeet) Taulukko 1 Suurhankkeiden määritelmä Kausi 1994–1999 Kokonaiskustannukset yli — 25 miljoonaa ecua infrastruktuurien kohdalla — 15 miljoonaa ecua tuottavien investointien kohdalla Lisäksi: Toimien yhtenäisyys taloudelliselta ja tekniseltä kannalta sekä selkeästi määritetyt tavoitteet Hanke sisältyy aina laajempaan tukitoimenpiteeseen Ei määritelty lainsäädännössä Tarkastettavien kokonaiskustannusten määrä yli 50 miljoonaa euroa Yksittäiset hankkeet Kausi 2000–2006 Kokonaiskustannukset: yli 50 miljoonaa euroa kaikentyyppisten hankkeiden kohdalla Yksittäinen tai laajempaan tukitoimenpiteeseen sisältyvä hanke Ei määritelty lainsäädännössä Tarkastettavien kokonaiskustannusten määrä yli 25 miljoonaa ecua Yksittäiset hankkeet (1) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, 25 artikla (EYVL L 161, 26.6.1999, s.
(2) Article 26 of Regulation (EC) No 1260/1999. 
(2) Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artikla.
(3) The Cohesion Fund exists to finance larger projects in the fields of transport and environment. 
(3) Koheesiorahaston tarkoituksena on rahoittaa suuria hankkeita liikenteen ja ympäristön aloilla.
Article 10(3) of Council Regulation (EC) No 1164/94 of 16 May 1994 (OJ L 130, 25.5.1994, p. 
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, 10 artiklan 3 kohdassa (EYVL L 130, 25.5.1994, s.
1) specified, for the 1994-1999 programming period, that ‘the total cost of projects or groups of projects may in principle not be less than ECU 10 million’. 
1) säädettiin ohjelmakauden 1994–1999 osalta, että hankkeen tai hankeryhmän kokonaiskustannusten on pääsääntöisesti oltava vähintään 10 miljoonaa ecua.
For the following programming period, Council Regulation (EC) No 1264/1999 of 21 June 1999 (OJ L 161, 26.6.1999, p. 
Seuraavaa ohjelmakautta koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1264/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s.
57) replaces ‘ECU’ with ‘euro’. 
57), ilmaus ”ecua” korvattiin ilmauksella ”euroa”.
(4) Article 5 of Regulation (EEC) No 4254/88 as amended by Council Regulation (EEC) No 2083/93 of 20 July 1993 (OJ L 193, 31.7.1993, p. 
(4) Asetuksen (ETY) N:o 4254/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2083/93, 5 artikla (EYVL L 193, 31.7.1993, s.
(5) Mainly Operational Programmes, Single Programming Documents and Community Initiative Programmes. 
(5) Pääasiassa toimenpideohjelmien, yhtenäisten suunnitteluasiakirjojen ja yhteisöaloitteiden yhteydessä.
(6) Article 26(3) of Regulation (EC) No 1260/1999. 
(6) Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 3 kohta.
1.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 81/7 The volume of funds involved 8. 
1.4.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/7 Varojen määrä 8.
Table 2 shows the total cost for the two programming periods of the major projects which received assistance from the EDRF and the Cohesion Fund: Table 2 Total cost of the ‘major projects’ which benefited from Community intervention 13. 
Taulukosta 2 käy ilmi kyseessä olevilla kahdella ohjelmakaudella EAKR:n tai koheesiorahaston tukea saaneiden suurhankkeiden kokonaiskustannusten määrä. Taulukko 2 Yhteisön tukea saaneiden suurhankkeiden kokonaiskustannukset 13.
Turning to the subject of ex post evaluation, only those evaluations concerning the projects of the 1994-1999 period could be taken into account, since, at the time of the Court’s audit, implementation of the projects of the 2000-2006 period had not yet been completed and the ex post evaluations were still to be done (2). 
Jälkiarviointeja voitiin ottaa huomioon ainoastaan ohjelmakauden 1994–1999 hankkeiden osalta, sillä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen toimittamisajankohtana ohjelmakauden 2000–2006 hankkeiden toteuttaminen oli vielä kesken, joten niiden jälkiarviointi oli suorittamatta (2).
Nevertheless, the report also examines whether improvements can be hoped for in respect of the 2000-2006 period. 
Kertomuksessa kuitenkin tutkitaan myös, onko ohjelmakauden 2000–2006 kohdalla odotettavissa parannuksia.
The observations that were drawn up on conclusion of the audit may have an impact on the evaluations for the 2000-2006 period, which are yet to be carried out, but chiefly on those for the 2007-2013 period which has just begun. 
Tarkastuksen perusteella esitettävät huomautukset voivat vaikuttaa vielä toteuttamatta oleviin ohjelmakautta 2000–2006 koskeviin arviointeihin, mutta varsinkin vasta alkanutta ohjelmakautta 2007–2013 koskeviin arviointeihin.
DOES THE COMMISSION PREPARE COMMUNITY FINANCING OF MAJOR PROJECTS ADEQUATELY? Preliminary examination framework and audit criteria 14. 
36 676 48 12 147 23 154 48 823 71 437 Hankkeiden käsittelyn perusta ja tarkastuskriteerit 14.
It is the responsibility of the Member States to present major projects for Community co-financing, and this is carried out on the basis of their own preliminary examination procedures and rules, taking into account the stated priorities of the relevant ERDF Operational Programmes and of the Cohesion Fund. 
Jäsenvaltioiden vastuulla on hakea yhteisön osarahoitusta suurhankkeille. Jäsenvaltiot esittävät hankkeet omien käsittelyme-nettelyidensä ja sääntöjensä mukaisesti, ottaen huomioon EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmiin liittyvät ensisijaiset tavoitteet.
The Commission is not expected to make a comparative assessment of the different Member States’ projects, as the volumes of finance earmarked for each State are fixed in advance during the preparations for each programming period. 
Komission ei oleteta vertailevan eri jäsenvaltioiden hankkeita, sillä kullekin jäsenvaltiolle tarkoitettu rahoitusosuus on määritetty ennalta ohjelmakautta valmisteltaessa.
Nevertheless, the Commission must examine the quality of the projects to be financed, i.e. whether the projects selected have the potential to achieve results with regard to regional development, and whether financial participation by the Community is required to carry them out and would deliver real added value. 
Komission on sen sijaan tutkittava rahoitettavien hankkeiden laatu eli selvitettävä, edistävätkö valitut hankkeet todennäköisesti alueellista kehitystä, onko yhteisön osarahoitus välttämätöntä niiden toteuttamiseksi ja saavutetaanko sen avulla todellista lisäarvoa.
(2) Eight projects adopted between 2000 and 2002 were nevertheless examined in the context of an ex post evaluation carried out on behalf of the Commission (see paragraph 41). 
(2) Komission lukuun toteutetussa jälkiarvioinnissa tutkittiin kuitenkin kahdeksan vuosina 2000–2002 hyväksyttyä hanketta (ks. kohta 41). TARKASTUKSEN JA KERTOMUKSEN SISÄLTÖ 9.
Given the impact that single projects of a financial volume exceeding a certain amount may have on regional development, major investment projects are bound by preliminary examination procedures that are more than usually complex. As of the 2000-2006 period, at least, they are also subject to a separate approval decision. 
Tietyn rahallisen arvon ylittävät hankkeet voivat jo sinällään vaikuttaa merkittävissä määrin alueelliseen kehitykseen, joten suuria investointihankkeita tutkitaan ennalta tavanomaista tarkemmin ja niiden osalta on ainakin ohjelmakaudesta 2000–2006 alkaen tehty erillinen hyväksymispäätös.
For the same reasons, a retrospective appraisal of the actual effects generated by the allocated resources is required in the interest of obtaining guidance for project design and selection in future programming periods. 
Samasta syystä on jälkikäteen arvioitava, millaisia tosiasiallisia vaikutuksia resurssien avulla on saavutettu, jotta jälkiarvioinnin tuloksia voidaan hyödyntää myöhemmän ohjelmatyön yhteydessä hankkeita suunniteltaessa ja valittaessa.
11. Member States covered a sample of 20 closed major projects from the 1994-1999 period, and 30 major projects from the 2000-2006 period. In addition, a supplementary sample of 36 major projects from 2000-2006 was taken for administrative checks at the Commission (see Annex I). 
Tilintarkastustuomioistuin haki vastausta seuraaviin kahteen kysymykseen: 11. tukset kohdistuivat 20 päätettyyn ohjelmakauden 1994–1999 suurhankkeeseen ja 30:een ohjelmakauden 2000–2006 suur-hankkeeseen. Lisäksi ohjelmakaudelta 2000–2006 poimittiin 36 suurhankkeen otos, jota tutkittiin asiakirjojen perusteella komissiossa (ks.
With regard to the system that was set up for the preliminary examination of major projects, the audit focused on the Commission’s procedures for the two periods, 1994-1999 and 2000-2006. The progressive improvements made are indicated. The recommendations in this part will probably have an impact on implementation in the 2007-2013 period, for which the concept of ‘major projects’ has been retained for all the Structural Funds (1). 
Suurhankkeiden käsittelyn tarkastus kohdistui komission ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006 käyttöön ottamiin menettelyihin. Järjestelmiin vaiheittain tehdyt parannukset on tuotu kertomuksessa esille. Tätä tarkastuksen osuutta koskevat suositukset saattavat vaikuttaa täytäntöönpanoon ohjelmakaudella 2007–2013, jonka aikana suurhankkeen käsitettä sovelletaan kaikkien rakennerahastojen yhteydessä (1).
(1) See in particular Articles 39-41 of Regulation (EC) No 1083/2006. 
(1) Ks. erityisesti asetuksen (EY) N:o 1083/2006 39–41 artikla.
C 81/8 EN Official Journal of the European Union Project examination: improvements in the methodological framework but procedures to be strengthened 17. 
C 81/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti Hankkeiden tutkiminen: sovellettavat menetelmät ovat parantuneet mutta menettelyjä on tehostettava 17.
The Court’s audit demonstrated that, with time, the management tools put in place by the Commission have been refined. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että komission laatimat hallinnointivälineet ovat kehittyneet ajan myötä.
Although there are differences between the application forms for assistance for ERDF and Cohesion Fund major projects for the 2000-2006 period, they are more comprehensive and suitable than the forms used in the preceding period. 
EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmakauden 2000–2006 suurhankkeisiin liittyvät tukihakemuslomakkeet poikkeavat toisistaan, mutta ovat kattavampia ja tarkoituksenmukaisempia kuin edeltävällä ohjelmakaudella käytetyt lomakkeet.
Likewise, the Guide to the cost-benefit analysis (1) made available to the Member States by the Commission has been improved both in terms of its presentation of the theoretical framework and its practical application (2). 
Vastaavasti komission jäsenvaltioiden käyttöön asettamia kustannus-hyötyanalyysiä koskevia ohjeita (1) on parannettu sekä teoreettisen viitekehyksen esittämisen että käytäntöön sovellettavuuden kannalta (2).
However, the examination of the applications varied in quality: — as several managing departments are responsible for the preliminary examination (the Commission’s geographical units assess the projects as a whole, while the Evaluation Unit examines the cost-benefit analysis), for a long time there was no common approach, for example in the form of a checklist. 
Hakemusten tutkiminen oli kuitenkin laadultaan vaihtelevaa: — Käsittely on useiden hallinnointiyksiköiden vastuulla (komission maantieteelliset yksiköt vastaavat hankkeista yleisesti ja arviointiyksikkö vastaa kustannus-hyötyanalyyseistä), ja pitkään yksiköillä ei ollut yhteistä lähestymistapaa, joka olisi perustunut esimerkiksi tarkistuslistaan.
Apart from the vade mecums and procedural handbooks for Cohesion Fund and ERDF projects in general, it was not until 2003 that appraisal summary tables and checklists for major projects in particular were laid down, — interdepartmental consultation sometimes leads to conflicting views concerning, above all, the appropriateness and level of assistance. 
Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa varten oli olemassa yleisesti sovellettavia oppaita ja menettelytapakäsikirjoja, mutta nimenomaan suurhankkeisiin sovellettavia arviointiyhteenvetoja koskevia taulukoita (appraisal summary tables) ja tarkistuslistoja laadittiin vasta vuonna 2003. — Osastojen välisissä konsultoinneissa ilmenee joskus eriäviä näkökantoja, jotka koskevat lähinnä tuen tarkoituksenmukaisuutta ja määrää.
The geographical units responsible do not always heed these unless an explanation is put on file. 
Hallinnoinnista vastaavat maantieteelliset yksiköt eivät aina ota eriäviä näkökantoja huomioon, eivätkä perustele valintojaan erikseen asiakirjoissa.
Sometimes, too, requests for additional information from other services are not followed up (see Box 1), — there is no clear rule, in the cohesion countries, for assigning major transport and environment projects to the ERDF or the Cohesion Fund, apart from the fact that the Cohesion Fund must prioritise financing for the Trans-European Transport Networks (TEN-T). 
Joissakin tapauksissa muiden kuin hallinnoinnista vastaavien yksiköiden esittämät lisätietopyynnöt saattavat niin ikään jäädä ottamatta huomioon (ks. laatikko 1). — Koheesiomaissa ei ole selkeää sääntöä siitä, rahoitetaanko liikenne-tai ympäristöalan suurhanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta; selkeä sääntö on olemassa ainoastaan siitä, että koheesiorahastosta on rahoitettava ensisijaisesti Euroopan laajuisia liikenneverkkoja.
What is more, the assignment of a project to the ERDF or the Cohesion Fund also has different implications for monitoring and ex post evaluation (see Box 2). 
Lisäksi se, rahoitetaanko hanke EAKR:sta vai koheesiorahastosta, vaikuttaa siihen, millaisia säännöksiä sovelletaan seurantaan ja jälkiarviointiin (ks. laatikko 2).
(1) See the Guide to cost-benefit analysis of ERDF major projects in the context of Community regional policy, which was finalised in 1994. 
(1) Ks. yhteisön aluepolitiikkaan liittyvien EAKR:n suurhankkeiden kustannus-hyötyanalyysien tekemistä varten annetut ohjeet, jotka saatiin valmiiksi vuonna 1994.
A revised Guide published in 1997 also covered Cohesion Fund major projects. 
Vuonna 1997 julkaistiin tarkistetut ohjeet, joita sovelletaan myös koheesiorahaston hankkeisiin.
For the following period, the former guidance instrument was replaced in 2002 by the Guide to cost-benefit analysis of investment projects under the Structural Funds (ERDF), Cohesion Fund and ISPA. 
Tämän aiemman ohjeistuksen korvasivat vuonna 2002 seuraavaksi kaudeksi annetut ohjeet, jotka koskivat rakennerahastojen (EAKR), koheesiorahaston ja liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen (ISPA) investointihankkeiden kustannus-hyötyanalyysiä.
These documents are available on the Commission’s website at: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic (2) In particular, the Guide published in 2002 specifies the financial and economic rates of return that should be used and the ‘time horizons’ that should be applied in each investment field in order to assess the return on projects. 
Nämä asiakirjat ovat saatavissa komission sivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic. (2) Vuonna 2002 julkaistuissa ohjeissa määritetään muun muassa taloudellisiin tunnuslukuihin perustuva ja sosioekonomisiin lukuihin perustuva diskonttokorko sekä aikajänne, jota kullakin alalla käytetään hankkeiden kannattavuutta arvioitaessa.
However, it fails to provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment or job creation. 
Hankkeiden vaikutusta ympäristöön ja työpaikkojen luomiseen ei kuitenkaan ole täsmennetty.
For one transport infrastructure project, another department had proposed that the requested 60 % contribution rate be reduced because the project was located in the wealthiest region of the Member State and the authorities were applying lower rates in regions that were less well-off. 
Toinen komission yksikkö ehdotti erään liikennealan infrastruktuurihankkeen kohdalla, että haettua yhteisön 60 prosentin rahoitusosuutta alennettaisiin, sillä hanke toteutettiin kyseisen jäsenvaltion vauraimmalla alueella ja viranomaiset sovelsivat köyhemmillä alueilla alhaisempia rahoitusosuuksia.
A rate cut was also sought in the case of another project where the investment return was extremely good. 
Rahoitusosuuden alentamista esitettiin myös erään toisen hankkeen kohdalla, jossa investoinnin tuotto oli erittäin huomattava.
In the end, the reduction in the requested contribution rates was not made for any of these projects. 
Rahoitusosuuksia ei lopulta alennettu.
In the case of the construction of an underground railway, it was converted into an environmental project under the Cohesion Fund when DG TREN refused to view it as transport infrastructure, despite reservations expressed by DG ENV on the grounds that only 1-3 % of the benefits to be derived from the project would be environmental in nature. 
Metron rakentamista koskeneen hankkeen tapauksessa energian ja liikenteen pääosasto kieltäytyi pitämästä hanketta liikennealan infrastruktuurihankkeena, joten hanke siirrettiin koheesiorahaston ympäristöhankkeisiin huolimatta ympäristöasioiden pääosaston esittämästä varauksesta, jonka mukaan ainoastaan 1–3 prosenttia hankkeen eduista liittyi ympäristöön.
Box 2 In Greece, assignment to one or the other fund, following consultation with the Commission, depends on the projects’ level of preparation and planning and the availability of resources. 
Laatikko 2 Kreikassa hankkeille haetaan komission kanssa käytyjen keskustelujen perusteella rahoitusta EAKR:sta tai koheesiorahastosta sen mukaan, mikä on hankkeiden valmisteluja suunnitteluaste ja minkä verran varoja on käytettävissä.
This has led to the somewhat illogical situation where one extension project for a major transport project was financed by the Cohesion Fund at the rate of 66,3 % and another by the ERDF under an operational programme at 50 %. 
Menettely johti verrattain epäloogiseen tilanteeseen, jossa suuren liikennealan hankkeen jatkovaihe rahoitettiin yhden hankkeen osalta koheesiorahastosta, jolloin rahoitusosuus oli 66,3 prosenttia, ja toisen hankkeen osalta EAKR:sta osana toimenpideohjelmaa, jolloin rahoitusosuus oli 50 prosenttia.
There were substantial delays in the examination process. 
Käsittelyyn liittyi huomattavia viiveitä.
The two-month time limit set for Commission approval (3) following the receipt of application forms is usually exceeded. 
Hyväksymisen pitäisi tapahtua komissiossa kahden kuukauden kuluessa (3) tukihakemusten vastaanottamisesta, mutta määräaikaa ei yleensä noudateta.
The average time needed for the ERDF and Cohesion Fund projects that were audited on the spot was 187 days, with the approval period ranging from 46 to 1 001 days. 
Paikan päällä tarkastettujen EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeiden kohdalla hyväksymiseen oli kulunut keskimäärin 187 päivää: nopeimmillaan 46 ja hitaimmillaan 1 001 päivää.
These delays are attributable to the fact that the Commission is obliged to seek further details on the vast majority of major projects, largely owing to the poor quality — or absence — of environmental impact studies, which are compulsory in many cases, and to specific aspects of the financial and economic project analyses (4). 
Viiveiden syynä ovat lisätietopyynnöt, joita komissio joutuu esittämään useimmista suurhankkeista. Pyynnöt liittyvät lähinnä ympäristövaikutuksia koskevien tutkimusten – jotka ovat useissa tapauksissa pakollisia – puutteelliseen laatuun tai puuttumiseen, sekä hankkeiden rahoitus-ja talouskysymyksiä koskevien analyysien tiettyihin näkökohtiin (4).
Furthermore, the Member States are often very slow in replying. 
Lisäksi jäsenvaltiot vastaavat pyyntöihin yleensä erittäin pitkällä viiveellä.
The shortcomings which affected project management for a considerable time may, in part, explain these delays (see paragraph 17). 
Hankehallinnoinnin pitkäaikaiset puutteet voivat osittain selittää mainittuja viiveitä (ks. kohta 17).