natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1 Council Regulation (Euratom) No 1368/2013 of 13 December 2013 on Union support for the nuclear decommissioning assistance programmes in Bulgaria and Slovakia, and repealing Regulations (Euratom) No 549/2007 and (Euratom) No 647/2010 (OJ L 346, 20.12.2013, p. 
1 Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1368/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmille Bulgariassa ja Slovakiassa sekä asetusten (Euratom) N:o 549/2007 ja (Euratom) N:o 647/2010 kumoamisesta (EUVL L 346, 20.12.2013, s.
2 Council Regulation (Euratom) No 1369/2013 of 13 December 2013 on Union support for the nuclear decommissioning assistance programme in Lithuania, and repealing Regulation (EC) No 1990/2006 (OJ L 346, 20.12.2013, p. 
2 Neuvoston asetus (Euratom) N:o 1369/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, unionin tuesta ydinvoimaloiden käytöstä poistamisen avustusohjelmalle Liettuassa ja asetuksen (EY) N:o 1990/2006 kumoamisesta (EUVL L 346, 20.12.2013, s.
International Decommissioning Support Funds: The EBRD‐managed funds supporting the decommissioning process in Lithuania through the Ignalina International Decommissioning Support Fund (IIDSF), in Bulgaria through the Kozloduy International Decommissioning Support Fund (KIDSF) and in Slovakia through the Bohunice International Decommissioning Support Fund (BIDSF). 
Sanasto 06 Käytöstäpoiston kansainväliset tukirahastot: Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin (EBRD) hallinnoimat rahastot, joilla tuetaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoprosessia.
Licences: All activities performed over the life cycle of a nuclear power plant, including decommissioning, are regulated and require a licence from a national authority. 
Luvat: Kaikki ydinvoimalaitoksen elinkaaren aikana toteutetut toimet, käytöstäpoisto mukaan lukien, ovat säänneltyjä ja edellyttävät kansallisen viranomaisen lupaa.
Multiannual financial framework (MFF): The MFF establishes the spending priorities and maximum amounts that the EU may spend in particular areas over a fixed period of several years. 
Monivuotinen rahoituskehys (MRK): Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan EU:n varainkäytön painopisteet ja enimmäismäärät, jotka EU voi käyttää tietyillä aloilla monivuotisen määräajan aikana.
The expenditure ceilings in the MFF regulation are not equivalent to those in the EU budget, which are always lower. The MFF also includes income sources for the EU budget and correction mechanisms for the period in question (currently 2014‐2020). 
Monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa vahvistetut menojen enimmäismäärät eivät ole samat kuin EU:n talousarviossa, jossa enimmäismäärät ovat aina pienemmät. Monivuotinen rahoituskehys sisältää myös EU:n talousarvion tulonlähteet ja korjausmekanismit kyseisellä kaudella (nykyinen kehys kattaa vuodet 2014–2020).
Glossary 07 Radioactive waste: Material resulting from the plant operation and decommissioning processes which is affected by radioactive contamination or activation. 
Radioaktiivinen jäte: Voimalaitoksen käytön ja käytöstäpoiston aikana syntyvä materiaali, joka on radioaktiivisen aineen tai aktivoitumisen saastuttamaa.
This category can be further subdivided according to the level of the waste’s radioactivity (exempt, very short‐lived, very low, low, intermediate or high). 
Jätteet voidaan jakaa alaryhmiin niiden radioaktiivisuuden mukaan (valvonnasta vapaa, hyvin lyhytikäinen, hyvin matala-aktiivinen, matala-aktiivinen, keskiaktiivinen tai korkea-aktiivinen).
Reactor building: This houses the reactor and other main components and constitutes part of the controlled area. 
Reaktorirakennus: Rakennus, jossa sijaitsee voimalaitoksen reaktori ja muut tärkeimmät osat ja joka muodostaa osan valvonta-aluetta.
Technical decommissioning: In this report, this shall be understood to cover the methodology, technology and works relating to the decontamination, dismantling and fragmentation of radiologically activated/contaminated structures and systems and their adequate management. 
Tekninen käytöstäpoisto: Teknisellä käytöstäpoistolla tarkoitetaan tässä kertomuksessa säteilyn aktivoimien tai saastuttamien rakenteiden ja järjestelmien dekontaminointiin, purkamiseen ja paloitteluun liittyviä menetelmiä, tekniikkaa ja työtä sekä kyseisten materiaalien asianmukaista huoltoa.
Wet storage of spent nuclear fuel: The spent nuclear fuel is stored in pools. This is one of the two possibilities for the interim storage of spent fuel, the other option being ‘dry storage’. 
Velka: Kirjanpidossa velalla tarkoitetaan aikaisempien tapahtumien seurauksena syntynyttä olemassa olevaa velvoitetta. Sanasto 07 Välillinen hallinnointi: Yksi kolmesta EU:n talousarvion toteuttamistavasta.
Abbreviations 08 AWP: Annual work programme BNPP: Bohunice nuclear power plant in Slovakia CPMA: Central Project Management Agency in Lithuania EBRD: European Bank for Reconstruction and Development IAEA: International Atomic Energy Agency IAS: Internal Audit Service of the European Commission INPP: Ignalina nuclear power plant in Lithuania JAVYS a.s.: Slovak state enterprise responsible for decommissioning and radioactive waste management KNPP: Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria KPI: Key performance indicator NDAP: Nuclear decommissioning assistance programmes RBMK‐1500: High‐power channel‐type reactor (as in Lithuania) SERAW: Bulgarian state enterprise for radioactive waste management VVER 440/230: Water‐water energetic reactor (as in Bulgaria and Slovakia) 
Näitä reaktoreita ei ollut mahdollista kunnostaa länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi taloudellisesti kannattavalla tavalla. Lyhenteet 08 AWP: vuotuinen työohjelma BNPP: Bohunicen ydinvoimala Slovakiassa CPMA: Liettuan hankehallinnoinnin keskusvirasto EBRD: Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankki IAEA: Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAS: Euroopan komission sisäisen tarkastuksen osasto INPP: Ignalinan ydinvoimala Liettuassa JAVYS a.s.: Ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava Slovakian valtionyhtiö KNPP: Kozloduyn ydinvoimala Bulgariassa KPI: Keskeinen tulosindikaattori NDAP: Ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmat RBMK-1500: Kanavatyyppinen tehoydinreaktori (käytössä Liettuassa) SERAW: Radioaktiivisen jätteen huollosta vastaava Bulgarian valtionyhtiö VVER 440/230: Vesi-vesi-energiareaktori eli painevesireaktori (käytössä Bulgariassa ja Slovakiassa)
Executive summary 09 I When Lithuania, Bulgaria and Slovakia were candidate countries to join the European Union (EU), the closure and subsequent decommissioning of eight Soviet‐designed, first generation nuclear reactors at three nuclear power plant sites was made a condition for their accession. 
Tiivistelmä 09 I Kun Liettua, Bulgaria ja Slovakia olivat Euroopan unionin (EU) jäsenyyttä hakevia ehdokasmaita, jäsenyyden ehdoksi asetettiin kahdeksan neuvostovalmisteisen ensimmäisen sukupolven ydinreaktorin sulkeminen ja käytöstä poistaminen kolmessa ydinvoimalassa.
II The shutdown and subsequent decommissioning of these nuclear reactors before the end of their design lifetimes represented a significant financial and economic burden for the three Member States concerned. 
II Ydinreaktoreiden sulkeminen ja käytöstä poistaminen ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä oli näille kolmelle jäsenvaltiolle suuri rahoituksellinen ja taloudellinen rasite.
The EU therefore agreed to provide financial support, starting in 1999. 
Siksi EU päätti antaa maille taloudellista tukea vuodesta 1999 lähtien.
By 2020, EU support will have totalled 3.8 billion euro, with Lithuania receiving the biggest share, followed by Bulgaria and then Slovakia. 
Vuoteen 2020 mennessä EU on antanut tukea yhteensä 3,8 miljardia euroa, josta Liettua on saanut suurimman osan, Bulgaria toiseksi suurimman ja Slovakia pienimmän.
III The aim of this audit was to determine whether progress has been made in the implementation of the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes for Lithuania, Bulgaria and Slovakia since 2011, when our previous report on the subject was published. 
III Tämän tarkastuksen tarkoituksena oli selvittää, onko ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevissa EU:n avustusohjelmissa edistytty sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin julkaisi edellisen aihetta käsittelevän kertomuksen vuonna 2011.
IV The dedicated EU funding programmes for nuclear decommissioning have not created the right incentives for timely and cost‐effective decommissioning. 
IV Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevissa EU:n rahoitusohjelmissa ei ole onnistuttu luomaan oikeanlaisia kannustimia oikea-aikaiselle ja kustannustehokkaalle käytöstäpoistolle.
V Since 2011, some progress has been made in decommissioning the nuclear power plants of Ignalina in Lithuania, Kozloduy in Bulgaria and Bohunice in Slovakia. 
V Liettuassa sijaitsevan Ignalinan ydinvoimalan, Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan ja Slovakiassa sijaitsevan Bohunicen ydinvoimalan käytöstäpoistossa on edistytty jonkin verran vuoden 2011 jälkeen.
Key components in the plants’ non‐controlled areas have been dis‐ mantled, but the critical challenges involved in working in the controlled areas, including the reactor buildings, still lie ahead for all three Member States. 
Voimalaitosten valvonta-alueiden ulkopuolella sijaitsevat keskeiset osat on purettu, mutta kaikilla kolmella jäsenvaltiolla on yhä edessään suuria haasteita valvonta-alueilla, kuten reaktorirakennuksissa, suoritettavassa työssä.
Although Member State authorities claim that the plants have been irrevers‐ ibly closed, not all of the expected outputs used by the Commission to assess progress towards irreversible closure have been fully met. 
Vaikka ydinvoimalat on jäsenvaltioiden viranomaisten mukaan suljettu pysyvästi, ne eivät ole täysin saaneet aikaan kaikkia edellytettyjä tuotoksia, joiden perusteella komissio arvioi lopullisen sulkemisen edistymistä.
VI The three Member States have made some progress in putting in place waste management infrastructure, but many key infrastructure projects experienced delays in the 2011‐2015 period. 
VI Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat edistyneet jonkin verran jätehuoltoinfrastruktuurin rakentamisessa, mutta monet keskeiset infrastruktuurihankkeet viivästyivät vuosina 2011–2015.
The longest delays have been in Lithuania, where the decommissioning end date has, since 2011, been postponed by a further 9 years to 2038. 
Viivästykset ovat olleet pahimpia Liettuassa, missä käytöstäpoiston päättymisajankohtaa on vuoden 2011 jälkeen lykätty yhdeksällä vuodella vuoteen 2038.
Challenges remain in each of the three Member States, such as a reliance on external experts and dealing with first‐in‐kind technical solutions. 
Kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa on yhä haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi riippuvuuteen ulkopuolisista asiantuntijoista ja uudenlaisten teknisten ratkaisujen käsittelemiseen.
Executive summary 10 Recommendation 1: the three Member States concerned should: (a) further improve their project management practices in order to have the necessary waste and spent fuel man‐ agement infrastructure in place when planned; (b) take steps to build up their own technical capacity, so as to achieve a better balance between in‐house and external expertise; (c) find better ways to exchange best practices and technical knowledge, both among themselves and with the wider nuclear decommissioning community in the EU and beyond — the Commission should facilitate this in a cost‐effective way. 
Tiivistelmä 10 Suositus 1: Tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi a) parannettava edelleen projektinhallintakäytäntöjään, jotta tarvittavat jätehuollon ja käytetyn ydinpolttoaineen huollon infrastruktuurit saadaan käyttöön suunnitellussa aikataulussa b) kehitettävä omia teknisiä valmiuksiaan saavuttaakseen paremman tasapainon sisäisen ja ulkopuolisen asiantuntemuksen välillä c) löydettävä parempia tapoja vaihtaa parhaita käytäntöjä ja teknistä tietoa paitsi keskenään myös laajemmin koko ydinvoimaloiden käytöstäpoiston parissa EU:ssa ja sen ulkopuolella työskentelevän yhteisön kanssa. Komission olisi tuettava näitä pyrkimyksiä kustannustehokkaasti.
VII Talks in the three Member States regarding potential final disposal solutions for high‐level waste and spent nuclear fuel, which may be national, regional or other EU‐based solutions, are still only at a conceptual stage, despite such solutions taking several decades to implement. 
VII Korkea-aktiivisen ydinjätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitusratkaisuja koskevat keskustelut ovat kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa yhä luonnosteluvaiheessa, vaikka ratkaisujen toteuttaminen kestää vuosikymmeniä. Loppu-sijoitusratkaisut voivat olla kansallisia, alueellisia tai muita EU-tason ratkaisuja.
Recommendation 2: (a) The Commission should, together with all relevant EU Member States, explore options for the disposal of spent fuel and high‐level waste, including any regional and other EU‐based solutions, duly considering safety, security and the cost‐effectiveness of the alternatives. 
Suositus 2 a) Komission olisi yhdessä kaikkien asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden kanssa kartoitettava käytetyn ydinpolttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen loppusijoitusvaihtoehtoja alueelliset ja muut EU-tason ratkaisut mukaan lukien ja pohdittava asianmukaisesti eri vaihtoehtojen turvallisuutta, vaarattomuutta ja kustannustehokkuutta.
The Commission should include a review of this matter in its first report to the European Parliament and the Council on the implementation of the radioactive waste directive. (b) The three Member States should, in parallel, progress with their plans for final disposal, in order to establish more complete cost estimates and financing plans for the disposal of spent fuel and radioactive waste, as re‐ quired by the radioactive waste directive. 
Komission olisi sisällytettävä asiaa koskeva arviointi ensimmäiseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaansa kertomukseen radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin täytäntöönpanosta. b) Tämän tarkastuksen kohteena olleiden kolmen jäsenvaltion olisi edistyttävä loppusijoitussuunnitelmiensa suhteen ja laadittava kattavammat käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen loppusijoitusta koskevat kustannusarviot ja rahoitussuunnitelmat radioaktiivisen jätteen huollosta annetun direktiivin vaatimusten mukaisesti.
VIII The estimated cost of decommissioning at the three plants will be at least 5.7 billion euro in total, and double that if the cost of final disposal is included. 
VIII Kolmen voimalaitoksen käytöstäpoiston on arvioitu maksavan yhteensä vähintään 5,7 miljardia euroa. Jos mukaan lasketaan loppusijoituksesta aiheutuvat kulut, kokonaiskustannukset ovat kaksinkertaiset.
The financing gaps estimated by Bulgaria and Slovakia are now at 28 million euro and 92 million euro respectively. 
Bulgarian rahoitusvajeen arvioidaan olevan 28 miljoonaa euroa ja Slovakian 92 miljoonaa euroa.
Although the three Member States are ultimately respon‐ sible for ensuring that adequate financial resources are available for both decommissioning and final disposal, their co‐financing of the EU’s decommissioning programmes remains very limited. 
Vaikka kyseiset kolme jäsenvaltiota ovat viime kädessä itse vastuussa sen varmistamisesta, että niillä on riittävästi varoja sekä voimalaitosten käytöstäpoistoon että loppusijoi-tukseen, niiden osallistuminen ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU-ohjelmien yhteisrahoitukseen on yhä hyvin vähäistä.
The Commission has not issued clear guidance on co‐financing requirements. 
Komissio ei ole antanut selkeitä ohjeita yhteisrahoitusta koskevista vaatimuksista.
Staff levels have declined at all three plants since they were fully operational, but some EU funds are being used to cover the cost of staff working on safe plant maintenance. 
Kaikissa kolmessa voimalaitoksessa on nykyään vähemmän henkilöstöä kuin niiden ollessa täydessä toiminnassa, mutta EU:n varoja käytetään laitosten turvallisesta ylläpidosta vastaavasta henkilöstöstä aiheutuviin kustannuksiin.
In 2011 the Commission indicated that it does ‘not foresee any further extension of financial EU support’ beyond 2020. 
Komissio ilmoitti vuonna 2011, että EU:n taloudellista tukea ei ole tarkoitus jatkaa vuoden 2020 jälkeen.
Recommendation 3: the three Member States should recognise their own role in ensuring that the polluter pays principle is respected, and be prepared to use national funds to cover decommissioning costs, as well as the cost of final disposal, both in the current financing period and thereafter. 
Suositus 3: Kolmen asianomaisen jäsenvaltion olisi tunnistettava oma roolinsa sen varmistamisessa, että aiheuttamisperiaatetta noudatetaan, ja oltava valmiita käyttämään kansallisia varojaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta ja loppusijoituksesta aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä nykyisellä rahoituskaudella että sen jälkeen.
Executive summary 11 Recommendation 4: the Commission should seek increases in national co‐financing during the 2014‐2020 financing period. 
Tiivistelmä 11 Suositus 4: Komission olisi pyrittävä kasvattamaan jäsenvaltioiden yhteisrahoitusosuuksia rahoituskaudella 2014– 2020.
It should define clearly, for example, in a Commission decision, the ‘well‐founded exceptional’ conditions under which projects can be fully financed by the EU under the nuclear decommissioning assistance programmes. 
Sen olisi määritettävä selkeästi esimerkiksi komission päätöksellä, milloin on kyse ”perustelluista poikkeustapauksista”, joissa EU voi rahoittaa hankkeita kokonaan ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien avustusohjelmiensa kautta.
Recommendation 5: dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bulgaria and Slo‐ vakia should be discontinued after 2020. 
Suositus 5: Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa koskevat rahoitusohjelmat olisi lopetettava vuoden 2020 jälkeen.
If a clear need for the use of EU funds beyond 2020 is established, in one or more of the three Member States, any future EU funding proposed by the Commission and agreed by the legislator should include the right incentives to pursue decommissioning, including by being time limited and by being based on appropriate levels of Member State co‐financing. 
Jos näistä kolmesta jäsenvaltiosta yhdessä tai useammassa osoitetaan olevan selvä tarve EU:n varojen käytön jatkamiselle vuoden 2020 jälkeen, komission tulevaisuudessa ehdottamaan ja lainsäätäjän hyväksymään EU-rahoitukseen olisi sisällytettävä oikeanlaiset kannustimet käytöstäpoiston jatkamiselle, kuten rahoituksen rajoittaminen määräaikaiseksi ja asianmukaisen yhteisrahoitusosuuden edellyttäminen jäsenvaltioilta.
One way to do this would be to consider widening access to the European Structural and Investment Funds to allow nuclear decommissioning activities to be covered, fulfilling these conditions. 
Yksi keino tähän olisi harkita Euroopan rakenne-ja investointirahastojen käyttömahdollisuuksien laajentamista niin, että niitä voitaisiin käyttää myös ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyviin toimiin ehtojen täyttyessä.
Recommendation 6: the Commission should allow EU financing under the nuclear decommissioning assistance programmes to be used to finance only the cost of staff working fully on decommissioning activities. 
Suositus 6: Komission olisi määrättävä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoiston avustusohjelmista myönnettävää EU:n rahoitusta saa käyttää vain yksinomaan käytöstäpoistotoimien parissa työskentelevän henkilöstön kustannusten kattamiseen.
IX The Commission’s assessment as to whether the financing and decommissioning plans fulfil the ex ante condition‐ alities has been inadequate. 
IX Komissio ei ole arvioinut riittävästi sitä, täyttävätkö rahoitus-ja käytöstäpoistosuunnitelmat niille asetetut ennakkoehdot.
Recommendation 7: the Commission should complete its assessment of the ex ante conditionalities. 
Suositus 7: Komission olisi saatettava päätökseen ennakkoehtojen arviointi.
X Future costs are not always recognised as provisions and/or included in the notes to the accounts. 
X Tulevia kustannuksia ei ole aina merkitty varauksina ja/tai sisällytetty tilinpäätöksen liitetietoihin.
Recommendation 8: the Commission should work together with all relevant Member States so that all future costs associated with nuclear decommissioning and the final disposal of spent fuel are accounted for properly, in a trans‐ parent manner, consistent with relevant accounting standards. 
Suositus 8: Komission olisi työskenneltävä yhdessä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, jotta kaikkia ydinvoimaloiden käytöstäpoiston ja käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituksen tulevia kustannuksia käsitellään kirjanpidossa asianmukaisesti, läpinäkyvästi ja relevanttien tilinpäätösstandardien mukaisesti.
Introduction 12 01 When Lithuania, Bulgaria and Slovakia were candidate countries to join the European Union (EU), the closure and subsequent decommissioning of eight Soviet‐designed, first generation nuclear reactors at three nuclear power plant sites3 was made a condition for their accession (see Figure 1 and Annex I). 
Johdanto 12 01 Kun Liettua, Bulgaria ja Slovakia olivat Euroopan unionin (EU) jäsenyyttä hakevia ehdokasmaita, jäsenyyden ehdoksi asetettiin kahdeksan neuvostovalmisteisen ensimmäisen sukupolven ydinreaktorin sulkeminen ja käytöstä poistaminen kolmessa ydinvoimalassa3 (ks. kaavio 1 ja liite I).
Since an upgrade to Western safety standards was deemed to be uneconomical, it was agreed during accession negotiations that these reactors would be shut down before the end of their design lives4. 
Koska reaktorien kunnostaminen länsimaisten turvallisuusvaatimusten mukaisiksi katsottiin taloudellisesti kannattamattomaksi, jäsenyysneuvotteluissa sovittiin, että reaktorit suljettaisiin ennen niiden suunnitellun käyttöiän päättymistä4.
The nuclear power plants in Lithuania, Bulgaria and Slovakia covered by the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes 3 The Kozloduy plant in Bulgaria and the Bohunice plant in Slovakia have reactors under operation adjacent to those being decommissioned. 
Näistä kolmesta laitosalueesta vastaavat valtionyhtiöt. Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoa koskevien EU:n avustusohjelmien kattamat ydinvoimalat Liettuassa, Bulgariassa ja Slovakiassa 3 Kozdoluyn voimalaitoksessa Bulgariassa ja Bohunicen voimalaitoksessa Slovakiassa käytöstä poistettavien reaktorien rinnalla on käytössä myös muita reaktoreita.
In this report, the word ‘plant’ is used to refer only to the reactors being decommissioned. 
Tässä kertomuksessa voimalalla tai voimalaitoksella tarkoitetaan ainoastaan käytöstä poistettavia reaktoreita.
4 DOC/97/8, Strasbourg/ Brussels, 15 July 1997, Agenda 2000 — Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the applications for membership to the European Union presented by the candidates countries; Western European Nuclear Regulators Association (WENRA), Nuclear safety in EU candidate countries, October 2000. 
4 DOC/97/8, ”Agenda 2000 – Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the Applications for Membership to the European Union presented by the candidate Countries”, Strasbourg/Bryssel, 15.7.1997; Länsi-Euroopan ydinalan sääntelyviranomaisten järjestö (WENRA), ”Nuclear Safety in EU Candidate Countries”, lokakuu 2000.
Figure 1 Bohunice nuclear power plant V1 in Slovakia Ignalina nuclear power plant in Lithuania Reactor type: Water-water energetic reactor twin reactor (VVER 440/230) Units 1 and 2 with one reactor each Reactor type: High-power channel-type reactor (RBMK - 1500) Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria Units 1 to 4 with one reactor each Reactor type: Water-water energetic reactor (VVER - 440/230) Source: ECA, based on information provided by the nuclear power plants. 
Kaavio 1 Bohunicen ydinvoimala V1 Slovakiassa Kaksi reaktoria Reaktorityyppi: vesi-vesi-energiareaktori (VVER 440/230) Kozloduyn ydinvoimala Bulgariassa Yksiköissä 1–4 kussakin yksi reaktori Reaktorityyppi: vesi-vesi-energiareaktori (VVER 440/230) Ignalinan ydinvoimala, Liettua Yksiköissä 1 ja 2 kummassakin yksi reaktori Reaktorityyppi: Kanavatyyppinen tehoydinreaktori (RBMK-1500) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin (ETT) ydinvoimalaitoksilta saatujen tietojen perusteella.