natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Member StatesŐ share of national co-financing may either be provided through a national public contribution only or may also contain a private contribution. 
Jäsenvaltioiden osuus kansallisesta osarahoituksesta voi koostua joko vain julkisesta kansallisesta osuudesta tai se voi myös sisältää yksityisen osuuden.
Where the programme contains a private contribution, the OP financing plan44 takes into account the funding provided by private sector grant recipients. 
yksityisen rahoitusosuuden, toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmassa44 otetaan huomioon yksityisen sektorin avustuksensaajien oma rahoitusosuus.
An increase in private contributions can help absorb funding quicker as they complement national public expenditure to be reimbursed as part of EU co-financing and/or replace the national public contribution needed to match the EU co-financing. 
Yksityisten rahoitusosuuksien kasvu voi auttaa käyttämään rahoituksen nopeammin, koska niillä täydennetään kansallisia julkisia menoja, jotka korvataan osana EU:n osarahoitusosuutta, ja/tai korvataan kansallinen julkinen osuus, joka tarvitaan EU:n osarahoitusosuuden vastineeksi.
The effect is immediate and has a one-off positive impact on absorption of EU funds by increasing the amount of eligible expenditure available for reimbursement. 
Tämän seuraukset ovat välittömiä, ja EU:n varojen käyttöön aiheutuu kertaluonteinen myönteinen vaikutus, sillä korvattavissa olevien tukikelpoisten menojen määrä lisääntyy.
However, since part of the private contribution is expenditure that would have been incurred irrespective of the public contribution, the replacement of the public contribution with the private reduces overall the 44 Article 37(e) of Regulation (EC) No 1083/2006. 
Koska osa yksityisestä rahoitusosuudesta on kuitenkin menoja, jotka olisivat aiheutuneet julkisesta rahoitusosuudesta riippumatta, julkisen rahoitusosuuden korvaaminen yksityisellä vähentää kaiken kaikkiaan jäsenvaltioiden investoimaa määrää.
As indicated above (see paragraph 55) this reduces the scale of intervention to achieve the Cohesion policy objectives. 
Kuten edellä (ks. kohta 55) esitetään, tämä vähentää toimenpiteen mahdollisuuksia saavuttaa koheesiopolitiikan tavoitteet.
At the start of the programme period none of the 20 OPs in our sample included a private component in their OP financing plan. 
Ohjelmakauden alussa yhdenkään tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyneen 20 toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmassa ei ollut yksityisiä investointeja koskevaa osuutta.
By the end of the programme period five OPs introduced a private contribution, thereby reducing the national public contribution at the same time. 
Ohjelmakauden loppuun mennessä viiteen toimenpideohjelmaan oli otettu yksityinen rahoitusosuus, mikä vähensi samalla kansallista julkista rahoitusosuutta.
Table 3 shows the private contribution introduced and the theoretical EU contribution that this could release. 
Taulukossa 3 esitetään käyttöön otettu yksityinen rahoitusosuus ja teoreettinen EU:n rahoitusosuus, joka sillä voitaisiin vapauttaa.
Table 3 Đ Private contribution replacing the public contribution and theoretical EU contribution generated 36 Member State OP Private contribution introduced (million euro) Co-financing rate (%) Theoretical EU contribution generated by private contribution (million euro) Spain Research, Development and Innovation (R&D&I) for and by Enterprises Đ Technology Fund 500.5 75 375.4 Czech Republic Enterprises and Innovations 472.5 85 401.6 Environment 97.2 85 82.7 Hungary Environment and Energy 85.1 85 72.3 North Hungary 54.2 85 46.0 Note: The theoretical EU contribution generated by including private expenditure is calculated by applying the EU co-financing rate to the private contribution. 
Taulukko 3 – Julkisen rahoitusosuuden korvaava yksityinen rahoitusosuus ja aikaansaatu teoreettinen EU:n rahoitusosuus 38 Jäsenvaltio Toimenpideohjelma Käyttöön otettu yksityinen rahoitusosuus (miljoonaa euroa) Osarahoitusosuus (%) Yksityisillä menoilla aikaansaatu teoreettinen EU:n rahoitusosuus (miljoonaa euroa) Espanja Yritysten tutkimus-, kehitys-ja innovointitoimintaa yritysten hyväksi – Teknologiarahasto 500,5 75 375,4 Tšekin tasavalta Yritykset ja innovoinnit 472,5 85 401,6 Ympäristö 97,2 85 82,7 Unkari Ympäristö ja energia 85,1 85 72,3 Pohjois-Unkari 54,2 85 46,0 Huomautus: Yksityisten menojen mukaan ottamisesta aikaansaatu teoreettinen EU:n rahoitusosuus lasketaan soveltamalla EU:n osarahoitusosuutta yksityiseen rahoitusosuuteen.
The final contribution generated by private expenditure will be known only at the time of closure. 
Yksityisiin menoihin perustuva lopullinen rahoitusosuus saadaan selville vasta, kun hanke suljetaan.
Source: ECA, based on the data provided by the Commission. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission toimittamien tietojen perusteella.
Phasing of projects reduces the risk of de-commitment if projects are not entirely completed at closure 60. 
Hankkeiden jakaminen vaiheisiin vähentää riskiä talousarviositoumusten vapauttamisesta, jos hankkeita ei ole saatettu kokonaan loppuun sulkemisajankohtaan mennessä 60.
The 2007-2013 regulatory framework provided for the implementation of a major project45 over two programme periods, i.e. dividing a project into two stages, between the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods 46. 
Ohjelmakauden 2007–2013 lainsäädäntökehyksessä säädettiin suurhankkeen45 täytäntöönpanosta kahdella ohjelmakaudella eli hankkeen jakamisesta kahteen vaiheeseen Suurhankkeet tarkoittavat taloudellisesti toisistaan erottamattomia työ-, toimi-tai palvelukokonaisuuksia, joiden avulla toteutetaan tarkasti määritettyjä, selkeisiin tavoitteisiin tähtääviä teknisiä toimintoja.
Although the General Regulation provided only for the phasing of major projects, the CommissionŐs closure guidelines went even further, extending the principle of phasing to non-major projects with a value of at least 5 million euros 47. 
Vaikka yleisessä asetuksessa säädettiin ainoastaan suurhankkeiden jakamisesta vaiheisiin, komission sulkemisohjeissa mentiin vielä pidemmälle ja laajennettiin vaiheisiin jakamisen periaatetta muihin kuin suurhankkeisiin, joiden arvo on vähintään viisi miljoonaa euroa47.
The benefit of phasing is that it reduces the risk that on-going major projects which are non-functional by 31 March 2017 (i.e. the date for submitting closure documents), or by 31 March 2019 at the very latest48, are considered ineligible and the corresponding EU funding is not used. 
Vaiheisiin jakaminen on hyödyllistä, koska se vähentää riskiä siitä, että käynnissä olevat suurhankkeet, jotka eivät ole toiminnassa 31. maaliskuuta 2017 mennessä (eli sulkemisasiakirjojen toimittamispäivänä), tai viimeistään 31. maaliskuuta 201948, katsotaan tukikelvottomiksi eikä vastaavaa EU:n rahoitusta käytetä.
Nine out of 1449 OPs in our sample opted to phase major projects or projects above 5 million euros. 
Tilintarkastustuomion otoksen 14 toimenpideohjelmasta yhdeksässä49 päätettiin jakaa suurhankkeet tai yli viiden miljoonan euron arvoiset hankkeet vaiheisiin.
The use of phasing reduced the risk of EU co-financing for these projects of 4.5 billion euros (3.8 billion euros for major projects and 0.7 billion euros for non-major projects over 5 million euros) would not be used in the 2007-2013 programme period. 
Vaiheisiin jakaminen vähensi näiden hankkeiden riskiä siitä, että EU:n osarahoituksen 4,5 miljardia euroa (3,8 miljardia euroa suurhankkeissa ja 0,7 miljardia euroa muissa kuin suurhankkeissa, joiden arvo on yli viisi miljoonaa euroa) jäisi käyttämättä ohjelmakaudella 2007–2013.
While phasing is beneficial to absorption and acknowledges that on-going project implementation does not stop at programme end, a recent audit revealed that phasing in Major projects comprise an economically indivisible series of works, activities or services fulfilling a precise technical function and having clearly identified aims and whose total cost exceeds 50 million euro, or 75 million euro in the case of a transport project. 
Vaikka vaiheisiin jakaminen edesauttaa varojen käyttöä ja varmistaa, että käynnissä olevan hankkeen täytäntöönpano ei pysähdy ohjelmakauden loppuun, äskettäinen tarkastus paljasti, että vaiheisiin jakaminen on koheesioalalla monimutkaisempaa ja rajoittavampaa kuin maaseudun kehittämispolitiikassa, vaikka nämä politiikanalat ovat hyvin samankaltaisia50.
Article 40(d) of Regulation (EC) No 1083/2006. 
39 46 47 48 49 50 Asetus (EY) N:o 1083/2006, 40 artiklan d alakohta.
Fourteen out of 20 OPs in our sample had major projects or projects over 5 million euro. 
Tilintarkastustuomioistuimen otoksen 20 toimenpideohjelmasta 14:ssä oli suurhankkeita tai yli viiden miljoonan euron hankkeita.
Retrospective projects were used to absorb EU funding but represent a considerable risk of deadweight 63. 
Takautuvia hankkeita käytettiin EU:n rahoituksen käyttämiseen, mutta ne aiheuttavat huomattavan nollavaikutusriskin 63.
Retrospective projects or operations are those which have incurred expenditure or are completed before EU co-financing has been formally applied for or awarded, i.e. they are financed retrospectively. 
Takautuvien hankkeiden tai toimien kulut ovat aiheutuneet tai hankkeet tai toimet on saatu päätökseen ennen kuin EU:n osarahoitusta on virallisesti haettu tai myönnetty, eli hanke tai toimi rahoitetaan takautuvasti.
Retrospective projects are another means of absorbing funding by creating additional new expenditure or by substituting ineligible expenditure. 
Takautuvat hankkeet ovat myös keino käyttää rahoitusta luomalla uusia lisämenoja tai korvaamalla tukikelvottomia menoja.
There are clear risks to value for money with retrospective projects as they are often selected, initiated or carried out without having been expressly linked to a programmeŐs objectives or to specific legal requirements linked to EU assistance. 
Takautuvissa hankkeissa on selkeä riski, joka koskee rahalle saatavaa vastinetta, koska ne usein valitaan, käynnistetään tai toteutetaan kytkemättä niitä nimenomaisesti ohjelman tavoitteisiin tai EU:n tukeen liittyviin erityisiin oikeudellisiin vaatimuksiin.
In its guidance on retrospective EU assistance51 the Commission discourages their use as they entail a high risk of non-compliance with the relevant Union and national rules. 
Takautuvasta EU:n tuesta antamissaan ohjeissa51 komissio kehottaa olemaan käyttämättä tällaisia hankkeita, koska niissä on suuri riski asiaankuuluvien unionin ja kansallisten sääntöjen noudattamisen laiminlyönnistä.
In addition, as retrospective projects are already implemented with national funding, this raises doubt as to the added value of using EU funding to co-finance these projects. 
Koska takautuvat hankkeen on lisäksi jo pantu täytäntöön kansallisella rahoituksella, tämä herättää epäilyn siitä, tuoko EU:n rahoituksen käyttäminen tällaisten hankkeiden osarahoitukseen lisäarvoa.
It also poses a risk of deadweight, since these projects would have been implemented even without the EU funding. 
Niissä on myös nollavaikutuksen riski, koska tällaiset hankkeet olisi pantu täytäntöön ilman EU:n rahoitustakin.
Of the four Member States we visited, three (Italy, Hungary and Romania) stated that they used retrospective projects (see Box 6). 
Neljästä jäsenvaltiosta, joihin tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin, kolme (Italia, Romania ja Unkari) ilmoitti käyttävänsä takautuvia hankkeita (ks. laatikko 6).
Box 6 Đ Use of retrospective projects and expenditure The Managing Authority for the Italian OP ŇSiciliaÓ indicated that in 2014 total eligible cost for retrospective projects amounted to 437.3 million euros. 
40 Laatikko 6 – Takautuvien hankkeiden ja menojen käyttö Italian Sisiliaa koskevan toimenpideohjelman hallintoviranomainen ilmoitti, että vuonna 2014 takautuvien hankkeiden tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat 437,3 miljoonaa euroa.
For 2015 it estimated that such expenditure would potentially amount to 250 million euros. 
Vuonna 2015 se arvioi kyseisten menojen olevan mahdollisesti 250 miljoonaa euroa.
Member States are not obliged to report to the Commission on the expenditure declared retrospectively. 
Jäsenvaltioiden ei tarvitse raportoida komissiolle takautuvasti ilmoitetuista menoista.
As a result, the Commission is not aware of the volume and financial impact of expenditure declared retrospectively, despite the clear risks to such funding. 
Komissio ei siksi ole tietoinen takautuvasti ilmoitettujen menojen volyymistä ja taloudellisesta vaikutuksesta, vaikka kyseisessä rahoituksessa on selkeitä riskejä.
Our work undertaken for the statement of assurance shows that many Member States use retrospective expenditure and that EU co-financing of retrospective projects is likely to be significant for the 2007-2013 period. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaa koskeva työ osoittaa, että useat jäsenvaltiot käyttävät takautuvia menoja ja että EU:n osarahoitusosuus takautuvissa hankkeissa on todennäköisesti merkittävä kaudella 2007–2013.
As part of our work for the 2015 Annual Report, we identified errors relating to expenditure on retrospective projects (see Box 7). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuoden 2015 vuosikertomusta koskevan työnsä yhteydessä virheitä takautuviin hankkeisiin liittyvissä menoissa (ks. laatikko 7).
In a previous report the Court has said that such projects are more error-prone than those selected in the normal way52. 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmassa kertomuksessaan todennut, että kyseiset hankkeet ovat alttiimpia virheille kuin tavanomaisesti poimitut hankkeet52.
For the Romanian OP ŇHuman Resources and DevelopmentÓ the national authorities indicated that seven retrospective projects were identified with a total eligible cost of 166.7 million euros. 
41 Romanian kansalliset viranomaiset ilmoittivat, että henkilöresursseja ja kehitystä koskevassa toimenpideohjelmassa oli määritetty seitsemän takautuvaa hanketta, joiden tukikelpoiset kustannukset olivat yhteensä 166,7 miljoonaa euroa.
To finance these projects, a total of 110 million euros was transferred from certain priority axes towards the priority axis in which the retrospective projects could fit. 
Näiden hankkeiden rahoittamiseksi siirrettiin yhteensä 110 miljoonaa euroa tietyistä ensisijaisista toimintalinjoista sellaisiin ensisijaisiin toimintalinjoihin, joihin takautuvat hankkeet sopisivat.
Box 7 Đ Ineligible expenditure incurred by retrospective project An Italian project to improve the sewage system in a municipality was approved and financed with national resources. 
Laatikko 7 – Takautuvasta hankkeesta aiheutuneet tukikelvottomat menot Erään Italian kunnan viemärijärjestelmän parantamishanke hyväksyttiin ja rahoitettiin kansallisista varoista.
The project expenditure amounting to 2.5 million euros was subsequently included under the OP ŇCampaniaÓ as a project for retrospective co-financing. 
Hankkeen 2,5 miljoonan euron menot liitettiin myöhemmin toimenpideohjelmaan ”Campania” hankkeena, jota osarahoitetaan takautuvasti.
During our audit, we identified a change in the scope of a public procurement contract resulting in a breach of the relevant provisions. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että julkista hankintaa koskevan sopimuksen soveltamisalaa oli muutettu asiaankuuluvien säännösten vastaisesti.
Consequently, nearly 30 % of the declared expenditure was considered ineligible and should have not been declared for co-financing. 
Siksi lähes 30 prosenttia ilmoitetuista menoista katsottiin tukikelvottomiksi, eikä niitä olisi pitänyt ilmoittaa osarahoitettaviksi.
For the 2014-2020 programme period, the use of retrospective projects has been restricted somewhat. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 takautuvien hankkeiden käyttöä on rajoitettu jonkin verran.
Operations (consisting of one or several projects) that have started to 52 Paragraph 6.19 of the 2008 annual report, Chapter 6 ŇCohesionÓ. 
EU:n rahoitusta voivat saada yhdestä tai useammasta hankkeesta muodostuvat toimet, joista on alkanut koitua menoja mutta joita ei ole fyysisesti saatettu päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan ennen kuin tuensaaja on jättänyt ohjelmaan liittyvän 52 Varanhoitovuoden 2008 vuosikertomus, kuudes luku ”Koheesio”, kohta 6.19.
However, the risk of ineligible expenditure as well as the question of the added value of the EU co-financing remain. 
Edelleen on kuitenkin selvittämättä riski tukikelvottomista menoista sekä kysymys EU:n osarahoituksen tuomasta lisäarvosta.
Even though the eligibility period was extended, 8 % of endowments to financial instruments were not used and had no revolving effect 70. 
Vaikka tukikelpoisuusaikaa jatkettiin, kahdeksan prosenttia rahoitusvälineiden määrärahoista jäi käyttämättä, eikä niillä ollut kierrätysvaikutusta 70.
During the 2007-2013 programme period Member States could absorb money temporarily by paying it into a financial instrument and receiving reimbursement from the Commission, thereby avoiding the risk of de-commitment during the implementation phase. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 jäsenvaltiot pystyivät käyttämään varoja väliaikaisesti suorittamalla maksuja rahoitusvälineeseen ja saamalla komissiolta korvauksen. Näin vältettiin talousarviositoumusten vapauttamisen riski täytäntöönpanovaiheessa.
In addition, to help improve absorption, the eligibility period for disbursements from financial instruments to final recipients was extended by the Commission from 31 December 2015 to 31 March 201754. 
Varojen käytön parantamiseksi komissio pidensi myös rahoitusvälineistä lopullisille vastaanottajille suoritettavia maksuja koskevaa tukikelpoisuusaikaa vuoden 2015 joulukuun 31. päivästä vuoden 2017 maaliskuun 31. päivään54.
This resulted in additional payments to final recipients of 1.6 billioneuros55.TheCourthasreported onthisissueinprevious reports56. 
Tämä aiheutti lopullisille vastaanottajille suoritettavien maksujen määrään 1,6 miljardin euron lisäyksen55.
An important advantage of using financial instruments is their revolving effect, i.e. the possibility that endowments to financial instruments can be used more than once. 
Rahoitusvälineiden käytöstä saatava tärkeä etu on niiden kierrätysvaikutus eli mahdollisuus käyttää rahoitusvälineisiin maksettuja määrärahoja useammin kuin kerran.
Therefore it is important that full endowments to financial instruments are used during the programme period to enable the revolving effect to materialise. 
Siksi on tärkeää, että rahoitusvälineisiin maksettuja määrärahoja käytetään ohjelmakaudella täysimääräisesti, jotta kierrätysvaikutus voi toteutua.
Article 65(6) of Regulation (EU) No 1303/2013. 
42 53 54 55 56 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 65 artiklan 6 kohta.
C(2015)2771 final. 
C(2015)2771 final.
Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006: Programming period 2007-2013 Situation as at 31 December 2015, EuropeanCommission,EGESIF16-0011-00, 20/09/2016. 
Euroopan komission kertomus ”Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006: Programming period 2007– 2013 Situation as at 31 December 2015", Euroopan komissio, EGESIF 16-0011-00, 20.9.2016.
See Special Report 19/2016 ŇImplementing the EU budget through financial instruments Đ lessonstobelearntfromthe2007-2013 programmeperiodÓ,paragraphs42to44and Chapter 6 of the 2014, 2015 and 2016 annual reports. 40 53 54 55 56 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/2016 ”EU:n talousarvion toteuttaminen rahoitusvälineiden avulla – ohjelmakaudelta 2007–2013 saatujen kokemusten hyödyntäminen”, kohdat 42–44 ja varainhoitovuosien 2014, 2015 ja 2016 vuosikertomukset, kuudes luku.
We have previously reported that low disbursement rates in particular in the first years of the 2007-2013 programme period limited the revolving effect57. 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin ilmoittanut, että erityisesti ensimmäisten vuosien matalat maksutasot ohjelmakaudella 2007–2013 vähensivät kierrätysvaikutusta57.
In October 2017, the Commission has reported on the financial implementation as at 31 March 2017 (at closure) for financial instruments. 
Komissio antoi lokakuussa 2017 rahoitusvälineiden osalta selvityksen rahoituksen toteutumisen tilanteesta 31. maaliskuuta 2017 (sulkemisajankohtana).
A desk review of the figures in this report revealed a number of inconsistencies and inaccuracies in the Member StatesŐ reporting58. 
Komission raportoimia lukuja koskevassa asiakirjatarkastuksessa havaittiin, että jäsenvaltioiden raportointiin liittyi epäjohdonmukaisuuksia ja epätarkkuuksia58.
As the closure process is still on-going, the Commission should be in a position to verify the reliability of the figures used to close the OPs. 
Tilinpäätösmenettely on yhä käynnissä, joten komission olisi kyettävä tarkistamaan toimenpideohjelmien sulkemisen yhteydessä käytettyjen lukujen luotettavuus.
Nonetheless, on the basis of the data reported by Member States to the Commission at closure, we estimate that approx. 8% (i.e. 0.9 billion out of 11.3 billion euros) of endowments to financial instruments had not been used by the deadline of 31 March 2017 and must be returned to the OPs 59. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin arvioi jäsenvaltioiden komissiolle raportoimien sulkemishetken tietojen perusteella, että noin kahdeksaa prosenttia (eli 0,9:ää miljardia euroa 11,3 miljardista eurosta) rahoitusvälineiden määrärahoista ei ollut käytetty määräaikaan (31. maaliskuuta 2017) mennessä, ja ne on palautettava toimenpideohjelmiin59.
These funds could be transferred from the priority axis of the under-performing financial instruments to another priority axis provided that sufficient excess expenditure is available in line with the 10% flexibility rule set out in the closure guidelines. 
Nämä varat voitaisiin siirtää huonosti toimivien rahoitusvälineiden toimintalinjasta toiseen toimintalinjaan sillä edellytyksellä, että käytettävissä on riittävä varojen ylijäämä sulkemisohjeissa määritetyn kymmenen prosentin joustavuussäännön mukaisesti.
For those OPs where these conditions are not met, the funds returned to the OP (or part of those) must be paid back to the EU budget. 
Niiden toimenpideohjelmien kohdalla, joiden tapauksessa nämä ehdot eivät täyty, toimenpideohjelmaan palautetut varat (tai osa niistä) on palautettava EU:n talousarvioon.
For the funds returned to the OPs, no revolving effect had occurred and, but the management fees incurred thereupon even though in accordance with the financial agreements, did not provide any added value to the EU Budget. See Special Report 19/2016 ŇImplementing the EU budget through financial instruments Đ lessonstobelearntfromthe2007-2013 programmeperiodÓ,paragraphs95and96andthe 2014, 2015 and 2016 annual reports. 
Kierrätysvaikutus ei ollut toteutunut toimenpideohjelmiin palautettujen Ks. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/2016 ”EU:n talousarvion toteuttaminen rahoitusvälineiden avulla – ohjelmakaudelta 2007–2013 saatujen kokemusten hyödyntäminen”, kohdat 95 ja 96 ja varainhoitovuosien 2014, 2015 ja 2016 vuosikertomukset.
Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006: Programming period 2007-2013 Situation as at 31 March 2017 (closure),EuropeanCommission,EGESIF17-0014-00, 20/09/2017. 
Euroopan komission kertomus ”Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Regulation (EC) No 1083/2006: Programming period 2007– 2013 Situation as at 31 March 2017 (closure)", Euroopan komissio, EGESIF 17-0014-00, 20.9.2017.