natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, it was more than balanced over the same period by the increase in total TA expenditure (EAGF and EAFRD, operational and non‐oper‐ ational), which went from near‐parity in 2007 to nearly three times as much as ‘other management’ expenditure by 2013. 
Saman ajanjakson kuluessa teknisen avun kokonaismenot kuitenkin kasvoivat vielä jyrkemmin (maataloustukirahaston ja maaseuturahaston toimintamenot ja muut kuin toimintamenot). Menot olivat lähes samansuuruisia vuonna 2007, mutta vuoteen 2013 mennessä niiden osuus oli lähes kolminkertainen ”muihin hal-lintomenoihin” verrattuna.
Inverse trend in DG Agriculture and Rural Development spending on technical assistance compared with ‘other management’ items 25 20 15 10 5 0 Operational and non-operational technical assistance expenditure Total other management expenditure (budget item 05 01 02 20 11) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Source: ECA, from figures in the 2007–13 general budgets. (million euro) Figure 2 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston teknisen avun menojen käänteinen kehitys ”muita hallintomenoja” koskeviin alamomentteihin verrattuna 25 20 15 10 5 0 Toimintamenoihin ja muihin kuin toimintamenoihin kuuluvat teknisen avun menot Muut hallintomenot yhteensä (alamomentti 05 01 02 11) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Lähde: Tilintarkastustuomioistuin vuosien 2007–2013 yleisiin talousarvioihin sisältyneiden lukujen perusteella. (miljoonaa euroa) Kaavio 2
Observations 18 34 Secondly, from 2014 the Commission decided to finance its IT system in agriculture and rural development entirely from the TA allocation, citing this goal of a ‘constant decrease in the usage of the administrative budget’15. 
Huomautukset 18 34 Toiseksi voidaan todeta, että komissio päätti rahoittaa maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat tieto-tekniikkajärjestelmänsä vuodesta 2014 alkaen kokonaisuudessaan teknisen avun määrärahoista.
As IT maintenance is generally non‐ operational or not programme‐spe‐ cific, the decision amounts, in effect, to formal recognition that general administrative expenditure is eligible for TA spending. 
Tietotekniikan ylläpito ei yleensä ole operatiivista tai ohjel-makohtaista, joten päätös muodostaa virallisen tulkinnan siitä, että yleisiä hallinnollisia menoja voidaan rahoittaa teknisen avun määrärahoista.
35 Assigning IT maintenance and other essential costs to budget headings which do not reflect their true nature blurs the distinction between what is administrative and what is operational, which has an adverse impact on bud‐ getary discipline. 
35 Tietotekniikan ylläpitoa koskevien ja muiden olennaisten kulujen kirjaaminen budjettikohtiin, jotka eivät kuvasta kulujen todellista luonnetta, sumentaa hallinnollisten ja toimintakulujen välistä eroa. Tilanne vaikuttaa epäsuotuisasti budjettikuriin.
At the Commission, it has reduced transparency about the nature and benefits of TA spending and contributed to false economies. 
Komissiossa tämä on vähentänyt avoimuutta teknisen avun menojen luonteesta ja hyödystä ja aiheuttanut osaltaan tilanteita, joissa säästöä ei oikeasti aiheudukaan.
In the Member States, an emphasis on payroll 36 In rural development, the TA funding made available before 2006, through Sapard and the EAGGF, focused on capacity‐building for national au‐ thorities. 
Jäsenvaltioissa painopis‐ teenä ovat palkkakulut 36 Maaseudun kehittämisen alalla ennen vuotta 2006 Sapard-ohjelman ja EMOTR:n kautta käyttöön asetetuilla teknisen avun varoilla rahoitettiin pääasiassa kansallisten viranomaisten valmiuksien kehittämistä.
The underlying principle of support was that establishing and developing domestic capacity would allow funding to be reduced over time. 
Tuen taustalla vaikuttavana periaatteena oli, että kansallisten valmiuksien luomisen ja kehittämisen avulla rahoitusta voitaisiin ajan mittaan vähentää.
For 2007–13, however, overall funding rates were increased, Member States were given more control over their own TA spending and the rules were relaxed, making it possible to finance costs that had not previously been eligible, such as day‐to‐day administra‐ tion and payroll. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 kuitenkin rahoituksen kokonaismäärää lisättiin ja jäsenvaltioille annettiin laajemmat valvontaoikeudet omien teknisen avun menojensa osalta. Samalla sääntöjä höllennettiin. Tämän seurauksena oli mahdollista korvata kuluja, jotka eivät aiemmin oikeuttaneet tukeen; esimerkkeinä voidaan mainita päivittäisestä hallinnoinnista aiheutuvat kulut ja palkkakulut.
As a result, the money available was used very differently to the early 2000s. 37 Just as, internally, the Commission has made the most of a situation of great flexibility, where Member State spending is concerned, it has adopted a ‘hands‐off’ policy. 
Käytettävissä olleita varoja käytettiin siis varsin eri tavoin kuin 2000-luvun alussa. 37 Tilanteen tarjoamaa suurta joustoa on hyödynnetty mahdollisimman laajasti myös komission sisällä. Se on soveltanut toimintapolitiikkaa, jonka yhteydessä jäsenvaltioille on annettu varainkäytön osalta laaja toimintavapaus.
By offering little or no detailed guidance in this regard, it has endorsed the Member States’ use of TA co‐financing for a wide range of non‐operational expenditure. 
Komissio on antanut tältä osin vain vähän tai ei lainkaan ohjeistusta. Se on näin hyväksynyt teknisen avun varojen käytön jäsenvaltioissa lukuisiin erityyppisiin menoihin, jotka eivät ole toimintamenoja.
38 Under Pillar II (the EAFRD), Member States are entitled to use up to 4 % of total programme funding to cover their TA needs. Certain Member States opted to budget for a significant pro‐ portion of this maximum percentage for 2007–13. 
38 Toisen pilarin (maaseuturahasto) yhteydessä jäsenvaltioilla on oikeus käyttää enintään neljä prosenttia ohjelman rahoituksen kokonaismäärästä teknisen avun tarpeisiinsa.
Denmark, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Malta set a rate at or near the maximum, and the rate also exceeded 3 % in Sweden. 
Tanska, Viro, Unkari, Liettua, Latvia ja Malta asettivat käyttöön sallitun enimmäismäärän kokonaan tai lähes kokonaan; myös Ruotsissa sallitusta enimmäismäärästä käytettiin yli kolmen prosentin osuus.
Details for all Member States are given in the Annex, which also shows that, for the 2014–20 period, a majority of Member States have increased their allocation to TA, some of them by a substantial margin. 
Liitteessä annetaan yksityiskohtaiset tiedot kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Tietojen perusteella voidaan havaita, että ohjelmakaudella 2014–2020 suurin osa jäsenvaltioista on lisännyt tekniseen apuun ohjaamaansa osuutta; osa jäsenvaltioista on lisännyt osuutta jopa huomattavasti.
15 DG Agriculture and Rural Development, 2013, Information technology master plan, p. 
15 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, 2013 Information Technology Master Plan, s.
Observations 19 39 Figure 3 shows the budget planning of the Member States visited in the course of the audit for the three most common spending categories in RDPs, which correspond to the activities named in the EAFRD regulation16. 
Huomautukset 19 39 Kaaviosta 3 käy ilmi tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden talousarviosuunnittelu maaseudun kehittämisohjelmien kolmen yleisim-män menoluokan osalta.
40 The category ‘Preparation, manage‐ ment, monitoring, evaluation and control’ is of particular interest. 
40 Erityisen kiinnostava on valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia ja valvontaa koskeva luokka.
It includes many types of administrative expenditure, mainly payroll. 
Siihen sisältyy monentyyppisiä hallinnollisia menoja – lähinnä palkkakuluja.
And in the Member States, as at the Commission, there is a growing tendency, wherever legitimate, to take up the burden of an increasingly straitened staff and administrative budget from alternative sources. 
Sekä jäsenvaltiot että komissio pyrkivät enenevässä määrin helpottamaan henkilöstö-ja hallintomäärärahojen jatkuvasta supistumisesta aiheutuvia paineita muiden rahoituslähteiden avulla aina kun se on oikeutettua.
41 Four of the five Member States explic‐ itly reported administrative costs as making up the largest share of their actual spending on TA. 
41 Viidestä jäsenvaltiosta neljä raportoi suoraan, että hallinnolliset menot muodostavat suurimman osan teknisen avun tosiasiallisista menoista.
In Lithuania, during 2007–13, this heading account‐ ed for 51 % of total TA expenditure, in Poland and Hungary the corre‐ sponding figure was over 60 %, and in Austria it was just below 95 %. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 tämän otsakkeen osuus teknisen avun kokonaismenoista oli Liettuassa 51 prosenttia, Puolassa ja Unkarissa yli 60 prosenttia ja Itävallassa hieman alle 95 prosenttia.
In Italy, where many TA managing bodies are external public‐sector consult‐ ants, administrative spending (which covers the costs of IT and technical and administrative support staff) was often included as part of the ‘capacity strengthening’ category. 
Italiassa useat teknisen avun hallinnoinnista vastaavat elimet ovat ulkoisia julkisen sektorin konsultteja. Siellä hallinnolliset menot (jotka kattavat tietotekniikka-kulut sekä teknisestä ja hallinnollisesta tukihenkilöstöstä aiheutuvat kulut) sisällytettiin usein valmiuksien lujittamista koskevaan menoluokkaan.
High levels of administrative spending thus occur across the board, even in Member States where the overall TA commit‐ ment rate is comparatively low — the share of administrative costs is larger in Poland (where the TA funding rate was 1.49 %) than in Hungary (3.94 %). 
Kaikilla aloilla ilmenee näin ollen suuria määriä hallinnollisia menoja jopa sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa teknisen avun kokonaissitoumusaste on suhteellisen alhainen. Hallinnollisten kulujen osuus on suurempi Puolassa (jossa teknisen avun rahoitusaste oli 1,49 prosenttia) kuin Unkarissa (3,94 prosenttia).
16 Articles 66(2) and 66(3). 
16 66 artiklan 2 ja 3 kohta.
Planned TA spending by five Member States for 2007–13 (EAFRD co‐financing) 250 200 150 100 50 0 National rural network Information and publicity Preparation, management, monitoring, evaluation and control Austria1 Hungary Italy1 Lithuania Poland 1 No consolidated data available on information and publicity at MS level. 
Viidessä jäsenvaltiossa ohjelmakaudelle 2007–2013 suunnitellut teknisen avun menot (maaseuturahaston osarahoitus) 250 200 150 100 50 0 Kansallinen maaseutuverkosto Tiedotus-ja julkaisutoiminta Valmistelu, hallinnointi, seuranta, arviointi ja valvonta Itävalta1 Unkari Italia1 Liettua Puola 1 Jäsenvaltioiden tiedotus-ja julkaisutoiminnasta ei ole saatavissa konsolidoitua tietoa.
Source: RDPs and data supplied by the Member States. (million euro) Figure 3 
Lähde: Maaseudun kehittämisohjelmat ja jäsenvaltioiden toimittamat tiedot. (miljoonaa euroa) Kaavio 3
Observations 20 42 Figure 4 gives a summary of actual spending from the EAFRD in the five countries visited, plus other Member States which responded to the sur‐ vey17. 
Huomautukset 20 42 Kaaviossa 4 esitetään yhteenveto maaseuturahaston tosiasiallisista menoista viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa maassa sekä muissa kyselyyn vastanneissa jäsenvaltiois-sa17.
It shows the same three main groups of activities as in Figure 3, but with the category ‘Preparation, management, monitoring, evalua‐ tion and control’ broken down into two parts. 
Kaaviossa esitetään samat kolme pääasiallisten toimien ryhmää kuin kaaviossa 3, mutta valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia ja valvontaa koskeva luokka on jaettu kahteen eri osaan.
This allows a more precise understanding of ‘administrative costs’, which here include staff pay and related charges, office overheads and other running costs, but exclude the costs of evaluations, training and IT. 
Näin saadaan tarkempi käsitys hallinnollisista kuluista, joihin sisältyvät tässä taulukossa henkilöstön palkkakulut ja niihin liittyvät maksut, toimistojen yleiskulut ja muut hallinnosta johtuvat menot.
Similar costs may also occur as a com‐ ponent of ‘Information and publicity’ and ‘National rural network’ expendi‐ ture, in the second case up to a ceiling of 25 % of funding18. 
Samankaltaisia kuluja voi aiheutua myös tiedotus-ja julkaisutoiminnasta ja kansallisesta maaseutuverkostosta aiheutuvien menojen osana; maaseutuverkoston osalta ylärajana on 25 prosentin osuus rahoituksesta18.
17 Bulgaria and Romania did not in fact reply to the survey, but the necessary information was available in these countries’ RDPs and in spending breakdowns provided by the Commission. 
17 Bulgaria ja Romania eivät itse asiassa vastanneet kyselyyn, mutta tarvittavat tiedot olivat saatavilla maiden maaseudun kehittämisohjelmista ja komission toimittamista menoerittelyistä.
18 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006. 
18 Asetus (EY) N:o 1974/2006, 41 artiklan 2 kohta.
TA spending in various Member States by category (2007–13, EAFRD co‐financing) (million euro) Poland Italy Hungary Romania Spain Germany Austria Portugal Lithuania Sweden France Greece Bulgaria Estonia Denmark Czech Republic Netherlands Ireland Note: The figures for Spain, Germany and Italy, which each have a system of regional RDPs, are extrapolated from the data provided by the regions which responded to the survey. 
Teknisen avun menot eri jäsenvaltioissa menoluokittain (2007–2013, maaseuturahaston osarahoitus) (miljoonaa euroa) Puola Italia Unkari Romania Espanja Saksa Itävalta Portugali Liettua Ruotsi Ranska Kreikka Bulgaria Viro Tanska Tšekin tasavalta Alankomaat Irlanti Huom. Espanjalla, Saksalla ja Italialla on kullakin alueellisten maaseudun kehittämisohjelmien järjestelmä. Maita koskevat luvut on ekstrapoloitu kyselyyn vastanneiden alueiden toimittamista tiedoista.
Coverage was anyway considered to be sufficiently representative in each case (Spain 95 %, Germany 85 %, Italy 77 %). 
Kattavuutta pidettiin kuitenkin kunkin maan kohdalla riittävän edustavana (Espanja 95 prosenttia, Saksa 85 prosenttia, Italia 77 prosenttia).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Preparation, management, monitoring, evaluation and control activities: administrative costs Preparation, management, monitoring, evaluation and control activities: streghthening capacity Information and publicity National rural network Remainder of TA budget not yet spent Figure 4 
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Valmistelu, hallinnointi, seuranta, arviointi ja valvonta: hallintokulut Valmistelu, hallinnointi, seuranta, arviointi ja valvonta: valmiuksien lujittaminen Tiedotus-ja julkaisutoiminta Kansallinen maaseutuverkosto Teknisen tuen loppuosa on vielä käyttämättä Kaavio 4
Observations 21 43 The results of the survey confirm what was found in the five audited Member States: when setting the eligibility criteria for TA funding, the competent authorities generally interpreted the regulatory provisions in a very flexible manner. 
Huomautukset 21 43 Kyselyn tulokset vahvistavat viidessä tarkastuskohteena olleessa jäsenvaltiossa saadut tulokset: toimivaltaiset viranomaiset tulkitsivat säännöksiä yleensä erittäin joustavasti asettaessaan teknisenä apuna annettavan rahoituksen tukikelpoisuusehtoja.
44 This broad understanding of TA is by no means specific to agriculture and rural development but also occurs in other areas of EU funding. 
44 Teknisen avun väljä tulkintatapa ei ole millään tavalla tyypillistä ainoastaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalle, vaan sitä esiintyy myös muilla EU-rahoituksen aloilla.
A recent report for the Commission19 on the financing of payroll from the Structural Funds concludes ‘... all Member States have used TA to co‐finance staff. 
Komission19 hiljattain julkaisemassa kertomuksessa, joka koskee palkkakulujen rahoittamista rakennerahastojen varoin, todetaan, että kaikki jäsenvaltiot ovat käyttäneet teknisen avun varoja henkilöstökulujen osarahoittamiseen.
More precisely, the majority of the Member States uses TA to co‐finance mainly salaries.’20 45 At the start of the period, payroll already accounted for a large part of the TA funding used by Member States from the EAFRD and, in many cases, that share subsequently increased further. 
Kertomuksen mukaan suurin osa jäsenvaltioista käyttää teknisen avun varoja lähinnä palkkamaksujen osarahoittamiseen20. 45 Jo kauden alussa suuri osa jäsenvaltioiden käyttämistä maaseuturahaston teknisen avun varoista meni palkkakuluihin, ja useissa tapauksissa osuus kasvoi myöhemmin lisää.
In Poland, for example, appro‐ priations to management (mainly staff) costs rose sharply in 2013 by transfer from information and rural network ac‐ tions. 
Esimerkiksi Puolassa hallintokuluja (lähinnä henkilöstökuluja) koskevat määrärahat kasvoivat jyrkästi vuonna 2013 tiedotusta ja maaseutuverkkoa koskevista toimista tehtyjen siirtojen myötä.
From mid‐2009 Lithuania gradu‐ ally included the salaries of staff only partly assigned to implementation of the RDP in the TA allocation, with the express objective of relieving the burden on the national budget. From no part‐time staff in 2008, by the end of 2012 almost 75 % of all staff funded in this way were also engaged on other tasks unrelated to the RDP. 
Tarkoituksena oli helpottaa kansalliseen talousarvioon kohdistuvaa painetta. Kuvatulla tavalla rahoitettu henkilöstö työskenteli vielä vuonna 2008 yksinomaisesti maaseudun kehittämisohjelman parissa, mutta vuoden 2012 loppuun mennessä lähes 75 prosenttia kyseisen henkilöstön kokonaismäärästä työskenteli myös muissa kuin maaseudun kehittämisohjelmaan kuuluvissa tehtävissä.
Where it is used to finance the payroll of staff already in post, TA effectively amounts to budget support. 
Kun teknisen avun varoja käytetään tehtävissä jo toimivan henkilöstön palkkakuluihin, rahoitus on itse asiassa budjettitukea.
The opportunity cost of TA funding 46 Given the loose definition of TA and the costs associated with running the CAP funds (see Box 1), it is hardly surprising that Member States, like the Commission, have increasingly com‐ mitted their TA spending to adminis‐ trative costs which are ancillary to rural development funding or fall within non‐operational budgets. 
Teknisenä apuna annettavan rahoituksen vaihtoehtokustannukset 46 Kun otetaan huomioon teknisen avun väljä määritelmä ja YMP:n varojen hallinnointiin liittyvät kustannukset (ks. laatikko 1), ei ole kovinkaan yllättävää, että niin jäsenvaltiot kuin komissiokin ovat sitoneet teknisen avun varojaan enenevässä määrin hallinnollisiin kuluihin, jotka liittyvät maaseudun kehittämistä koskevaan rahoitukseen mutta jotka eivät ole toimintamenoja.
The problem is that it is inherently difficult to gauge the value for money of such costs, or to demonstrate that using TA funding in this way contributes usefully and efficiently to the impact of the ‘larger envelope’ of rural development aid. 
Ongelmana on, että tällaisten kulujen avulla rahalle saatavaa vastinetta on lähtökohtaisesti vaikea arvioida taikka osoittaa, että tällainen teknisen avun varojen käyttötapa edistää hyödyllisellä ja tehokkaalla tavalla yleisen maaseudun kehittämistuen vaikutusta.
47 The greater the share of overall EAFRD funding assigned by the Member States to TA activities, the less the money available for the core measures in rural development, where there is more immediate benefit to farm‐ ers and rural communities. 
47 Mitä suuremman osuuden maaseuturahaston kokonaisrahoituksesta jäsenvaltiot suuntaavat teknisen avun toimiin, sitä vähemmän varoja on käytettävissä maaseudun kehittämisen ydintoimenpiteisiin, joista koituu välittömämpää hyötyä viljelijöille ja maaseutuyhteisöille.
Where TA amounts to no more than budget sup‐ port, that expense is, in effect, borne by final beneficiaries. 
Tapauksissa, joissa tekninen apu on vain budjettitukea, kyseiset menot siirtyvät käytännössä lopullisille edunsaajille.
19 Metis GmbH, Co‐financing salaries, bonuses, top‐ups from Structural Funds during the 2007–13 period, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2014. 
19 Metis GmbH, Co-financing salaries, bonuses, top-ups from Structural Funds during the 2007–2013 period, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2014.
20 Ibid., p. 
20 Sama, s.
Observations 22 48 In one sense, given the variations in co‐financing rates, the risk is greater for the needier beneficiaries of EU funds. 
Huomautukset 22 48 Eräässä mielessä riski on osarahoitusasteen vaihtelut huomioon ottaen suurempi EU-varoja kipeimmin tarvitsevien edunsaajien kohdalla.
For 2007–13, the EAFRD con‐ tribution ceiling was 50 % in Austria and northern Italy but 75 % in ‘Con‐ vergence’ regions, which included Lithuania, Hungary and Poland. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 maaseuturahaston osarahoituksen yläraja oli Itävallassa ja Pohjois-Italiassa 50 prosenttia, mutta lähentymisalueilla eli mm. Puolassa, Unkarissa ja Liettuassa 75 prosenttia.
The prospect of a 3:1 contribution ratio can give Member States an additional in‐ centive to spend, but some of the po‐ tential advantage is lost if a significant percentage of co‐financing is diverted to non‐operational purposes. 
Rahoitusosuussuhde (3:1) saattaa antaa jäsenvaltioille lisäkannustimen varojen käyttöön, mutta mahdollista hyötyä supistaa osittain se, jos huomattava osuus osarahoituksesta ohjataan muuhun kuin toimintaan.
49 Use of EU funds in this manner, though relatively minor in percentage terms, diverts substantial sums from the key objectives of funding. 
49 Tällainen EU-varojen käyttö on prosentuaalisesti suhteellisen vähäistä, mutta vie silti huomattavan määrän varoja rahoituksen keskeisiltä tavoitteilta.
Allowing admin‐ istrative costs under TA places both the Commission and the Member States in a position of conflict of interest. 
Hallinnollisten kulujen hyväksyminen teknisen avun piiriin asettaa sekä komission että jäsenvaltiot eturistirii-tatilanteeseen.
As managers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money. 
Yhteisen maatalouspolitiikan hallinnoijina ne päättävät eri toimenpiteisiin, kuten tekniseen apuun, suunnattavien varojen määristä tavoitteena saavuttaa rahalle paras mahdollinen vastine.
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme man‐ agement (see Box 1). 
Samanaikaisesti niitä kannustetaan hallinnollisia menoja varten maksetun teknisen avun edunsaajina maksimoimaan tuki ohjelman hallinnoinnista aiheutuviin välttämättömiin kuluihin (ks. laatikko 1).
Technical assistance and the costs of programme management Implementation of both the EAGF and the EAFRD entails a certain administrative outlay. 
Tekninen apu ja ohjelman hallinnointikulut Sekä maataloustukirahaston että maaseuturahaston täytäntöönpanoon liittyy tiettyjä hallinnollisia menoja.
At EU level, as well as setting up and managing the funds, the Commission was required to establish the ENRD, which is explicitly linked to TA spending. 
EU:n tasolla komission oli rahastojen perustamisen ja hallinnoinnin lisäksi perustettava eurooppalainen maaseudun kehittämisen verkosto, joka liittyy suoraan teknisen avun menoihin.
In the Member States, the national and/or regional authorities were charged with implementing a panoply of measures which may necessitate new administrative arrangements. 
Jäsenvaltioissa kansallisten ja/tai alueellisten viranomaisten vastuulla oli panna täytäntöön lukuisia eri toimenpiteitä, jotka saattavat edellyttää uusia hallinnollisia järjestelyjä.
The basic legislation governing the CAP requires them to do everything in their power to protect the Union’s financial interests. 
YMP:tä koskevan peruslainsäädännön mukaan jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin mahdollisin keinoin suojaamaan unionin taloudellisia etuja.
Together with the requirement for local devel‐ opment strategies, local action groups and national rural development networks, those measures exposed Member States to substantial costs in connection with the delivery of aid, as illustrated hereunder. 
Kuten jäljempänä kuvataan, nämä toimenpiteet aiheuttivat jäsenvaltioille huomattavia tuen toimittamiseen liittyviä kuluja. Vaatimuksena oli myös, että jäsenvaltiot perustavat alueellisia kehittämisstrategioita ja -toimintaryhmiä sekä kansallisia maaseudun kehittämisen verkostoja.