natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Against this background we examined whether the new 2014-2020 legislative framework reflected a greater focus on performance and whether the new programming process enabled and resulted in the production of the RDPs of good quality, which will potentially contribute to better results. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki tätä taustaa vasten, ilmensikö ohjelmakautta 2014–2020 koskeva uusi säädösperusta voimakkaampaa keskittymistä tuloksellisuuteen ja oliko uuden ohjelmasuunnitteluprosessin yhteydessä mahdollista tuottaa laadukkaita maaseudun kehittämisohjelmia, joiden avulla on mahdollista saavuttaa parempia tuloksia, ja johtiko uusi ohjelmasuunnittelu laadukkaisiin ohjelmiin.
Even though the strategic framework aimed to enhance the results-based approach, the approved RDPs are long and complex documents with shortcomings that will hinder achievement of the ambitious objective to provide greater focus on performance and results. 
Siitä huolimatta, että strategiakehyksen tavoitteena oli edistää tulosperusteista lähestymistapaa, hyväksytyt maaseudun kehittämisohjelmat ovat pitkiä ja monitahoisia asiakirjoja, joissa on puutteita. Puutteet estävät saavuttamasta kunnianhimoista tavoitetta, joka koskee tuloksellisuuden ja tulosten voimakkaampaa painottamista.
We also found that a significant administrative effort on the part of national authorities was needed to meet the extensive content requirements. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että ohjelmien sisältöä koskevat laajamittaiset vaatimukset edellyttivät huomattavaa hallinnollista työmäärää kansallisilta viranomaisilta.
V. We have looked at the programming procedure for the 2014-2020 rural development policy to check whether it was conducted in such a way as to start the implementation of these RDPs earlier than in the previous periods and therefore avoid the negative consequences linked with the delayed start. 
V. Tilintarkastustuomioistuin tutki ohjelmakauden 2014–2020 maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevaa ohjelmasuunnitteluprosessia.
The report makes recommendations aiming to facilitate and improve the next programming process. 
Kertomuksessa annetaan suosituksia, joiden tarkoituksena on helpottaa ja parantaa seuraavaa ohjelmasuunnitteluprosessia.
We recommend to the Commission: (a) to ensure that its policy proposals further develop the requirements concerning consistency between individual programmes; (b) to review the design of programming documents with a view to simplifying their content and reducing the number of requirements; (c) to work with the Member States to ensure that the enhanced annual implementation reporting of 2019 provides clear and comprehensive information on programme achievements; (d) to define the various types of indicators more accurately, benefiting from good practices established by national authorities and international organisations; (e) to review and take stock of the experience from the implementation of the current system including: the impact of the performance reserve, the appropriateness of result indicators used to access the performance reserve and the use made of financial sanctions to address underperformance; (f) to prepare its legislative proposals for rural development policy post 2020 in good time. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio a) varmistaa, että sen toimintapoliittisissa ehdotuksissa edistetään vaatimuksia, jotka koskevat yksittäisten ohjelmien välistä yhdenmukaisuutta b) tarkistaa ohjelma-asiakirjojen rakennetta niiden sisällön yksinkertaistamista ja vaatimusten lukumäärän vähentämistä silmällä pitäen c) pyrkii varmistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että tehostetun vuotuisesta täytäntöönpanosta tapahtuvan, vuotta 2019 koskevan raportoinnin avulla saadaan selkeää ja kattavaa tietoa ohjelmien saavutuksista d) määrittää erityyppiset indikaattorit tarkemmin, kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten organisaatioiden perustamia hyviä käytäntöjä hyödyntäen e) käy läpi ja ottaa huomioon nykyisen järjestelmän täytäntöönpanosta saadut kokemukset esimerkiksi seuraavilta osin: suoritusvarauksen vaikutus, niiden tulosindikaattoreiden tarkoituksenmukaisuus, joiden avulla arvioidaan suoritusvarausta, ja taloudellisten seuraamusten käyttö tapauksissa, joissa tuloksellisuus jää heikoksi f) laatii ajoissa maaseudun kehittämispolitiikkaa koskevat lainsäädäntöehdotuksensa vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle.
We also recommend to the European Parliament, the Council and the Commission to consider aligning the long-term strategy and policy-making into line with the budgetary cycle and conducting a comprehensive spending review before a new long-term budget is set. 8 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa myös, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio harkitsevat pitkän aikavälin strategian ja toimintapoliittisen päätöksenteon rytmittämistä talousarviosyklin mukaan sekä kattavaa menotarkistusta ennen uuden pitkän aikavälin talousarvion laatimista. 9
INTRODUCTION The EU's rural development policy 1. 
JOHDANTO EU:n maaseudun kehittämispolitiikka 1.
EU support for rural development aims to foster the competitiveness of agriculture; ensure the sustainable management of natural resources, and climate action; and achieve balanced territorial development for rural economies and communities, including the creation and maintenance of employment3. 
Maaseudun kehittämistä koskevan EU:n tuen tavoitteena on edistää maatalouden kilpailukykyä, varmistaa luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet sekä saavuttaa maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuyhteisöjen tasapainoinen aluekehitys, työpaikkojen luominen ja säilyttäminen mukaan luettuna3.
The EU plans to spend nearly 100 billion euro for the period 2014-2020: between 14 and 19 billion per year, with the exception of 2014 (see Table 1). 
EU:n tavoitteena on käyttää ohjelmakaudella 2014–2020 yhteensä lähes 100 miljardia euroa eli 14–19 miljardia euroa vuodessa, lukuun ottamatta vuotta 2014 (ks. taulukko 1).
Rural development spending amounts to one-quarter of total Common Agricultural Policy (CAP) spending and its relevance can be seen in the context of CAP funding (see Table 1). 
Maaseudun kehittämisen alan menojen osuus on noin neljäsosa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) menojen kokonaismäärästä ja niiden merkitys on havaittavissa suhteutettuna YMP:n rahoitukseen (ks. taulukko 1).
According to DG AGRI4, total public support for farming amounts to 36 % of total agricultural factor income5. 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston4 mukaan maataloutta koskevan julkisen tuen kokonaismäärä muodostaa 36 prosenttia maatalouden tuotannontekijätulon kokonaismäärästä5.
Table 1 - EAFRD funding in the context of the CAP 9 Rural Development (1) Market-related expenditure and direct aids (1) 2014 5 299 43 778 2015 18 184 44 190 EU28 in million euro; current prices 2016 18 684 43 950 2017 14 371 44 146 2018 14 381 44 162 2019 14 330 44 241 2020 14 333 44 263 Total 99 582 308 730 (1) 9th Financial Report on the EAFRD, European Commission COM(2016) 632 final. 
Taulukko 1 – Maaseuturahaston rahoitus YMP:n yhteydessä 10 Maaseudun kehittäminen (1) Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet (1) 5 299 43 778 2015 18 184 44 190 EU28, miljoonaa euroa; käypinä hintoina 2014 2016 18 684 43 950 2017 14 371 44 146 2018 14 381 44 162 2019 14 330 44 241 2020 14 333 44 263 Yhte e nsä 99 582 308 730 (1) Yhdeksäs rahoituskertomus Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto), Euroopan komissio, COM(2016) 632 final.
Each EU country receives a financial allocation for the seven-year programming period (see Figure 1). 
Jokaiselle EU-maalle maksetaan tietty rahoitusosuus seitsenvuotiselle ohjelmakaudelle (ks. kaavio 1).
3 4 5 Article 4 of the EAFRD Regulation. 
3 4 5 Maaseuturahastoa koskeva asetus, 4 artikla.
CAP post-2013: Graphs and figures, Graph 5, DG AGRI, 2017. 
CAP post-2013: Graphs and figures, kaavio 5, PO AGRI, 2017.
Agricultural factor income (i.e. factor income or net value added at factor cost) measures the remuneration of all factors of production (land, capital and labour). It represents all the value generated in production activities. 
Maatalouden tuotannontekijätulon (tuotannontekijätulo tai nettoarvonlisäys tuotantokustannushintaan) avulla mitataan kaikkien tuotannontekijöiden (maa, pääoma ja työvoima) saamia korvauksia. Se vastaa tuotantotoiminnan aikaansaamaa kokonaisarvoa.
Figure 1 - 2014-2020 EAFRD funding per Member State Note: Due to rounding, the total may not correspond with the sum of the separate figures. 
Kaavio 1 – Maaseuturahaston rahoitus ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioittain Huomautus: Kokonaismäärä ei pyöristyksestä johtuen välttämättä vastaa yksittäisten lukujen summaa.
Source: Annex I of the EAFRD Regulation (incl. modification by Regulation (EU) 2015/791). 
Lähde: Maaseuturahastoa koskeva asetus, liite I (asetukseen (EU) 2015/791 perustuva muutos mukaan luettuna).
The EAFRD provides financial support for measures implemented by the Member States through national or regional Rural Development Programmes (RDPs). 
Maaseuturahastosta maksetaan taloudellista tukea toimenpiteisiin, joita jäsenvaltiot toteuttavat kansallisten tai alueellisten maaseudun kehittämisohjelmien avulla.
RDPs provide a framework for investing in projects in farms or rural areas on the basis of economic, environmental or social needs identified at national or regional level. 
Maaseudun kehittämisohjelmat muodostavat puitteet maatiloilla tai maaseutualueilla toteuttavia hankkeita koskeville investoinneille kansallisella tai alueellisella tasolla yksilöityjen taloudellisten, ympäristöön liittyvien tai sosiaalisten tarpeiden perusteella.
This covers projects such as on-farm investment and modernisation, installation grants for young farmers, agri-environmental-climate measure, organic conversion, agri-tourism, village renewal, the provision of broadband internet coverage in rural areas, or community-led local development. 
Hankkeet voivat liittyä esimerkiksi maatiloilla toteutettaviin investointeihin ja nykyaikaistamiseen, nuorille viljelijöille myönnettäviin toiminnan aloittamista koskeviin avustuksiin, ilmastoa koskeviin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin, luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen, maaseutumatkailuun, kylien kunnostamiseen, internet-laajakaistapalvelujen tarjoamiseen maaseutualueille tai paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin.
These measures are co-financed by national, regional or private funds. 
Toimenpiteitä osarahoitetaan kansallisin, alueellisin tai yksityisin varoin.
10 Other MSs 10% HR IE 2% CZ 2% 2% BG FI 2% 2% HU 3% AT 4% PT 4% FR 11% IT 11% DE 10% EL 5% PL 9% UK 5% RO 8% ES 8% 
11 Muut jäsenvaltiot 10% HR IE 2% CZ 2% BG 2% 2% FI 2% HU 3% AT 4% PT 4% FR 11% IT 11% DE 10% EL 5% PL 9% UK 5% RO 8% ES 8%
For the 2014-2020 programming period, there are 118 different RDPs in the 28 Member States, with 20 single national programmes and eight Member States opting for regional programmes6. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 EU:n 28 jäsenvaltiossa toteutetaan 118:aa erilaista maaseudun kehittämisohjelmaa, joista 20 on yksittäisiä kansallisia ohjelmia, ja kahdeksassa jäsenvaltiossa toteutetaan alueellisia ohjelmia6.
RDPs are prepared in cooperation with economic, social and environmental partners and submitted by national or regional authorities to the Commission which is responsible for approving them. 
Maaseudun kehittämisohjelmat laaditaan yhteistyössä talouselämän osapuolten, työmarkkinaosapuolten ja ympäristöalan toimijoiden kanssa, ja kansalliset tai alueelliset viranomaiset toimittavat ne komissiolle hyväksyttäväksi.
Rural development as part of a broader EU strategy 6. 
Maaseudun kehittäminen osana laajempaa EU:n strategiaa 6.
The EAFRD is one of the five European Structural and Investment Funds (ESIFs), together with the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund (CF) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Maaseuturahasto on yksi Euroopan rakenne-ja investointirahastoista, joihin kuuluvat myös Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto (EMKR).
In the past, the EAFRD, the EMFF and the ERDF/CF/ESF operated independently on the basis of separate sets of Regulations and their respective RDPs or Operational Programmes (OPs). 
Aiemmin maaseuturahasto, EMKR ja EAKR/koheesiorahasto/ESR toimivat kukin itsenäisesti erillisten asetusten ja maaseudun kehittämisohjelmien tai toimenpideohjelmien perusteella.
The 2014-2020 programming period groups the five ESIFs under a single umbrella regulation, the Common Provision Regulation (CPR). 
Ohjelmakaudella 2014–2020 viisi ERI-rahastoa on koottu samaan, yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen.
The CPR defines a Common Strategic Framework7 (CSF – see Figure 2) applicable to all ESIFs for facilitating programming and coordination. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa määritetään yhteinen strategiakehys7 (ks. kaavio 2), jota sovelletaan kaikkiin ERI-rahastoihin. Tavoitteena on helpottaa ohjelmasuunnittelua ja koordinointia.
11 6 France (30 RDPs), Italy (23), Spain (19), Germany (15), the UK (4), Portugal (3), Belgium (2) and Finland (2). 
12 6 7 Ranska (30 maaseudun kehittämisohjelmaa), Italia (23), Espanja (19), Saksa (15), Yhdistynyt kuningaskunta (4), Portugali (3), Belgia (2) ja Suomi (2).
7 Article 10 and Annex I of the CPR. 
Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus, 10 artikla ja liite 1.
Figure 2 – Policy overview for the 2014-2020 period Source: ECA, on the basis of DG AGRI guidance documentation. 
Kaavio 2 – Toimintapolitiikka ohjelmakaudella 2014–2020 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ohjeasiakirjojen perusteella.
The aim of this new approach was to facilitate territorial coordination of the Union’s interventions and to enable the contribution of all ESIFs to the Europe 2020 Strategy for smart, sustainable and inclusive growth8. 
Uuden lähestymistavan tavoitteena oli helpottaa unionin tukitoimenpiteiden alueellista koordinointia ja mahdollistaa kaikkien ERI-rahastojen osallistuminen älykästä, kestävää ja osallistuvaa kasvua koskevaan Eurooppa 2020 -strategiaan8.
Since 2014, Member States have had to establish a Partnership Agreement (PA)9 which requires all EU structural investment funding (ESIFs) to be coordinated within each country. 
Vuodesta 2014 alkaen jäsenvaltioiden on täytynyt laatia kumppanuussopimus9, mikä tarkoittaa, että kaikki EU:n rakenteellisia investointeja koskeva rahoitus (ERI-rahastot) on koordinoitava kussakin maassa.
The PAs set out the national authorities’ plans on how to use funding from the ESI funds. 
Kumppanuussopimuksissa esitetään kansallisten viranomaisten suunnitelmat ERI-rahastoista saatavan rahoituksen käytöstä.
They are prepared in line with Common Strategic Framework10 guiding principles, there being one PA per Member State. 
Ne laaditaan komission yhteiseen strategiakehykseen10 perustuvien ohjaavien periaatteiden mukaan.
PAs cover the entire programming period, encompass all ESI funds and outline the goals and thematic objectives pursued by the Member States, thus providing an overview of the information that is developed further in the individual programmes. 
Kumppanuussopimukset kattavat koko ohjelmakauden ja kaikki ERI-rahastot. Niissä luonnostellaan jäsenvaltion päämäärät ja temaattiset tavoitteet ja annetaan siten yleiskuva seikoista, joita käsitellään tarkemmin yksittäisissä toimenpideohjelmissa.
PAs are approved by the Commission. 
Kumppanuussopimukset hyväksyy komissio.
The 11 thematic objectives (TOs)11 defined by the CPR are intended to provide a link between the five ESI funds and the Europe 2020 Strategy12. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa määritettyjen 11 temaattisen tavoitteen11 tarkoituksena on luoda yhteys viiden ERI-rahaston ja Eurooppa 2020 -strategian12 välille.
For rural development policy, the long-term strategic objectives for the 2014-2020 period are structured into six priorities, broken down into 18 Focus Areas (see Annex I), which reflect the relevant thematic objectives of the CPR and “shall contribute to the cross-cutting objectives of innovation, environment and climate change”13. Greater focus on performance 10. 
Maaseudun kehittämispolitiikan osalta ohjelmakaudelle 2014–2020 määritetyt pitkän aikavälin strategiset tavoitteet on jäsennelty kuuteen eri prioriteettiin, jotka on jaoteltu 18:aan eri kohdealaan (ks. liite I), jotka ”heijastavat asetuksessa [...] tarkoitettuja asianmukaisia temaattisia tavoitteita” ja ”edistävät innovointia, ympäristöä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä [...] koskevien monialaisten tavoitteiden toteutumista”13.
One of the main objectives of the EU strategic framework for 2014-2020 was to manage the EU budget with more focus on performance and results. 
Yhtenä ohjelmakautta 2014–2020 koskevan EU:n strategiakehyksen päätavoitteena oli EU:n talousarvion hallinnointi painottaen enemmän tuloksellisuutta ja tuloksia.
This objective was, among others, reflected in the Commission’s initiative on “Budget focused on results” launched in 2015, which further reinforced the importance of measurable results and the effectiveness and efficiency of EU spending. The aim was to move away from the ingrained budgetary practice of “[...] primarily concentrating on absorption and compliance. 
EU:n varainkäytön vaikuttavuuden ja tehokkuuden merkitystä. Pyrkimyksenä oli siirtyä pois käyttöön juurtuneesta talousarviokäytännöstä, joka keskittyi ensisijaisesti määrärahojen käyttöön ja vaatimusten noudattamiseen, eikä niinkään tuloksellisuuteen, sillä budjetoinnin, talousarvion toteuttamisen ja varainkäytön järjestelmää on todella tarpeen muuttaa kiireellisesti.
However, this approach faced the perennial problem of planning for a new programming period before adequate, relevant data are available on spending and results from the previous period (see Box 1). 
Tätä lähestymistapaa kuitenkin haittasi ikuisuusongelma, joka aiheutuu siitä, että uuden ohjelmakauden suunnittelu käynnistyy ennen kuin saatavilla on riittävästi relevanttia tietoa edeltävän ohjelmakauden varainkäytöstä ja tuloksista (ks. laatikko 1).
This makes it virtually impossible to plan in accordance with the lessons learned in terms of what worked better for achieving policy objectives. 
Tämän seurauksena on käytännössä mahdotonta hyödyntää suunnittelussa kokemuksia, joita on saatu toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista paremmin palvelevista toimintatavoista.
circumstances it becomes more likely that resources are allocated where there is a higher expectation that funds will be used. 
Tässä tilanteessa on todennäköisempää, että resursseja ohjataan kohteisiin, joissa varojen käyttöä pidetään todennäköisempänä.
14 Box 1 - Unavailability of relevant information when planning a new period The legislative proposals for the new ESIF regulatory framework for 2014-2020 dated from October 2011, and the synthesis of the Mid-Term Evaluations14 of the RDPs for the 2007-2013 programming period was finalised in October 2012. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, ilmensikö ohjelmakautta 2014–2020 koskeva uusi säädösperusta (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus, maaseuturahastoa koskeva asetus ja asiaa koskevat komission asetukset) voimakkaampaa keskittymistä tuloksellisuuteen ja oliko uuden ohjelmasuunnitteluprosessin yhteydessä mahdollista tuottaa laadukkaita maaseudun kehittämisohjelmia, joiden avulla on mahdollista saavuttaa parempia tuloksia, ja johtiko uusi 14 15 Laatikko 1 – Relevanttia tietoa ei ole saatavilla, kun suunnitellaan uutta ohjelmakautta Uutta, ohjelmakautta 2014–2020 koskevaa ERI-rahastojen säädösperustaa varten annetut lainsäädäntöehdotukset olivat peräisin lokakuulta 2011, ja ohjelmakauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmia koskevien väliarviointien yhteenveto14 valmistui lokakuussa 2012.
The late implementation of the RDPs for the 2007-2013 programming period meant that the Mid-Term Evaluation reports provided insufficient information about implementation and results achieved. AUDIT SCOPE AND APPROACH 12. 
Ohjelmakautta 2007–2013 koskevien maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanon viivästyminen merkitsi, että väliarviointikertomukset eivät sisältäneet tarpeeksi tietoa täytäntöönpanosta ja saavutetuista tuloksista.
In order to do so, we focused on checking: - the RDPs’ consistency, complementarity and synergy with higher-level strategic documents15; and - the definition and incorporation of the reinforced intervention logic in the RDPs. 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyi arvioimaan - maaseudun kehittämisohjelmien yhdenmukaisuutta, täydentävyyttä ja synergiaa ylemmän tason strategia-asiakirjoihin nähden15 - tehostetun toimintalogiikan määrittämistä ja sisällyttämistä maaseudun kehittämisohjelmiin.
Additionally, we analysed whether the new performance framework is likely to enhance the focus on results. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi lisäksi, edistääkö uusi tuloskehys todennäköisesti tulosten painottamista.
The audit was carried out from March 2016 to February 2017 and was based on a review of information and documents from the Commission and the Member States on the approval process for a selection of RDPs. 
Tarkastus toimitettiin maaliskuun 2016 ja helmikuun 2017 välisenä aikana ja se perustui komissiolta ja jäsenvaltioilta maaseudun kehittämisohjelmien valintaan sovellettavasta hyväksymisprosessista saatuihin tietoihin ja asiakirjoihin.
“Synthesis of Mid-Term Evaluations of Rural Development Programmes 2007-2013” - Final Report, 2012. built upon the audit work of the Commission’s Internal Audit Service (IAS) insofar as the scope of their work coincided with our own. 
Tilintarkastustuomioistuin perusti hyväksymisprosessin arvioinnin komission sisäisen tarkastuksen osaston toteuttamaan tarkastustyöhön siltä osin kuin sen toteuttama tarkastus vastasi sisällöllisesti tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta.
OBSERVATIONS The design of the 2014–2020 programming framework was more ambitious, but implementation was affected by significant shortcomings A more ambitious and demanding strategic framework reflects the new results-oriented approach... 
HUOMAUTUKSET Ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmasuunnittelukehys oli rakenteeltaan kunnianhimoisempi, mutta täytäntöönpanossa oli merkittäviä puutteita Kunnianhimoisempi ja vaativampi strategiakehys kuvastaa uutta tulosperusteista lähestymistapaa...
Bringing the EAFRD under a single umbrella regulation and establishing partnership agreements that required coordination and consistency of all EU structural investment funding (ESIF) within each country (see paragraphs 6 to 9) was a new requirement intended to enable a better contribution of RD policy to achieving the objectives for smart, sustainable and inclusive growth. 
Maaseuturahaston siirtäminen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen alaisuuteen ja sellaisten kumppanuussopimusten perustaminen, joissa edellytetään kaiken EU:n rakenteellisia investointeja koskevan rahoituksen (ERI-rahastot) koordinointia ja yhdenmukaisuutta kussakin maassa (ks. kohdat 6–9), muodostivat uuden vaatimuksen, jonka tarkoituksena oli parantaa maaseudun kehittämispolitiikan rahoituksen vaikutusta, jotta kyetään saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevat tavoitteet.
The regulatory framework for the 2014-2020 programming period included a number of concepts and requirements aimed at increasing the focus on results. 
Ohjelmakautta 2014–2020 koskevaan säädösperustaan sisällytettiin joukko käsitteitä ja vaatimuksia, joiden tarkoituksena on lisätä tulospainotteisuutta.