natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even if the Treaty objective of ensuring a fair standard of living of the agricultural community is considered in isolation, there is not enough data to support the claim that farm households, taken as a whole, need significant support to achieve a fair standard of living. 
Vaikka perussopimuksen tavoitetta maatalousvestn kohtuullisen elintason takaamisesta ksitelln erilln, ei ole tarpeeksi tietoja tukemaan vitett siit, ett maatalouskotitaloudet tarvitsisivat kokonaisuudessaan huomattavaa tukea kohtuullisen elintason saavuttamiseksi.
The Commission argues that there is a considerable gap between what farmers gain for their work on the farm and what average wages and salaries are in the economy as a whole. 
Komissio toteaa, ett viljelijiden tyansioiden ja koko talouden keskiansioiden ja -palkkioiden vlill on huomattava kuilu.
However, the data presented by the Commission13 is affected by two significant limitations: (i) income sources outside farming are not included (see Box 1) and (ii) the averages mask a great variability of the income situation 14. 
Komission esittmiss tiedoissa13 on kuitenkin kaksi merkittv puutetta: i) maatalouden ulkopuolisia tulolhteit ei ole otettu mukaan (ks. laatikko 1) ja ii) keskiarvojen taakse j piiloon hyvin monia erilaisia tulotilanteita14.
14 12 13 14 Matthews, A. 
Matthews, A.
(2017), “Appendix 1: Why further reform?” (pp. 29–30) in Buckwell, A. et al. 
(2017), ŇAppendix 1: Why further reform?Ó (s. 29Đ30), artikkeli julkaisussa Buckwell, A. et al.
CAP - Thinking Out of the Box: Further modernisation of the CAP – why, what and how? 
CAP Đ Thinking Out of the Box: Further modernisation of the CAP Đ why, what and how?
RISE Foundation, Brussels. 
RISE Foundation, Bryssel.
Figure 6 of the Communication on the Future of Food and Farming. 
Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuudesta annetussa tiedonannossa oleva kuva 6.
DG AGRI, Facts and figures on EU agriculture and the CAP (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_en). 
Maatalouden ja maaseudun kehittmisen posasto, Facts and figures on EU agriculture and the CAP (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_en).
15 Box 1 - Income sources other than farming According to Eurostat, the share of farm managers with gainful activities outside farming is around 30 % and is likely to be higher for their spouses and other household members. 
16 Laatikko 1 Đ Maatalouden ulkopuoliset tulolhteet Eurostatin mukaan noin 30 prosentilla tilanhoitajista on ansiotoimintaa maatalouden ulkopuolella, ja heidn puolisoidensa ja muiden kotitalouden jsenten osalta osuus on todennkisesti suurempi.
DG AGRI has previously published data15 indicating that more than 60 % of farm managers on farms of less than 5 ha spend less than 25 % of their time on their holdings and that around 80 % spend less than half their working lives on their holding. 
Maatalouden ja maaseudun kehittmisen posaston aiemmin julkaisemien tietojen15 mukaan 60 prosenttia alle viiden hehtaarin suuruisten tilojen tilanhoitajista viett alle 25 prosenttia ajastaan tilallaan ja noin 80 prosenttia viett alle puolet tyelmstn tilallaan.
Only when farm size exceeds 20 ha do full-time managers outnumber those who spend less than 50 % of their working time on their holding. Many CAP beneficiaries also receive pensions. 
Vasta sitten, kun tilan koko on yli 20 hehtaaria, kokopivisi tilanhoitajia on enemmn kuin niit, jotka viettvt tilallaan alle 50 prosenttia tyajastaan.
The figures presented by the Commission exclude sources of income outside farming. 
Komission esittmiss luvuissa ei oteta huomioon maatalouden ulkopuolisia tulolhteit.
According to a European Parliament study on farm household incomes16: “There is currently no EU statistical system that is capable of providing information on the living standards of the agricultural community”. 
Maatalouskotitalouksien tuloja koskevassa Euroopan parlamentin tutkimuksessa todetaan, ett16 EU:lla ei tll hetkell ole tilastojrjestelm, jonka avulla saataisiin tietoa maatalousvestn elintasosta.
Data on farm household incomes from all sources are available for some Member States and suggests that such households are not necessarily worse off than other households. 
Joistakin jsenvaltioista on saatavilla tietoa maatalouskotitalouksien kaikista tulolhteist, ja niden tietojen mukaan kyseiset kotitaloudet eivt vlttmtt prj lainkaan muita huonommin.
In calculating the income gap between farming and the economy as a whole, the Commission includes all 10.8 million EU agricultural holdings, including 7.2 million with less than 5 hectares, and 6 million with annual standard output below €4 00018. 
Laskiessaan maatalouden ja koko talouden vlist tulokuilua komissio ottaa mukaan kaikki 10,8 miljoonaa EU:n maatilaa, mys ne 7,2 miljoonaa, joilla on maata alle viisi hehtaaria, ja ne 6 miljoonaa, joiden vuotuinen vakiotuotos on alle 4 000 euroa18.
The income situation of medium size farms between 5 and 250 hectares, which, according to the Commission, receive 72 % of EU direct support, is better. https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Hill, B. & Dylan Bradley, B. 
Nill erittin pienill tiloilla on usein luonnostaan kannattavuushaasteita, ja niiden pitk varjo vrist koko https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Hill, B. & Dylan Bradley, B.
(2015) Comparison of farmers’ income in the EU Member States. 
(2015) Comparison of farmersŐ income in the EU Member States.
Report prepared for the European Parliament This correlation is stronger if size is expressed in terms of output values. 
Euroopan parlamentille laadittu raportti. Tm korrelaatio on vahvempi, jos koko ilmaistaan tuotoksen arvoina.
Physical size is a worse indicator of income levels because many of the less profitable, extensive farms are large, while many profitable, intensive farms, especially in the meat and vegetable sectors, are relatively small in terms of hectares. 
Fyysinen koko on tulotasoissa huonompi indikaattori, koska monet kannattamattomammista, laajaperist maanviljely harjoittavista tiloista ovat suuria, kun taas monilla kannattavilla, tehomaataloutta harjoittavilla tiloilla erityisesti liha-ja vihannesaloilla hehtaareja on melko vhn.
These two categories of smallest farms (by physical and by economic size) largely overlap. 
Nm (sek fyysisesti ett taloudellisesti) pienimpien tilojen kaksi luokkaa menevt paljolti pllekkin.
In addition to addressing the standard of living for the agricultural community, the Commission argues that direct payments ensure there is agricultural activity in all parts of the Union including in areas with natural constraints (which also receive income payments under Rural Development Policy) with various economic, environmental and social associated benefits, including the delivery of public goods. 
Maatalousvestn elintason ksittelyn lisksi komissio toteaa, ett suorilla tuilla varmistetaan maatalouden harjoittaminen unionin kaikissa osissa, mys luonnonhaitta-alueilla (jotka saavat tulotukea mys maaseudun kehittmispolitiikan puitteissa); tll on erilaisia taloudellisia, ymprist koskevia ja sosiaalisia hytyj, joihin sisltyy mys julkishydykkeiden tuottaminen.
The validity of these arguments depends on the solidity of the data supporting them. 
Niden vitteiden pitvyys riippuu niit tukevien tietojen ptevyydest.
Lack of clarity on EU value added 24. 
EU:n tuoman lisarvon epselvyys 24.
Making EU value added a core objective is one of Commission’s proposals for all future EU policies19. 
Komissio ehdottaa EU:n tuoman lisarvon asettamista keskeiseksi tavoitteeksi kaikessa EU:n tulevassa politiikassa19.
EU value added is usually understood as additional results delivered by EU action that could not have been achieved by uncoordinated action at national, regional or local level. 
EU:n tuomaksi lisarvoksi ymmrretn tavallisesti EU:n toiminnan aikaansaamat listulokset, joita ei olisi voitu saavuttaa koordinoimattomalla toiminnalla kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti.
However, there is no commonly accepted definition for this concept. 
Tlle ksitteelle ei kuitenkaan ole yleisesti hyvksytty mritelm.
Agreeing on and applying such a definition would benefit public debate and decision-making on future EU spending. 
Sellaisesta mritelmst sopiminen ja sen soveltaminen hydyttisivt julkista keskustelua ja ptksentekoa EU:n tulevista menoista.
Responding to long-term trends 25. 
Pitkaikaisten suuntausten huomioon ottaminen 25.
Under the current arrangements the proposal for the next multiannual financial framework (and for all major policy areas, including the CAP) is made two years before its start and payments for multiannual programmes (such as those under Pillar 2 of the CAP) continue for the first three years of the following multiannual financial framework. 
Nykyisten jrjestelyjen mukaan ehdotus seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi (kaikille trkeimmille politiikanaloille, mys YMP:lle) tehdn kaksi vuotta ennen rahoituskehyksen alkamista, ja monivuotisten ohjelmien maksuja (kuten YMP:n toiseen pilariin kuuluvia maksuja) jatketaan seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen kolme ensimmist vuotta.
This means that policy decisions will cover payments made up to 12 years later. Account therefore needs to be taken of long-term developments with which the policy will interact. 
Tm tarkoittaa, ett toimintapoliittiset ptkset koskevat mys 12 vuotta myhemmin tehtvi maksuja. Siksi on otettava huomioon toimintapolitiikassa vaikuttavat pitkn aikavlin kehityskulut.
The CAP’s impact on fairness and the single market 26. 
YMP:n vaikutus oikeudenmukaisuuteen ja sismarkkinoihin 26.
Due to their link to farm area, the largest share of direct payments go to the largest farms (with around 80 % of the support received by 20 % of beneficiaries). 
Koska suorat tuet ovat sidoksissa viljelyalaan, suurin osa niist menee suurille tiloille (20 prosenttia tuensaajista saa noin 80 prosenttia tuesta).
Various redistributive mechanisms used so far (e.g. capping and redistributive payments) have had a limited effect. 
Thn menness kytetyill uudelleenjakomekanismeilla (esimerkiksi ylrajan asettaminen ja uudelleenjakotuki) on ollut vain vhn vaikutusta.
The move to converge rates per hectare, both between and (in the case of the basic payment scheme) within Member States can increase payments to some larger farms. 
Hehtaarikohtaisten tukitasojen lhentminen sek jsenvaltioiden vlill ett (perustukijrjestelmn osalta) jsenvaltioissa voi kasvattaa joidenkin suurten tilojen tukia.
Some Member States applying the basic payment scheme have also used the option to preserve high support levels resulting from past levels of subsidy. 
Jotkin perustukijrjestelm kyttvt jsenvaltiot ovat mys hydyntneet vaihtoehtoa, jossa voidaan silytt aiempiin tukitasoihin perustuvat korkeat tukitasot.
Payment levels between Member States can therefore vary significantly. 
Nin ollen tukitasot voivat vaihdella jsenvaltioiden vlill huomattavasti.
Payments per hectare can range from below €100 to over €1 000. CAP Objectives 17 What the Commission’s Communication says on objectives: • The three CAP objectives are: o to foster a “smart and resilient” agricultural sector; o to bolster environmental care and climate action and to contribute to the environmental and climate objectives of the EU; o to strengthen the socio-economic fabric of rural areas. • Need for consistency with commitments under the Paris Agreement on climate, agreed by the Conference of the Parties within the United Nations Framework Convention on Climate Change and Sustainable Development Goals. • Fair contribution to EU 2030 Climate and Energy targets. • The Commission would assess and approve CAP strategic plans and so maximise the CAP’s contribution to EU priorities and objectives and Member States’ climate and energy targets. • The CAP should lead a transition towards a more sustainable agriculture. 
Hehtaarikohtainen tuki voi vaihdella alle sadasta eurosta yli tuhanteen euroon. YMP:n tavoitteet 18 Komission tiedonannon huomiot tavoitteista: Ľ YMP:ll on kolme tavoitetta: o tuetaan lykst ja sopeutumiskykyist maatalousalaa o tuetaan ympristnhoitoa ja ilmastotoimia ja edistetn EU:n ymprist-ja ilmastotavoitteita o lujitetaan maaseutualueiden sosioekonomista rakennetta. Ľ YMP:n on oltava yhdenmukainen ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin tekemn Pariisin ilmastosopimuksen sitoumusten ja kestvn kehityksen tavoitteiden kanssa.
The Communication’s post-2020 CAP interpretation of Treaty objectives is broadly in line with the CAP objectives for the current period (see Annex II). Insufficient clarity and specificity of objectives 28. 
Tiedonannon tulkinta perussopimuksen tavoitteista vuoden 2020 jlkeisess yhteisess maatalouspolitiikassa vastaa yleisesti yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita kuluvalla kaudella (ks. liite II).
Some CAP measures have unclear objectives. 
Joillakin YMP:n toimenpiteill on eptarkat tavoitteet.
Objectives should be quantified where possible, not just for outputs, but also results and impacts20. 
Tavoitteet olisi mahdollisuuksien mukaan ilmaistava mrllisesti paitsi tuotosten, mys tulosten ja vaikutusten osalta20.
Need for consistency with other EU objectives 29. 
Yhdenmukaisuutta muiden EU:n tavoitteiden kanssa tarvitaan 29.
EU policies cover many different issues, areas and sectors. 
EU:n politiikat ksittvt monia erilaisia kysymyksi, aloja ja sektoreita.
The CAP’s objectives should be consistent with those of other policies (including cohesion, climate action and environmental protection). 
YMP:n tavoitteiden olisi oltava yhdenmukaisia muiden politiikkojen (mys koheesion, ilmastotoimien ja ympristnsuojelun) tavoitteiden kanssa.
Where relevant, the CAPs contribution to achieving other EU objectives should be defined. 
Tarvittaessa olisi mriteltv YMP:n panos muiden EU:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
Different EU policy areas have overlapping objectives regarding, for example, territorial balance/cohesion, social inclusion and reduction of poverty. 
EU:n eri politiikanaloilla on pllekkisi tavoitteita esimerkiksi alueellisessa tasapainossa/yhteenkuuluvuudessa, sosiaalisessa osallisuudessa ja kyhyyden vhentmisess.
World Bank (2017) “Thinking CAP: Supporting Agricultural Jobs and Incomes in the EU”. 
YMP:n ja muiden EU:n politiikanalojen keskinisen tydentvyyden Maailmanpankki (2017) ÓThinking CAP: Supporting Agricultural Jobs and Incomes in the EUÓ.
21 For example under the 21st Conference of Parties (COP21), the UN Sustainable Development Goals (SDGs) and the World Trade Organisation (WTO). 20 
Esimerkiksi ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssista (COP21), YK:n kestvn kehityksen tavoitteista ja Maailman kauppajrjestst johtuvia tavoitteita. 20 21
The allocation of funds is not sufficiently based on needs or expected EU value added 31. 
Varojen osoittaminen ei perustu riittvsti tarpeisiin eik odotettuun EU:n lisarvoon 31.
CAP funds are allocated to Member States in the form of national ‘envelopes’, which are not determined on the basis of Member States’ needs nor commitments to deliver specific results. 
YMP:n varoja osoitetaan jsenvaltioille kansallisina mrrahoina, joita ei mritet jsenvaltioiden tarpeiden eik nimenomaisten tulosten toteuttamista koskevien sitoumusten perusteella.
Instead, Member States then have to come up with measures to spend the pre-defined ‘envelopes’. 
Sen sijaan jsenvaltioiden on kehiteltv toimenpiteit ennalta mritettyjen mrrahojen kuluttamiseksi.
This method poses risks to the performance orientation of spending. 
Tm menetelm voi vhent tulossuuntautuneisuutta varojen kytss.
We noted that rural development programmes often do not provide convincing justification for the allocation of funds between measures and objectives. 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, ett maaseudun kehittmisohjelmissa ei useinkaan anneta vakuuttavia perusteluja varojen jakamiselle toimenpiteiden ja tavoitteiden vlill.
Funding may be allocated where it is likely to be fully spent, rather than where it addresses key needs and produces results. 
Rahoitus voidaan ohjata kohteisiin, joissa varat todennkisesti kytetn tysimrisesti sen sijaan, ett kohdennettaisiin rahoitusta keskeisiin tarpeisiin ja kohteisiin, joissa rahoitus tuottaa tuloksia.
Refocussing EU funds on measures with the highest EU value added would improve the sound financial management of the policy. 
EU:n varojen keskittminen uudelleen toimenpiteisiin, joissa on suurin EU:n lisarvo, parantaisi politiikan varainhoidon moitteettomuutta.
The Commission did not accept our recent recommendation to apply the concept of a performance budget which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period where appropriate. 
Komissio ei hyvksynyt skettist tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan vuoden 2020 jlkeisell kaudella koheesiopolitiikan tukitoimien rahoittamiseen on sovellettava tarvittaessa tulosbudjetointia, jossa jokainen resurssien lisys kytketn tuotosten tai muiden tulosten lisykseen.
While arguing that the EU budget is a ‘performance budget’ with the possibility to take performance information into account during the budgetary process, the Commission stated in its replies that it did not consider the approach of explicitly linking resources allocated to outputs or results feasible or applicable for the EU budget. 
Komissio perusteli penseyttn sill, ett EU:n talousarvio on ÓtulosbudjettiÓ ja tulostiedot on mahdollista ottaa huomioon talousarvion laatimisessa. Komissio kuitenkin totesi vastauksissaan mys, ett sen mielest toimintamallia, jossa resurssit kytkettisiin yksiselitteisesti tuotoksiin tai tuloksiin, ei voitaisi toteuttaa tai soveltaa EU:n talousarviossa.
19 22 OECD: Policy Brief March 2008, Performance Budgeting: A Users’ guide.23 OECD: Evaluation of Agricultural Policy Reforms in the European Union: The Common Agricultural Policy 2014-20. 
Ne muodostavat perustason viel kunnianhimoisemmille kytnnille, joiden soveltaminen on vapaaehtoista. 22 OECD: Policy Brief, maaliskuu 2008, Performance Budgeting: A UsersŐ guide.
CAP processes Better and quicker information needed to design cost-effective CAP instruments 35. 
Kustannustehokkaiden YMP:n vlineiden suunnitteluun tarvitaan lis tietoa nopeammin 35.
CAP instruments are not always designed on the basis of solid evidence. 
YMP:n vlineit ei aina suunnitella luotettavan nytn perusteella.
This is partly due to the perennial problem of the EU policy cycle, where planning for a new programming period takes place before adequate, relevant data are available as regards spending and results from previous periods. 
Thn on osittain syyn EU:n toimintapoliittisen syklin ikuisuusongelma, joka aiheutuu siit, ett uuden ohjelmakauden suunnittelu kynnistyy ennen kuin saatavilla on riittvsti relevanttia tietoa edeltvien ohjelmakausien varainkytst ja tuloksista.
A lack of sufficient data (on a variety of issues, such as biodiversity and soil, demand for knowledge and advice, or farm households’ living standards) and the consequently imprecise identification of actual needs (see paragraphs 20-23) lead to poor targeting of support. 
Riittvien tietojen puuttuminen (monista kysymyksist, kuten luonnon monimuotoisuudesta ja maaperst, tietoja neuvontatarpeesta tai maatalouskotitalouksien elintasosta) ja siit johtuva eptarkka todellisten tarpeiden tunnistaminen (ks. kohdat 20Đ23) johtavat tuen heikkoon kohdentamiseen.
The Commission has recently launched spending reviews but we have not yet seen the methodology. 
Komissio on skettin kynnistnyt varojen kytn arviointeja, mutta menetelm ei ole viel saatu.
For certain eligible activities, where this risk is particularly high, financial instruments could be considered as an option. 
Tietyiss tukikelpoisissa toimissa, joissa tm riski on erityisen suuri, rahoitusvlineet voitaisiin katsoa vaihtoehdoksi.
The EU decided to fund climate-related action by incorporating, or “mainstreaming”, climate action within different EU funding instruments, including the CAP. 
EU ptti rahoittaa ilmastoon liittyvi toimia sisllyttmll tai ÓvaltavirtaistamallaÓ ilmastotoimet EU:n eri rahoitusvlineisiin, muun muassa YMP:hen.
However, we found that, in the areas of agriculture and rural development, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, ett maatalouden ja maaseudun kehittmisen alalla sen sijaan ei ole tapahtunut merkittv kehityst ilmastotoimien tehostamiseksi eik kaikkia mahdollisuuksia ilmastotoimien rahoituksen osalta ole tysin tutkittu.
Achieving consistency between the CAP and other EU policies and between different CAP instruments 38. 
YMP:n ja muiden EU:n politiikkojen sek YMP:n eri vlineiden yhdenmukaisuuden varmistaminen 38.
The CAP sometimes sends conflicting signals by supporting measures with incompatible impacts. 
YMP lhett joskus ristiriitaisia viestej tukemalla toimenpiteit, joiden vaikutukset eivt ole yhteensopivia.
For example, the OECD argues23 that the potential impact of greening was largely offset by the impact of voluntary coupled support. 
OECD esimerkiksi katsoo23, ett vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki kumosi suureksi osaksi viherryttmisen mahdollista vaikutusta.
Certain trade-offs are not clearly identified. For example income support becomes capitalised in land prices, increasing barriers to entry for younger farmers. 
Tulotuki esimerkiksi siirtyy maan hintoihin, mik vaikeuttaa nuorten viljelijiden psy alalle entisestn.
Extra support is paid to younger farmers, with a significant deadweight effect, and a further impact on land values. 
Nuorille viljelijille maksetaan listukea, jossa on huomattava hukkavaikutus ja joka vaikuttaa myhemmin maan arvoon.
Currently, environmental and climate objectives are mainstreamed into the CAP through greening and cross-compliance. 
Ymprist-ja ilmastotavoitteet on tll hetkell sisllytetty YMP:hen viherryttmisen ja tydentvien ehtojen avulla.
However, greening obligations are generally undemanding and only apply to a minority of beneficiaries. 
Viherryttmisvelvoitteet eivt kuitenkaan yleisesti ole kovin vaativia, ja niit sovelletaan vain tuensaajien vhemmistn.
While cross-compliance requirements apply to most CAP beneficiaries, the entitlement to CAP support does not depend on following them, and penalties for non-compliance for individual farmers, expressed as a percentage, tend to be low, although through broad application their impact can be significant. 
Tydentvien ehtojen vaatimuksia sovelletaan useimpiin YMP:n tuensaajiin, mutta oikeus YMP:n tukeen ei edellyt niiden noudattamista.
Better coordination with policy instruments outside the CAP is also needed. 
Lisksi koordinointia YMP:n ulkopuolisten toimintapoliittisten vlineiden kanssa on parannettava.
There is an overlap in scope between the projects funded from the European Agricultural Fund for Rural Development (CAP pillar 2) and those funded from other European Structural and Investment funds, mainly the European Regional Development Fund. 
Euroopan maaseudun kehittmisen maatalousrahastosta rahoitettavat hankkeet (YMP:n toinen pilari) ja muista Euroopan rakenne-ja investointirahastoista, pasiassa Euroopan aluekehitysrahastosta, rahoitettavat hankkeet ovat osittain pllekkisi.
For example investments in renewable energy can be supported by the EAFRD and several other funds. 
Esimerkiksi investointeja uusiutuvaan energiaan voidaan tukea maaseuturahastosta ja useista muista rahastoista.
Simplification needed, but not at the cost of effectiveness 41. 
Yksinkertaistamista tarvitaan mutta ei vaikuttavuuden kustannuksella 41.