natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Court’s opinion the Commission should have given this matter closer consideration, long before the implementation deadlines specified in the Directive. 
Tilintarkastustuomioistuimen mielestä komission olisi pitänyt tarkastella tätä kysymystä tarkemmin ja hyvissä ajoin ennen direktiivin täytäntöönpanoa koskevan määräajan päättymistä.
(15) Transposition of the UWWT and nitrates Directives, NRA, 1995. 
(15) Yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin ja nitraattidirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä (NRA, 1995).
Nitrates Directive 29. 
Nitraattidirektiivi 29.
The main objective of this Directive is to reduce the water pollution caused by nitrates from agricultural sources. 
Tämän direktiivin päätarkoituksena on maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen vähentäminen.
Table 3 of the Technical Annex shows the main implementation requirements to be met by the Member States. 
Teknisen liitteen taulukossa 3 esitellään tärkeimmät täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä.
The definition of a code of good agricultural practice and the introduction of training and advisory programmes for farmers form part of this effort. 
Näihin toimiin kuuluvat hyvää maatalouskäytäntöä koskevien ohjeiden määritteleminen sekä maanviljelijöille suunnattujen koulutus-ja tiedottamisohjelmien käynnistäminen.
The concepts of vulnerable areas (nitrates Directive) and sensitive areas (urban waste-water Directive) are closely related and demonstrate the importance of coordination between departments at the Commission and in the Member States. 
Käsitteet ”pilaantumiselle alttiit alueet” (nitraattidirektiivi) ja ”haavoittumiselle alttiit alueet” (yhdyskuntajäte-vesidirektiivi) liittyvät läheisesti toisiinsa ja osoittavat komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden toiminnan yhteensovittamisen tärkeyden.
Studies financed by the Commission(16) indicate that there are serious problems with water pollution from nitrates in some Member States, for example, Belgium, Denmark, some regions of Germany, France, Netherlands and United Kingdom. 
Komission rahoittamat tutkimukset(16) osoittavat, että nitraattien aiheuttamat vesien pilaantumisongelmat ovat merkittäviä eräissä jäsenvaltioissa, kuten Belgiassa, Tanskassa, tietyillä Saksan alueilla, Ranskassa sekä Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Brittany (France) was selected primarily because it receives Community aid under the three Structural Funds, but also because it is an area in which the problem of water pollution is particularly acute. 
Bretagnen maakunta (Ranskassa) valittiin tutkimuksen kohteeksi pääasiassa siksi, että sille myönnetään yhteisön tukea kaikista kolmesta rakennerahastosta, mutta myös siksi, että vesien pilaantuminen on siellä erittäin vaikea ongelma.
The population of the region is exposed to nitrate concentrations considerably higher than the 50 mg/litre limit imposed by the nitrates Directive and the drinking water Directive, Directive 80/778/EEC(17). 
Alueen asukkaat altistuvat nitraattipitoisuuksille, jotka ylittävät reilusti 50 mg/l (nitraattidirektiivissä sekä juomavesidirektiivissä (ETY) N:o 80/778(17) säädetty raja).
In 1990, however, this Member State launched the Bretagne eau pure [‘Brittany pure water’] programme with a budget of 500 Mio FF and the objective of stabilising the quantity of nitrates in the water and thereby improving its quality. 
Ranska käynnisti vuonna 1990 ”Bretagne eau pure” -ohjelman, jonka määrärahat olivat 500 miljoonaa Ranskan frangia ja jonka tavoitteena oli vakiinnuttaa veden sisältämien nitraattien määrä tietylle tasolle ja parantaa tällä tavoin veden laatua.
Several million pigs are, however, reared in the region and there is no effective infrastructure for treating or otherwise dealing with the manure. 
Alueella kuitenkin kasvatetaan useita miljoonia sikoja ilman lietelannan käsittelyyn tai hävittämiseen tarvittavia tehokkaita infrastruktuureja.
It must be pointed out that Community policies are inconsistent. 
On todettava, että yhteisön politiikat ovat epäjohdonmukaisia.
Nitrogen-fixing crops (certain grasses, clover, lucerne, legumes, etc) could be beneficial in resorbing excess nitrogen from the soil, but the Community aid for maize silage is significantly higher than that for the former crops and they are ignored by producers in consequence. 
Tietyt peltokasvit keräävät nitraatteja (nur-mikasvit, apila, mailanen, valkuaiskasvit jne.), ja niitä voitaisiin hyödyntää liiallisten nitraattimäärien poistamiseen maaperästä. Säilörehumaissin kasvattamiseen myönnetty yhteisön tuki on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin näiden kasvien kasvattamiseen myönnetty tuki, minkä vuoksi tuottajat luopuvat niiden viljelemisestä.
For example, 55 Mio ECU was paid to Breton farmers under the 1996 budget, as subsidies for the cultivation of maize for silage(18). 
Näin ollen bretagnelaisille maanviljelijöille maksettiin varainhoitovuoden 1996 talousarviosta 55 miljoonan ecun arvosta tukea säilörehumaissin viljelemiseen(18).
Furthermore, Commission subsidies are not available for rewooding in Objective 2 areas, even though this can be a very important factor in preventing and eliminating (16) (17) (18) Europe’s Environment, The Dobris Assessment, European Environment Agency (Copenhagen), 1995. 
Komissio ei toisaalta tue istutustoimia, joilla on erittäin tärkeä osuus nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen ehkäisemisessä ja poistamisessa tavoitteeseen 2 kuuluvilla (16) Europe’s Environment, The Dobrˇíš Assessment, Euroopan ympäristökeskus (Kööpenhamina), 1995.
Council Directive 80/778/EEC of 15 July 1980 relating to the quality of water intended for human consumption, OJ L 229, 30.8.1980, p. 11. 
(17) Neuvoston direktiivi N:o 80/778/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1980, juomaveden laadusta (EYVL L 229, 30.8.1980, s. 11).
Source: Table of information at 15 January 1996 pursuant to Commission Regulation (EEC) No 1664/93 of 29 June 1993. Regulation published in OJ L 158, 30.6.1993, p. 19. 
(18) Lähde: komission asetuksen (ETY) N:o 1664/93, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1993 (EYVL L 158, 30.6.1993, s. 19), perusteella 15. tammikuuta 1996 laadittu yhteenveto.
C 191/10 Official Journal of the European Communities 18.6.98 EN nitrate pollution in water and is particularly relevant in Côtes d’Armor, where the problems associated with these substances are most acute. 
C 191/10 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18.6.98 FI alueilla ja erityisesti Côtes d’Armorissa, jossa näihin aineisiin liittyvät ongelmat ovat vaikeimpia.
One of the cooperatives visited by the Court was an association of 1500 farmers who raise almost 3 million pigs per year. 
Eräässä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleessa osuuskunnassa, johon kuuluu 1 500 siankasvattajaa, kasvatetaan vuosittain lähes kolme miljoonaa sikaa.
Of these farmers only two had sewage treatment plants. 
Ainoastaan kahdella tähän osuuskun-taan kuuluvalla kasvattajalla oli vedenpuhdistamo.
The same cooperative was due to receive a subsidy of 72 000 ECU (504 600 FF) through the ERDF under Objective 2 for the construction of a pilot treatment plant, but the project had to be abandoned for technical and bacteriological reasons before it was finished. 
EAKR:sta oli tarkoitus maksaa kyseiselle osuuskunnalle tavoitteen 2 mukaisesti 72 000 ecua (504 600 FRF) tukea koepuhdistamon rakentamiseen. Rakentaminen oli kuitenkin jouduttu keskeyttämään teknisten ja bakteriologis-ten syiden vuoksi.
The ERDF aid was accordingly reduced pro rata to the eligible expenditure, to 62 784 ECU (440 011 FF). 
EAKR:n tuen määrä laski näin ollen samassa suhteessa kuin tukikelpoiset kustannukset eli 62 784 ecuun (440 011 FRF).
The French action programme for vulnerable zones is still in preparation. 
Ranskan pilaantumiselle alttiita alueita koskeva toimintaohjelma on vielä valmisteilla.
It should have been ready by 31 December 1995. 
Se olisi pitänyt saada valmiiksi 31. joulukuuta 1995 mennessä.
A programme for controlling pollution of agricultural origin (PMPOA) has been put in place and a map of the cantons that are ‘in structural surplus’ (more than 170 kg/ha of organic discharge) has been drawn up. 
Ranskassa on käynnistetty maataloudesta peräisin olevan pilaantumisen hallintaa koskeva ohjelma (PMPOA) ja laadittu kartta niistä hallintopiireistä, joissa esiintyy ”ra-kenteellista ylijäämää” (orgaanisia jätteitä yli 170 kg/ha).
It must be emphasised, however, that these statistics only take account of current discharges of organic waste in general, and nitrates in particular, without considering the hydrological sensitivity of the areas in question and without any study of the subject beforehand. 
On kuitenkin korostettava, että näissä tilastoissa otetaan yleisesti huomioon ainoastaan nykyiset orgaaniset jäte-päästöt ja erityisesti nitraattijätepäästöt; sen sijaan niissä ei tarkastella kyseisten alueiden vesien haavoittuvuutta eikä tästä aiheesta ole myöskään tehty tutkimusta.
In the case of the French Objective 2 OPs in particular, the Commission systematically excluded any urban water-treatment project and any investment of an agricultural nature, and also criticised the Member State for putting forward too many experimental projects. 
Erityisesti Ranskan tavoitteeseen 2 kuuluvien toimintaohjelmien osalta komissio jätti järjestelmällisesti niiden ulkopuolelle kaikki yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevat hankkeet ja kaikki maatalouteen liittyvät investoinnit ja arvosteli Ranskan esittämien koehankkeiden suurta määrää.
The draft single programming document (DOCUP) Objective 2 (period 1994-96) that was submitted by the Brittany region initially concentrated on two aspects and seven measures. 
Bretagnen esittämässä, tavoitteeseen 2 kuuluvassa yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevassa hankkeessa (ajanjakso 1994—1996) keskityttiin alun perin kahteen painopistealueeseen ja seitsemään toimenpiteeseen.
Under these circumstances the projects that received funding were very small and their expected impact in terms of environmental improvement was extremely slight. 
Tämän vuoksi rahoitetut hankkeet ovat erittäin pienimuotoisia ja niiden toteutumisen vaikutus ympäristön laadun paranemiseen on oletettavasti erittäin vähäinen.
The dispersal of ERDF funds over measures of varying types, combined with the low volume of the environmental projects financed by the ERDF within the region and the lack of a proper policy for publishing the results of the pilot experiments already funded, is contrary to the objectives which the Commission hoped to achieve with regard to water quality. 
EAKR:n määrärahojen sirotteleminen erilaisiin tukiin sekä EAKR:n tällä alueella rahoittamien ympäristöhankkeiden vähäisyys ja jo rahoitettujen koehankkeiden tuloksista tiedottamisen laiminlyöminen eivät edistä komission toivomien tavoitteiden saavuttamista vesien laadun parantamiseksi.
Sludge Directive 38. 
Lietedirektiivi 38.
The implementation of the sludge Directive is closely linked to the implementation of the UWWT Directive, since the increase in the number of sewage plants will result in an increase in the sludge produced. 
Lietedirektiivin täytäntöönpano liittyy läheisesti yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin täytäntöönpanoon, koska jätevedenpuhdistamojen määrän kasvu lisää syntyvän lietteen määrää.
Table 4 of the Technical Annex sets out the major implementing requirements to be met by the Member States. 
Teknisen liitteen taulukossa 4 esitetään tärkeimmät täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä.
According to a Commission survey in 1994(19), 6,5 Mio tonnes of sludge are produced each year in the EU. 
Komission vuonna 1994(19) laatiman katsauksen mukaan EU:ssa tuotetaan vuosittain 6,5 miljoonaa tonnia lietettä.
Around 40% of the sludge produced in the EU comes from 1,3% of the sewage plants, from the urban centres having more than 100 000 p.e. (see Table 9 of the Technical Annex). 
Noin 40 prosenttia EU:ssa tuotetusta lietteestä on peräisin 1,3 prosentista sellaisten asutuskeskusten jäteveden-puhdistamoja, joiden asukasvastineluku on yli 100 000 (katso teknisen liitteen taulukko 9).
It is therefore necessary for sewage plants in large urban centres to be improved technically so that they can produce treated sludge for organic fertiliser that is compatible with the terms defined by the Directive. 
Tämän vuoksi suurten asutuskeskusten jätevedenpuhdistamoja on parannettava teknisesti direktiivissä määriteltyjen ehtojen mukaisen, orgaanisena lannoitteena käytettävän puhdistetun lietteen tuottamiseksi.
Depending on the quality of the sludge produced by the sewage plant, it is either stored in selected landfills (40%), used in agriculture (37%) or incinerated (11%). 
Jätevedenpuhdistamossa tuotetun lietteen laadusta riippuen liete joko varastoidaan valituille kaatopaikoille (40 prosenttia), käytetään maanviljelyssä (37 prosenttia) tai poltetaan (11 prosenttia).
A part of it is dumped at sea (6%), which will be prohibited after 1998(20). 
Osa lietteestä upotetaan mereen (6 prosenttia); tämä on kiellettyä vuoden 1998 jälkeen(20).
Production is expected to reach 10,1 million tonnes/per year (15,5% increase) in the year 2005 due to the application of the UWWT Directive. 
Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin soveltamisen vuoksi lietteen tuotannon arvioidaan lisääntyvän 10,1 miljoonaan tonniin vuodessa (15,5 prosentin kasvu) vuonna 2005.
In many of the Member States the use of treated sludge in agriculture presents problems concerning its quantity or its quality, as defined by the Regulations. 
Puhdistamolietteen maatalouskäyttöön liittyy monissa jäsenvaltioissa ongelmia, jotka koskevat säädöksissä määriteltyjä määrällisiä ja laadullisia tekijöitä.
In Brittany (France) sludge is used in addition to chemical fertilisers, which is contrary to the objective of the Directive in terms of pollution limits. 
Bretagnessa (Ranska) lietettä käytetään kemiallisten lannoitteiden lisänä, mikä on pilaantumisen raja-arvojen kannalta direktiivin tavoitteiden vastaista.
Failure to implement efficiently the Envireg measure on the elimination of solid waste — for which only 25% of the appropriations allocated were used — has resulted in the deterioration of the solid waste situation on the island. 
Epäonnistuminen Envireg-aloitteeseen kuuluvassa kiinteän jätteen hävittämistä koskevassa toimenpiteessä (johon käytettiin ainoastaan 25 prosenttia myönnetyistä määrärahoista) on huonontanut kiinteän jätteen käsittely-tilannetta saarella.
This was also the case with a project in Portugal, where sludge was disposed of in the open, further increasing pollution. 
Näin on tapahtunut myös Portugalissa erään hankkeen yhteydessä, kun lietettä levitettiin maahan ja siten lisättiin ympäristön pilaantumista.
At the water treatment plant of Alviela in Portugal the untreated sludge was being disposed of close to the centre of an olive grove. 
Portugalissa sijaitsevalla Alvielan vedenpuhdista-molla käsittelemätön liete sijoitettiin lähes oliivilehdon keskelle.
The treatment plant received its waste water from a large industrial complex where there were tanneries and the water contained large quantities of mercury. 
Puhdistamon jätevedet ovat peräisin suuresta nahkateollisuuskompleksista, ja vedessä on erittäin paljon elohopeaa.
In Ireland only 15% of the total sludge produced was treated (32 000 tonnes in 1993). 
Irlannissa käsiteltiin ainoastaan 15 prosenttia tuotetun lietteen kokonaismäärästä (32 000 tonnia vuonna 1993).
About 50 % of the (19) ‘EWPCA: Final Report to the Commission (DG XI) on the Comparability of Quantitative Data on Waste Water Collection and Treatment’, April 1995. 
Noin 50 prosenttia käsittelemättömästä lietteestä (19) ”EWPCA: Final Report to the Commission (DG XI) on the Comparability of Quantitative Data on Waste Water Collection and Treatment”, huhtikuu 1995.
(20) Article 14 (3) of Directive 91/271/EEC (UWWT Directive). 
(20) Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/ 271/ETY 14 artiklan 3 kohta.
18.6.98 Official Journal of the European Communities C 191/11 EN untreated sludge was dumped at sea, aggravating the problems of coastal and marine pollution. 
18.6.98 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 191/11 FI upotetaan mereen, mikä pahentaa rannikoiden ja meren pilaantumisongelmaa.
In Galicia (Spain) and Corsica (France) sludge was also put in unsupervised and ill-prepared sites, with attendant risks to groundwater. 
Galiciassa (Espanjassa) ja Korsikassa liete sijoitetaan myös valvomattomiin ja huonosti soveltuviin paikkoihin, mikä on vaaraksi pohjavedelle.
The issue of the use of sludge in agriculture is still controversial. 
Lietteen käyttöä maanviljelyssä koskeva kysymys on edelleen kiistanalainen.
In some regions in the Member States, for example Saxony, its use in agriculture is forbidden for those farmers who participate in the ‘ecological agriculture programme’, and it is exported to other regions. 
Joidenkin jäsenvaltioiden alueilla, esimerkiksi Sachsenissa, lietteen käyttö maanviljelyssä on kielletty niiltä viljelijöiltä, jotka osallistuvat ”ekologisen maatalouden ohjelmaan”, ja liete viedään muille alueille.
In other cases where farmers are permitted to use sludge as a fertiliser, they are obliged to mention the fact when selling their produce. 
Siellä missä maanviljelijät saavat käyttää lietettä lannoitteena, heidän on mainittava siitä myydessään tuotteitaan.
That provokes a negative effect in the market and farmers are more reluctant to use treated sludge for fertiliser, even if it is offered free of charge. 
Tällä on kielteinen vaikutus markkinoihin ja viljelijät ovat entistä haluttomampia käyttämään käsiteltyä lietettä, vaikka sitä tarjottaisiin heille ilmaiseksi.
As with the nitrates Directive, the Commission has been able to complete some studies on this subject, but they have not been adequately publicised or exploited, neither at the Commission nor in the Member States. 
Samoin kuin nitraattidirektiivin yhteydessä komission yksiköt ja jäsenvaltiot eivät ole levittäneet ja hyödyntäneet riittävästi komission tästä aiheesta tekemiä tutkimuksia.
It has thus not been possible to demonstrate what the effects might be if farmers were to use sewage sludge as fertiliser. 
Niinpä ei ole voitu osoittaa, mitä mahdollisia vaikutuksia on sillä, että viljelijät käyttävät lietettä lan-noitteena.
The major part of the contributions from the EU budget in the form of environmental infrastructure projects are those of the Structural Funds, within which the largest part are the contributions by ERDF (8 421 Mio ECU). 
Suurin osa EU:n talousarviosta maksettavista ympäristön infrastruktuurihankkeisiin liittyvistä rahoitusosuuksista on rakennerahastojen määrärahoja, joista puolestaan suurin osa on peräisin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) (8421 miljoonaa ecua)(21).
Funds are also available from the Cohesion Fund (3791 Mio ECU) and the EAGGF Guidance appropriations (331 Mio ECU). 
Varoja on saatavissa myös koheesiorahastosta (3791 miljoonaa ecua)(19) ja EMOTR:n ohjausosaston määrärahoista (331 miljoonaa ecua)(19).
In addition, the European Social Fund (ESF) provides assistance for education and training on environmental aspects (692 Mio ECU)(21). 
Lisäksi Euroopan sosiaalirahasto (ESR) tukee ympäristökysymyksiä koskevaa opetusta ja koulutusta (692 miljoonalla eculla)(19).
Some assistance is also provided by the financial instrument for the environment (LIFE) for innovatory projects (292 Mio ECU). 
Jonkin verran tukea on myös saatavissa ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life) innovatiivisia hankkeita varten (292 miljoonaa ecua).
Exact data on the projects and expenditure involved in waste water treatment are generally not available, because Structural Funds contributions to these infrastructure projects are not identified in the various OPs. 
Tarkkoja tietoja jäteveden käsittelyyn liittyvistä hankkeista tai menoista ei yleensä ole saatavissa, koska rakennerahastojen näille infrastruktuurihankkeille myöntämiä rahoitusosuuksia ei ole määritelty eri toimintaohjelmissa.
Consequently the figures provided in Table 2 are global estimates at Community support framework (CSF) level. 
Siten taulukossa 2 esitetyt luvut ovat yhteisön tukikehyksen tasolla tehtyjä yleisarvioita.
The Court could find almost no financial data on environmental expenditure, especially in the field of waste water, in the fifth Annual Report of the Commission, where the first results of the reform of the Structural Funds are examined(22). 
Tilintarkastustuomioistuin ei juurikaan löytänyt ympäristömenoja koskevia rahoitustietoja varsinkaan jäteveden alalta komission viidennestä vuosittaisesta kertomuksesta, jossa tarkastellaan rakennerahastojen uudistuksen ensimmäisiä tuloksia(22).
The Seventh Report on the implementation of the Structural Funds contains some information, although it is neither systematic nor specific regarding waste water treatment, despite the importance of the policy and of the financial amounts involved. 
Rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskeva seitsemäs kertomus sisältää jonkin verran tietoja, vaikka ne eivät — jätevesipolitiikan tärkeydestä ja siihen liittyvien rahoitusmäärien suuruudesta huolimatta — olekaan jäteveden käsittelyn osalta järjestelmällisiä tai yksityiskohtaisia.
Cohesion Fund environment-related expenditure (see Table 3) from 1993-96 was approximately 1847 Mio ECU, representing 48,7% of the Fund’s resources. 
Koheesiorahaston ympäristöön liittyvät menot (katso taulukko 3) olivat vuosina 1993—1996 noin 1 847 miljoonaa ecua, eli 48,7 prosenttia rahaston varoista.
Commitments for water treatment projects for the same period were 1502 Mio ECU, being 39,6% of the Fund’s commitments for environmental purposes or 18,8% of the Fund’s total available resources. 
Jätevedenkäsittelyhankkeiden osalta määrärahoja sidottiin samalle ajanjaksolle 1 502 miljoonaa ecua, mikä vastaa 39,6:ta prosenttia rahaston ympäristöalan maksusitoumuksista ja 18,8:aa prosenttia rahaston käytettävissä olleista kokonaisvaroista.
(21) All figures provided cover the period from 1994-99, except for the Cohesion Fund and LIFE which cover 1993-96 and 1994-96 years respectively (see Tables 2 and 3). 
(21) Kaikki esitetyt luvut kattavat ajanjakson 1994—1999, lukuun ottamatta koheesiorahastoa, joka kattaa jakson 1993—1996, ja Life-rahoitusvälinettä, joka kattaa vuodet 1994—1996 (katso taulukot 2 ja 3).
(22) COM(95) 30 final, Brussels, 20 March 1995. 
(22) KOM(95)30 lopullinen, Bryssel, 20.3.1995.
C 191/12 Official Journal of the European Communities TABLE 3 Cohesion financial instrument and cohesion fund expenditure in the field of environment and waste water 18.6.98 EN treatment (years 1993-1996) (ECU) % (3:1) 32,07 50,91 55,67 40,60 39,64 18,77 Commitments Total (1) 2 009 173 906,00 837 365 911,00 322 819 330,00 621 608 384,00 3 790 967 531,00 4 217 142 548,00 8 008 110 079,00 Environment Total (2) 910 170 219,00 444 877 731,00 184 078 834,00 307 238 522,00 1 846 365 306,00 3 369 476 453,00 5 215 841 759,00 Payments % (2:1) 45,30 53,13 57,02 49,43 48,70 79,90 65,13 Total (3) 644 425 000,00 426 339 460,00 179 700 000,00 252 400 000,00 1 502 864 460,00 1 502 864 460,00 Waste water treatment Commitments Spain Greece Ireland Portugal Total environment Total transport Total (CFI and CF) Source: Cohesion Fund Annual Report years 1993/94/95/96. 
C 191/12 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti TAULUKKO 3 Koheesion rahoitusväline ja koheesiorahaston menot ympäristön ja jätevedenpuhdistuksen alalla (vuosina 1993—1996) 18.6.98 FI Maksusitoumukset Yhteensä (1) 2 009 173 906,00 837 365 911,00 322 819 330,00 621 608 384,00 3 790 967 531,00 4 217 142 548,00 8 008 110 079,00 Ympäristö Maksumäärärahat Yhteensä (2) 910 170 219,00 444 877 731,00 184 078 834,00 307 238 522,00 1 846 365 306,00 3 369 476 453,00 5 215 841 759,00 % (2:1) 45,30 53,13 57,02 49,43 48,70 79,90 65,13 Yhteensä (3) 644 425 000,00 426 339 460,00 179 700 000,00 252 400 000,00 1 502 864 460,00 1 502 864 460,00 Jätevedenpuhdistus Maksusitoumukset (ecua) % (3:1) Espanja Kreikka Irlanti Portugali Ympäristö yhteensä Liikenne yhteensä Yhteensä (koheesion rahoitusväline ja koheesiorahasto) Lähde: Koheesiorahaston vuosikertomus vuosilta 1993/94/95/96. 32,07 50,91 55,67 40,60 39,64 18,77 48.