natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They comprise partners from at least two participating Member States (or associated countries), generally the national PES, but also other actors such as employers’ organisations, trade unions or other regional associations. 
Kumppanit ovat peräisin vähintään kahdesta osallistuvasta jäsenvaltiosta (tai assosioituneesta maasta) ja edustavat yleensä kansallisia julkisia työvoimapalveluja, mutta mukana voi olla myös muita toimijoita, kuten työnantajajärjestöjä, ammattijärjestöjä tai muita alueellisia järjestöjä.
Under EaSI‐EURES, CBPs can apply for annual project funding for their activities. Box 8 provides an example of a CBP project funded by EaSI‐EURES. 
Laatikossa 8 on esimerkki raja‐aluekumppanuushankkeesta, jolle on myönnetty rahoitusta EaSI‐ohjelman Eures‐lohkosta.
35 Box 8 ‐ The Oberrhein cross border project – an example of longstanding and successful cooperation Source: http://www.interreg‐oberrhein.eu/ablage/. 
38 Laatikko 8 – Ylä‐Reinin raja‐aluehanke – esimerkki pitkäaikaisesta onnistuneesta yhteistyöstä Lähde: http://www.interreg‐oberrhein.eu/ablage/.
The EURES‐T Oberrhein CBP was established in 1999 and covers the regions of Baden and South Palatinat (DE), Alsace (FR) and Argovie, Bale, Bale city, Jura and Soleure cantons (CH). 
Ylä‐Reinin Eures‐raja‐aluekumppanuus perustettiin vuonna 1999. Se koskee seuraavia alueita ja kantoneita: Baden ja Etelä‐Pfalz (DE) ja Alsace (FR) sekä Aargau, Basel, Basel‐Stadt, Jura ja Solothurn (CH).
Some 93 300 daily commuters cross its borders, the second highest number of trans‐frontier workers in the EU. 
Rajan yli kulkevien työntekijöiden määrä on EU:n toiseksi suurin.
Cooperation between the public employment services, trade unions and employers associations of all three countries allows the facilitation of cross border employment. 
Kaikkien kolmen maan julkisten työvoimapalvelujen, ammattijärjestöjen ja työnantajajärjestöjen yhteistyö mahdollistaa sen, että työssäkäyntiä rajojen yli helpotetaan.
The Oberrhein cross border partnership project we reviewed was financed partly by EaSI‐EURES and addresses 8 of the 10 objectives stated in the annual call for proposals published by the Commission (projects need to address at least five objectives to be considered). 
Hanke kattaa komission julkaisemassa vuotuisessa ehdotuspyynnössä mainituista kymmenestä tavoitteesta kahdeksan (hankkeita voidaan harkita valittaviksi, jos ne kattavat ainakin viisi tavoitetta).
Objective 4 – One‐stop‐shop is a successful measure in Oberrhein: there are 3 EURES advisors attributed to this, who can be reached through telephone or email and provide answers to the questions of job‐seekers. 
Tavoite 4 – Keskitetty asiointipiste on Ylä‐Reinin alueella onnistuneesti toteutettu toimenpide. Hankkeeseen on osoitettu kolme Eures‐neuvojaa, joihin voi ottaa yhteyttä puhelimitse tai sähköpostitse ja jotka vastaavat työnhakijoiden kysymyksiin.
In 2016 there were 2 271 requests made to this service. 
Vuonna 2016 palvelu vastaanotti 2 271 tiedustelua.
Objective 5 requires the CBPs to design and implement innovative services. 
Tavoitteessa 5 edellytetään, että raja‐aluekumppanit suunnittelevat ja toteuttavat innovatiivisia palveluja.
In the case of Oberrhein CBP this took the form of supporting cross border apprenticeships, especially for the young French jobseeker to do his or her apprenticeship at a German company. 
Ylä‐Reinin raja‐aluekumppanuuden tapauksessa tämä tehtiin tukemalla rajat ylittävää oppisopimuskoulutusta ja etenkin nuorten ranskalaisten työnhakijoiden mahdollisuuksia oppisopimuskoulutukseen saksalaisessa yrityksessä.
At the application stage, few projects define the intended quantitative results We reviewed 23 CBP projects (11 from 2015 and 12 from 201620), and our project assessment is contained in Annex II. 
39 Hakuvaiheessa vain harvoissa hankkeissa on määritelty tavoiteltavat määrälliset tavoitteet Tilintarkastustuomioistuin arvioi 23 raja‐aluekumppanuushanketta (joista 11 vuodelta 2015 ja 12 vuodelta 201620). Hankearviointi esitetään liitteessä II.
We found that the activities funded and approved by the Commission as part of an annual process, were often a repeat of the previous year’s activities. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission vuotuisen prosessin yhteydessä hyväksymissä rahoitetuissa toimissa oli useasti kyse edeltävän vuoden toimien toistamisesta.
The most common activities consisted of organizing conferences and job fairs, workshops, CV writing training courses, or language training. 
Suurin osa toimista koostui konferenssien ja työpaikkamessujen järjestämisestä, työpajoista, ansioluettelon laatimista koskevista kursseista tai kielikoulutuksesta.
More innovative solutions included using social media (Facebook, Linkedin, Twitter) or creating contacts with universities. 
Innovatiivisempia ratkaisuja olivat muun muassa sosiaalisen median (Facebook, Linkedin, Twitter) käyttö tai yhteyksien luominen yliopistoihin.
Such innovative solutions are rarely programmed. 
Tällaisia innovatiivisia ratkaisuja otettiin harvoin mukaan ohjelmaan.
We found that 21 project applications had a qualitative description of their situation, such as a description of mobility flows and the rationale of cross‐border mobility in the region. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että 21 hanke‐ehdotukseen sisältyi kuvaus lähtötilanteesta, esimerkiksi kuvaus liikkuvuusvirroista ja rajatylittävän liikkuvuuden toimintaperiaatteista alueella.
However only nine projects had defined a quantitative baseline, giving the numbers from which progress can be measured (Figure 7). 
Kuitenkin ainoastaan yhdeksässä hankkeessa oli määritelty määrälliset lähtötasot, jotta lukujen perusteella oli mahdollista mitata edistystä tietystä alkupisteestä (kaavio 7).
A further four projects in each year provided statistics that could have been used as a quantitative baseline against which to measure progress, but they were not used for this purpose. 
Neljässä muussa hankkeessa kummaltakin vuodelta esitettiin tilastoja, joita olisi voitu käyttää edistyksen mittaamisessa määrällisinä lähtötasoina.
36 20 The funding for these CBP projects reviewed amounted to 3.5 million euro in 2015 and 4.4 million euro in 2016. 
20 Näihin arvioituihin raja‐aluekumppanuushankkeisiin osoitettiin 3,5 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 4,4 miljoonaa euroa 2016.
Figure 7 ‐ Existence of baselines, against which progress can be measured Note: A quantitative baseline is a situation against which project results can be measured. 
Kaavio 7 – Lähtötasot, joihin edistymistä voidaan verrata Huom. Määrällinen lähtötaso edustaa tilannetta, johon nähden hankkeen tuloksia voidaan mitata.
A qualitative baseline only provides a description of the cross‐border situation but cannot be used for progress measurement. Source: ECA. 
Laadullinen lähtötaso tarjoaa vain kuvauksen rajatylittävän liikkuvuuden tilanteesta, eikä sen avulla voida mitata edistymistä. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
The grant agreement for projects requires the collection and submission of information “regarding the outputs and results of the actions”. 
Hankkeiden avustussopimuksissa vaaditaan, että toimien tuotoksista ja tuloksista kerätään ja esitetään tietoja.
Despite this, our review found that only 16 of the selected 23 projects had defined output targets (e.g. the number of participants at job fairs organised by the CBP project), and only nine projects had defined results (most commonly, the number of intended job placements). 
Tästä huolimatta tarkastuksessa ilmeni, että tarkastukseen valituista 23 hankkeesta vain 16:ssa oli määritelty tuotoksia koskevat tavoitearvot (esimerkiksi raja‐aluekumppanuushankkeen avulla järjestettyjen työpaikkamessujen osallistujamäärä) ja ainoastaan yhdeksässä hankkeessa oli määritelty tavoitellut tulokset (useimmiten: saavutettava työhönsijoittamisten määrä).
For some projects, there was no straightforward link between outputs and results, as output targets were set but expected results had not been defined. 
Joissakin hankkeissa tuotosten ja tulosten välillä ei ollut selkeää yhteyttä, sillä tuotoksille oli asetettu tavoitearvot, mutta odotettuja tuloksia ei ollut määritetty.
Between 2015 and 2016, we identified an improvement though in setting results targets, as in 2015, only 18 % of projects contained a results target, but in 2016, this had risen to 58 %. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tulosten tavoitearvojen osalta oli tapahtunut parannusta vuodesta 2015 vuoteen 2016, sillä vuonna 2015 vain 18 prosentissa hankkeista oli asetettu tulosten tavoitearvot, kun taas vuonna 2016 tällaisten hankkeiden osuus oli noussut 58 prosenttiin.
Box 9 presents the variable practices within the projects we assessed in terms of their design and performance monitoring. 
Laatikossa 9 kuvataan tarkastettujen hankkeiden suunnittelussa ja tuloksellisuusseurannassa sovellettuja erilaisia käytäntöjä.
37 Quantitative 2015 Quantitative 2016 Qualitative 2015 Qualitative 2016 Existence of baseline YES NO 12Number ofprojects 0 2 4 6 8 10 
40 Määrällinen 2015 Määrällinen 2016 Laadullinen 2015 Laadullinen 2016 Lähtötaso määritetty KYLLÄ EI Hankkeiden määrä 0 2 4 6 8 10 12
The EaSI monitoring system does not enable actual results from CBP projects to be aggregated at programme level The Commission monitors activities in CBP projects using a standard reporting template, which each project coordinator is required to complete. 
EaSI‐ohjelman seurantajärjestelmä ei mahdollista raja‐aluekumppanuushankkeiden tosiasiallisten tulosten aggregointia ohjelmatasolla Komissio seuraa raja‐aluekumppanuushankkeiden toimia vakioidulla raporttimallilla, joka jokaisen hankekoordinaattorin on täytettävä.
The report contains a qualitative and quantitative section. 
Raportti sisältää laadullisien ja määrällisen osion.
The quantitative part does not collect any outputs or results relevant to labour mobility. 
Määrälliseen osaan ei koota tietoja työvoiman liikkuvuuden kannalta oleellisista tuotoksista tai tuloksista.
The qualitative part of the report is used by many project coordinators to explain outputs and sometimes results, but as there is no requirement for such explanation, there is a lack of coherence and consistency which makes it difficult to aggregate outputs and results. 
Raportin laadullisessa osassa monet hankekoordinaattorit kuvaavat tuotoksia ja toisinaan tuloksia, mutta kuvaukset eivät ole pakollisia, joten ne eivät ole yhdenmukaisia ja johdonmukaisia, mikä vaikeuttaa tuotosten ja tulosten koostamista.
In 2016, the Commission introduced an additional reporting template for CBP projects. 
Komissio otti vuonna 2016 raja‐aluekumppanuushankkeiden yhteydessä käyttöön täydentävän raporttimallin.
The new template requires data which, as we found for the projects visited, were not retrievable because of newly solicited statistical classifications. 
Paikalla tarkastettujen hankkeiden osalta havaittiin, että uudessa mallissa vaaditaan tietoja, joita ei voida saada käyttöön viimeaikaisten tilastoluokitusmääräysten vuoksi.
Furthermore, some of the additional data requested for the new template does not originate from the CBP project itself, but from the monthly questionnaire the Commission addresses to all EURES advisors in the EU. 
Osaa uudessa mallissa vaadituista täydentävistä tiedoista ei myöskään ole mahdollista saada varsinaisesta raja‐aluekumppanuushankkeesta, vaan ne pohjautuvat kuukausittaiseen kyselyyn, jonka komissio osoittaa kaikille EU:n Eures‐ neuvojille.
Overall, the steps taken to improve the ex‐post monitoring require further refinement. 38 Box 9 ‐ Good and bad practices from the 23 EURES CBP projects From a poor practice The majority of projects only define outputs. 
Tämä heikentää hankekohtaisen raportoinnin luotettavuutta, sillä tiedot eivät 41 Laatikko 9 – Eures‐lohkon 23 raja‐aluekumppanuushankkeessa sovellettuja hyviä ja huonoja käytäntöjä Huonosta käytännöstä Valtaosassa hankkeista määriteltiin ainoastaan tuotokset.
For instance EURADRIA, a cross‐border cooperation between Italy, Slovenia and Croatia, did not define any quantitative baseline (current status), nor provide a target for results (i.e. job placements), nor measure the results of the project (placements, jobs found). 
Esimerkiksi EURADRIA‐hankkeessa, jossa on kyse Italian, Slovenian ja Kroatian välisestä rajatylittävästä yhteistyöstä, ei määritelty määrällistä lähtötasoa (nykytilanne) eikä esitetty tulosten tavoitearvoa (kuten työhönsijoittamisten määrää) eikä myöskään mitattu tuloksia (työhönsijoittaminen / löydetyt työpaikat).
The project however provided figures on outputs, such as number of participants in conferences, or workshops. ... to a good practice Some smaller cross‐border cooperation, for instance the one between Denmark and Sweden (Oresund), identify more targeted actions, are able to provide figures on baselines, targets and results of the project on the number of job placements. 
Hankkeessa kuitenkin esitettiin tuotoksia koskevia lukuja, kuten konferenssien tai työpajojen osallistujamäärät. ... hyvään käytäntöön Eräissä pienemmissä rajatylittävissä yhteistyöhankkeissa esimerkiksi Tanskan ja Ruotsin välillä (Öresund) yksilöidään kohdennetumpia toimia ja kyetään antamaan lähtötasoja, tavoitearvoja, tuloksia (työhönsijoittamista) koskevat luvut. perustu hanketoimiin.
The Commission aims to make the EURES Job mobility portal a true European placement and recruitment tool, but this will be challenging to achieve The EURES portal enables jobseekers to find information on labour markets in other Member States, and access job vacancies from all the EU and EFTA countries through the EURES Job mobility portal. 
Komissio aikoo tehdä ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaalista todellisen eurooppalaisen työhönsijoittamis‐ ja rekrytointivälineen, mutta tavoitteen saavuttaminen on haasteellista Työntekijät voivat Eures‐portaalin avulla saada tietoa muiden jäsenvaltioiden työmarkkinoista ja perehtyä ammatillisen liikkuvuuden Eures‐ portaalin kautta työpaikkailmoituksiin kaikista EU‐ ja EFTA‐maista.
Similarly, it allows employers to advertise their vacancies to jobseekers in other countries. 
Vastaavasti työnantajat voivat sen kautta ilmoittaa vapaista työpaikoista muissa maissa oleville työnhakijoille.
The portal is maintained by the Commission21. 
Portaalia ylläpitää komissio21.
Coverage of available job opportunities through the EURES Job mobility portal is low With its reform proposal for EURES in 2016 (Regulation (EU) 2016/589), the Commission stated that “in order to promote freedom of movement for workers, all job vacancies made publicly available through PES and other EURES Members ... , should be published on the EURES portal.” 
Ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaali sisältää vain pienen osan tarjolla olevista työpaikoista Eures‐portaalin uudistusehdotuksessa vuonna 2016 (asetus (EU) 2016/589) komissio totesi, että ”työvoiman vapaan liikkuvuuden edistämiseksi kaikkien julkisten työvoimapalveluiden ja muiden Eures‐jäsenten ... välityksellä yleisön saataville asetetut avoimet työpaikat olisi julkistettava Eures‐portaalissa.”
An “incomplete pool of vacancies accessible at EU level” was one of the key limitations of EURES identified in 2014 by the Commission. 
Komissio havaitsi vuonna 2014 yhdeksi Eures‐portaalin keskeiseksi puutteeksi sen, että EU:n tasolla käytettävissä oleva avointen työpaikkojen ja ansioluetteloiden reservi oli epätäydellinen.
Survey data provided to us by National Coordination Offices indicates that in 11 Member States, over 90 % of PES vacancies were also placed on the EURES Job mobility portal in 2016. 
Kansallisten koordinointitoimistojen tilintarkastustuomioistuimen kyselyssä antamat tiedot viittaavat siihen, että 11 jäsenvaltiossa yli 90 prosenttia julkisissa työvoimapalveluissa tarjolla olevista työpaikoista oli vuonna 2016 nähtävissä myös ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaalissa.
In contrast, four Member States placed less than 20 % as can be seen in Figure 8. 
Sitä vastoin neljässä jäsenvaltiossa vastaava Eures‐portaalissa julkaistujen työpaikkojen osuus jäi alle 20 prosentin. Tämä käy ilmi kaaviosta 8.
Overall, a significant proportion of national PES vacancies are not being posted on the EURES Job mobility portal. 
Ylipäätään merkittävää osuutta julkisissa työvoimapalveluissa tarjolla olevista kansallisista työpaikkailmoituksista ei julkaista ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaalissa.
39 21 The costs for developing that portal for clearing job vacancies amounted to 5 million euro in 2016. 
21 42 Portaalin kehittämisestä työpaikkojen välittämistä varten aiheutui viiden miljoonan euron kulut vuonna 2016.
Figure 8 ‐ Percentage of national PES vacancies posted on the EURES portal in 2016 Note: The data originate from the Member States’ NCOs who responded to our survey. 
Kaavio 8 – EURES‐portaalissa julkaistujen julkisissa työvoimapalveluissa tarjolla olleiden kansallisten työpaikkailmoitusten osuus vuonna 2016 Huom. Tiedot ovat peräisin niiltä jäsenvaltioiden kansallisilta koordinointitoimistoilta, jotka vastasivat tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn.
Data was not available for Ireland, Germany, Spain, Poland and Romania. 
Irlantia, Saksaa, Espanjaa, Puolaa ja Romaniaa koskevat tiedot eivät ole saatavilla.
Some NCOs indicated technical issues, such as the double input of vacancies in national databases e.g. when one vacant post to be filled is published in several advertisements. 
Osa kansallisista koordinointitoimistoista toi esiin teknisiä ongelmia, kuten työpaikkailmoitusten syöttäminen kansallisiin tietokantoihin kahteen kertaan esimerkiksi silloin, kun tieto samasta täytettävästä työpaikasta julkaistaan useissa ilmoituksissa.
This may affect the reliability of the data reported. 
Tämä saattaa haitata raportoitujen tietojen paikkansapitävyyttä.
Source: ECA. We analysed the survey data provided by the NCOs to compare the proportion of national PES vacancies advertised on EURES between 2015 and 2016. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi kansallisilta koordinointitoimistoilta kyselyssä saamansa tiedot vertaillakseen Eures‐portaalissa julkaistujen julkisissa työvoimapalveluissa tarjolla olleiden kansallisten työpaikkailmoitusten osuutta vuosilta 2015 ja 2016.
For 13 Member States, the proportion was the same or had increased, but for nine Member States, the proportion had decreased. 
Kolmessatoista jäsenvaltiossa osuus oli entisellään tai se oli kasvanut, mutta yhdeksässä jäsenvaltiossa osuus oli pienentynyt.
It can be estimated from data included in Figure 9 that overall there was a 15 % reduction between 2015 and 2016 in the proportion of PES vacancies placed on the EURES Job mobility portal. 
Kaavion 9 tietojen perusteella voidaan kokonaisuutena katsoen arvioida, että julkisissa työvoimapalveluissa tarjolla olevista työpaikoista oli vuonna 2015 nähtävissä ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaalissa 15 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2016.
40 100% 90% 80% 70% 60% 50%%% % 40% 30% 20% 10% 0% 1% HU EL EE FI IT LV PT SE BG MT BE CZ AT SL CY LT CH LU NL UK DK HR 1 00 1 00 %1 00 1 00 %1 00 %1 00 1 00 %1 00 % 97% 96% 94% 88% 83% 62% 59% 42% 28% 22% 16% 11% 9% 
43 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 00% 00% 00% 00% 00% 00% 00% 00% 1 1 1 1 1 1 1 1 97% 96% 94% 88% 83% 62% 59% 42% 28% 22% 16% 11% 9% 1% HU EL EE FI IT LV PT SE BG MT BE CZ AT SL CY LT CH LU NL UK DK HR
Figure 9 ‐ Change in the proportion of national PES vacancies advertised on EURES portal between 2015 and 2016 Note: The data originate from the Member States’ NCOs who responded to our survey. 
Kaavio 9 – EURES‐portaalissa julkaistujen julkisissa työvoimapalveluissa tarjolla olleiden kansallisten työpaikkailmoitusten osuuden muutos vuodesta 2015 vuoteen 2016 Huom. Tiedot ovat peräisin niiltä jäsenvaltioiden kansallisilta koordinointitoimistoilta, jotka vastasivat tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn.
Regulation (EU) 2016/589 also allowed Member States to provide employers with the possibility to not publish a job vacancy on the EURES Job mobility portal, “... following an objective assessment by the employer of the requirements relating to the job in question, namely specific skills and competences required in order to adequately perform the job duties, on the basis of which the employer justifies not publishing the vacancy for those reasons alone.” 
Asetuksessa (EU) 2016/589 sallittiin myös se, että jäsenvaltiot tarjoavat työnantajille mahdollisuuden ”jättää avoin työpaikka julkistamatta Eures‐portaalissa tehtyään kyseiseen työhön liittyvistä vaatimuksista, kuten työtehtävien asianmukaisen hoitamisen edellyttämistä erityistaidoista ja ‐osaamisesta, objektiivisen arvioinnin, jonka perusteella asianomainen työnantaja perustelee avoimen paikan julkistamatta jättämisen edellä mainituista syistä”.
In the Member States we visited, this predominately explains why the number of job vacancies on EURES is significantly lower than on national PES job portals. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa tämä on ensisijainen syy siihen, miksi Eures‐portaalissa on merkittävästi vähemmän työpaikkailmoituksia kuin julkisten työvoimapalvelujen työpaikkaportaaleissa.
Employers can simply opt out of publishing their vacancies on EURES without any further justification being required. 
Työnantajat voivat yksinkertaisesti perusteluja esittämättä päättää jättää työpaikkailmoituksensa Eures‐portaalin ulkopuolelle.
But even if the PES were to post all vacancies contained in their dedicated national database onto the EURES Job mobility portal, this would still only represent a small portion of all vacancies in the labour market. 
Vaikka julkiset työvoimapalvelut julkaisisivat kaikki kansallisessa tietokannassa olevat avoimet työpaikat ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaalissa, kyse olisi yhä vain pienestä osasta kaikista työmarkkinoilla olevista avoimista työpaikoista.
For example in Luxembourg, the vacancies included in the national PES database represent only 18 % of all annual recruitments in the labour 41 20% 15% 10% 5% 0% ‐5% ‐10% ‐15% ‐20% ‐2% ‐1% BG HR AT EE FI IT LV PT SE EL LU MT CZ BE ‐1% 0% 0% NL ‐17% ‐17% ‐ ‐16% DK UK CH 10% CY ‐5% LT ‐3% SL HU 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 4% 13% 15% 15% 
Esimerkiksi Luxemburgissa kansallisen julkisen työvoimapalvelun tietokanta sisältää vain 18 prosenttia työmarkkinoiden 44 20% 15% 10% 5% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 15% 15% 13% 4% ‐5% ‐10% ‐15% ‐20% % NL DK ‐ ‐17% ‐17% ‐16% UK CH 10 CY LT SL HU BG HR AT EE FI IT LV PT SE EL LU MT CZ BE ‐5% ‐3% ‐2% ‐1% ‐1% 0% 0% kaikista vuosittaisista rekrytoinneista.
market. The vacancies from Luxemburgish employers placed on the EURES Job portal only represent 4 % of these annual recruitments. 
Luxemburgin työnantajien ammatillisen liikkuvuuden Eures‐portaalissa julkaisemat työpaikkailmoitukset vastaavat vain neljää prosenttia näistä vuosittaisista rekrytoinneista.
In a recent survey22 of those using at least one of 11 different EU websites for citizens dealing with skills and employment; only 36 % of the users stated they would be very likely to use EURES if seeking work in another country. 
Äskettäin tehdyssä kyselyssä22 ilmeni, että henkilöistä, jotka käyttävät vähintään yhtä 11:stä EU:n tietokannasta, jotka on tarkoitettu pätevyysvaatimuksista ja työllisyydestä kiinnostuneille kansalaisille, vain 36 prosenttia hyvin todennäköisesti käyttäisi Eures‐ portaalia, jos he etsisivät töitä toisesta maasta.
Further to that end‐user feedback, 10 of the 27 national NCOs who responded to our survey consider that EURES is less effective than their PES system as a job placement portal for job seekers or as a job portal for employers. 
Tämän loppukäyttäjiltä saadun palautteen lisäksi on selvinnyt, että tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn vastanneista 27 kansallisesta koordinointitoimistosta 10 katsoi, että Eures ei ole työnhakijoiden eikä työnantajien kannalta yhtä vaikuttava työhönsijoittamisportaali kuin julkisen työvoimapalvelun järjestelmä.