natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BOX 10 EXAMPLES OF WASTE MANAGEMENT TARIFFS WITH ELEMENTS TO ENCOURAGE RECYCLING In order to encourage recycling, some municipalities in Catalonia applied discounts to the waste management tariff paid by households based on home composting, use of collection centres or participation in awareness campaigns. 
20 Tämä koskee myös yksityishenkilöitä kaatopaikalla suoritettavan loppukäsittelyn osalta. LAATIKKO 10 ESIMERKKEJÄ KIERRÄTYKSEEN KANNUSTAVISTA JÄTEHUOLTOMAKSUISTA Tietyt katalonialaiset kunnat kannustivat kierrätykseen antamalla alennusta kotitalouksien maksamista jätehuoltomaksuista kotikompostoinnin, jätteiden keräyskeskusten tai tiedotuskampanjoihin osallistumisen perusteella.
The separate collection rate achieved by these municipalities (39 %) was higher than the one observed in municipalities not applying economic incentives (29 %). 
Näiden kuntien erilliskeräysaste (39 prosenttia) oli korkeampi kuin sellaisten kuntien aste, joissa ei sovellettu taloudellisia kannustimia (29 prosenttia).
Other municipalities in Catalonia took into account the proportion of waste landfilled when establishing the tariff to benefit the households of those municipalities with lower landfill rates. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Muut katalonialaiset kunnat ottivat kotitalouksilta veloittamissaan jätemaksuissa huomioon kaatopaikalle sijoitetun jätteen osuuden. Järjestelystä hyötyivät kotitaloudet sellaisissa kunnissa, joiden kaatopaikan käyttöaste oli muita kuntia alhaisempi. Erityiskertomus nro 20/2012 – Onko yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurihankkeiden rahoitus rakennetoimista vaikuttava tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet?
36 FIGURE 7 WASTE DISPOSAL TAX AND PERCENTAGE OF MUNICIPAL WASTE LANDFILLED IN 20091 100 % 90 % 80% 70% 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % RO-Nord-Est ES-Andalucía RO-Sud-Vest PT-Norte PT-LVT IT-Puglia ES-Catalonia 0% 0 5 10 15 20 25 Average waste disposal tax in euro per tonne landfilled 1 For ES-Andalucía and IT-Puglia data refer to 2008. 
100 % 90% 80% 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % RO – Koillis-Romania ES – Andalusia RO – Lounais-Romania PT – Pohjois-Portugali PT – Lissabon ja Vale do Tejo IT – Apulia 36 KAAVIO 7 JÄTTEIDEN LOPPUKÄSITTELYÄ KOSKEVA VERO JA KAATOPAIKALLE SIJOITETUN YHDYSKUNTAJÄTTEEN PROSENTUAALINEN OSUUS VUONNA 20091 ES – Katalonia 0% 0 5 10 15 20 25 Keskimääräinen jätteiden loppukäsittelyä koskeva vero euroissa kaatopaikalle sijoitettua jätetonnia kohti 1 Espanjan Andalusian ja Italian Apulian osalta tiedot koskevat vuotta 2008.
For RO-Nord-Est and RO-Sud-Vest the proportion of waste landfilled does not take into consideration waste not collected. 
Koillis-Romanian ja Lounais-Romanian alueiden osalta kaatopaikalle sijoitetun jätteen osuudessa ei oteta huomioon keräämätöntä jätettä.
For example, in 2010, if the separate collection rate reached a level between 50 % and 60 % a tax relief of 20 % was applied. 
Esimerkiksi jos vuonna 2010 erilliskeräyksessä saavutettiin 50–60 prosentin taso, verohelpotus oli 20 prosenttia.
However if separate collection was below 50 % (or 40 % depending on the number of inhabitants of the municipality) a penalty of an additional 5,16 euro/tonne was charged. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
Jos erilliskeräysaste jäi kuitenkin alle 50 prosentin (tai alle 40 prosentin kunnan asukasmäärästä riippuen) perittiin lisäksi sakko, joka oli 5,16 euroa tonnia kohti. Erityiskertomus nro 20/2012 – Onko yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurihankkeiden rahoitus rakennetoimista vaikuttava tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet?
Proportion of waste landfilled 
Kaatopaikalle sijoitetun jätteen osuus
Structural measures funding did not influence the implementation of information, administrative and economic supporting measures. 
Rakennetoimista peräisin oleva rahoitus ei vaikuttanut tiedotustoimien eikä hallinnollisten ja taloudellisten tukitoimenpiteiden toteuttamiseen.
The Commission required limited information on such instruments when deciding on the co-financing of waste management infrastructures: (a) for ERDF funding, the Court noted that 9 of the 10 operational programmes selected did not contain information regarding specific administrative measures nor any reference to waste disposal taxes or types of waste management tariffs paid by households (flat rate or based on ‘pay as you throw’ schemes); (b) even if each Cohesion Fund project was individually assessed and approved by the Commission during the 2000–06 programme period, the Court noted that the level of detail concerning supporting measures requested by the Commission from Member States did not in general ensure their existence before the granting of EU funding. 
Komissio vaati kyseisistä toimenpiteistä vähän tietoa päättäessään jätehuollon infrastruktuurien osarahoituksesta: a) Tilintarkastustuomioistuin pani merkille EAKR:n rahoituksen osalta, että yhdeksän tarkastettavaksi valituista 10 toimenpideohjelmasta ei sisältänyt tietoa erityisistä hallinnollisista toimenpiteistä eikä minkäänlaisia viitteitä jätekäsittelyveroista tai kotitalouksien maksamista jätehuoltomaksuista (kiinteämääräinen maksu tai ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmiin perustuva maksu). b) Vaikka komissio arvioi ja hyväksyi kunkin koheesiorahaston hankkeen yksitellen ohjelmakaudella 2000–2006, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio ei yleisesti ottaen vaatinut jäsenvaltioilta niin yksityiskohtaisia tietoja tukitoimenpiteistä, että tukitoimenpiteiden olemassaolo olisi voitu varmistaa ennen EU:n rahoituksen myöntämistä.
Implementation reports submitted by the sampled Member States to comply with the requirements set in EU waste directives contain some information on such supporting measures (information on landfill tax implementation, inspections, public information, etc.). 
Tukitoimenpiteistä annetaan jonkin verran tietoa täytäntöönpanokertomuksissa, joita otokseen poimitut jäsenvaltiot antoivat EU:n jätedirektiiveissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti (tietoa annetaan mm. kaatopaikkaveron täytäntöönpanosta, paikalla tehtävistä tarkastuksista ja julkisesta tiedotuksesta).
However, the Court did not note any link between the assessment of the implementation reports by DG Environment and the EU funding of waste management infrastructures which is the responsibility of DG Regional and Urban Policy: Member States not reporting to the Commission or providing incomplete reports benefit in the same way from structural measures funding for waste management infrastructures. 
Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan huomannut minkäänlaista yhteyttä täytäntöönpanokertomuksia koskevan ympäristöasioiden pääosaston arvioinnin ja alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston vastuulla olevan jätehuollon infrastruktuurien EU-rahoituksen välillä. Jäsenvaltiot, jotka eivät raportoineet komissiolle tai joiden kertomukset eivät olleet kattavia, hyötyvät samalla tavalla rakennetoimista peräisin olevasta jätehuollon infrastruktuurien rahoituksesta.
The lack of a link between EU funding and the existence of supporting instruments was especially significant in relation to the implementation of the ‘polluter pays principle’, which is one of the principles on which EU environmental policy is based21. 
EU:n rahoituksen ja tukitoimenpiteiden olemassaolon välisen yhteyden puuttuminen oli erityisen merkittävää, kun kyseessä oli ”saastuttaja maksaa” -periaatteen täytäntöönpano. Tämä periaate on yksi EU:n ympäristöpolitiikan perusperiaatteista21.
The 1975 waste directive established this principle22 which was then included in other specific directives on waste management, such as the landfill directive23. 
Periaate vahvistettiin vuonna 1975 annetussa jätedirektiivissä22 ja sisällytettiin sittemmin muihin jätehuoltoa koskeviin erityisdirektiiveihin, kuten kaatopaikkadirektiiviin23.
According to cohesion policy regulations and to Commission internal guidelines, EU financial support should take into consideration the implementation of the principle through differentiated rates of assistance24. 
Koheesiopolitiikkaa koskevien asetusten ja komission sisäisten ohjeiden mukaisesti tämän periaatteen täytäntöönpano olisi otettava EU:n rahoitustuessa huomioon tuen tason luokittelun kautta24.
21 Article 191(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (consolidated version). 
21 Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (konsolidoitu versio), 191 artiklan 2 kohta.
22 Article 15 of Directive 75/442/EEC, Article 15 of Directive 91/156/EEC, Article 15 of Directive 2006/12/EC and Article 14 of Directive 2008/98/EC. 
22 Direktiivi 75/442/ETY, 15 artikla; direktiivi 91/156/ETY, 15 artikla; direktiivi 2006/12/EY, 15 artikla, ja direktiivi 2008/98/EY, 14 artikla.
23 Article 10 of Directive 1999/31/EC. 
23 Direktiivi 1999/31/EY, 10 artikla.
24 Article 29 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds: ‘The contribution of the Funds shall be differentiated through the application of the polluter pays principle’. 
24 Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, 29 artikla: ”Rahastojen rahoitustuki luokitellaan [...] saastuttaja maksaa -periaatetta soveltamalla”.
Article 52 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999: ‘The contribution from the Funds may be modulated through the application of the polluter pays principle’. 
Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, 52 artikla: ”Rahastojen rahoitusosuutta voidaan mukauttaa [...] saastuttaja maksaa -periaatetta noudattaen”.
Article 55 of Regulation (EC) No 1083/2006: ‘In calculating the eligible expenditure on revenue-generating projects, the managing authority shall take account of the application of the polluter-pays principle’. 
Asetus (EY) N:o 1083/2006, 55 artikla: Hallintoviranomaisen on otettava tuloja tuottavien hankkeiden tukikelpoisten kustannusten laskelmassa huomioon saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen.
This principle of differentiated rates of assistance was further developed by the Commission during the 2000–06 period in a technical paper25 which established that ‘where the financing of a project includes a system of charges (such as low flat rate charges), which are not based on the actual consumption of resources and do not provide the necessary financial means to properly maintain the infrastructure nor to cover the operational costs and a large part of the depreciation costs, then the rate of assistance should be reduced’. 
Komissio jatkoi tukitason luokitteluperiaatteen kehittämistä kaudella 2000–2006 valmisteluasiakirjassa25, jossa todettiin, että tuen tasoa olisi alennettava, jos hankerahoitus pitää sisällään maksujärjestelmän (kuten alhaiset kiinteämääräiset maksut), joka ei perustu resurssien tosiasialliseen kuluttamiseen eikä tarjoa tarvittavia varoja, joiden avulla infrastruktuuria ylläpidettäisiin asianmukaisesti tai katettaisiin toimintakulut ja suuri osa arvon alentumisesta aiheutuneista kustannuksista.
In these cases, the proposed rate of assistance should normally be as set out in column 5 of Annex IV. 
Näiden tapausten osalta ehdotettujen tukitasojen olisi tavallisesti oltava liitteessä IV olevassa sarakkeessa 5 esitettyjen tukitasojen mukaisia.
The Court noted that although for the selected infrastructures, operating and depreciation costs were not covered by the waste management tariff charged to households, the Commission did not apply the principle of a differentiated rate of assistance by reducing the co-financing rate. 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että vaikka tarkastukseen valittujen infrastruktuurien kohdalla toimintakuluja ja arvon alentumisesta aiheutuvia kuluja ei ollut katettu kotitalouksilta veloitettavin jätehuol-tomaksuin, komissio ei soveltanut tukitasojen luokittelun periaatetta vähentämällä osarahoituksen tasoa.
As a result, in almost all the cases the co-financing rate granted was higher than the one that should have applied in accordance with the principle of differentiated rates of assistance (see Annex IV). 
Tästä seurasi, että myönnetyn osarahoituksen taso oli lähes kaikissa tapauksissa tukitason luokitteluperiaatteen mukaista tasoa korkeampi (ks. liite IV).
Some municipalities did not charge any waste management tariff to households. 
Tietyt kunnat eivät veloittaneet kotitalouksilta minkäänlaista jätehuoltomaksua.
Tariffs charged by municipalities to households for the management of waste varied significantly, even within each region (see Table 3). 
Kuntien kotitalouksilta veloittamat jätehuoltomaksut vaihtelivat jopa samalla alueella huomattavasti (ks. taulukko 3).
Dif-ferences, reaching in some cases up to 300 % within the same region, could not be solely explained by differences in the average income of households and their affordability level or in the cost of waste management among the municipalities sampled. 
Ero oli samalla alueella joissakin tapauksissa jopa 300 prosenttia, mitä ei voitu selittää pelkästään eroilla kotitalouksien keskituloissa ja taloudellisessa kantokyvyssä tai otokseen valittujen kuntien jätehuoltokulujen välillä.
25 ‘The new programming period 2000-2006: Technical paper 1 — Application of the polluter pays principle — Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations’ (6.12.1999). 
25 The new programming period 2000–2006: Technical paper 1 – Application of the polluter pays principle – Differentiating the rates of Community assistance for Structural Funds, Cohesion Fund and ISPA infrastructure operations (uusi ohjelmakausi 2000–2006: valmisteluasiakirja 1 – saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen – rakennerahastoille, koheesiorahastolle ja ISPA-infrastruktuuritoimille annetun yhteisön avun tason luokittelu) (6.12.1999).
Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 39 WEAKNESSES WERE NOTED IN THE EU WASTE REGULATORY FRAMEWORK AND EU GUIDELINES 61. 
Erityiskertomus nro 20/2012 – Onko yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurihankkeiden rahoitus rakennetoimista vaikuttava tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet? 39 JÄTTEITÄ KOSKEVASSA EU:N SÄÄNTELYKEHYKSESSÄ JA EU:N SUUNTAVIIVOISSA HAVAITTIIN PUUTTEITA 61.
The EU waste regulatory framework and EU guidelines can contribute to maximise the effectiveness of EU funding. 
Jätteitä koskevalla EU:n sääntelykehyksellä ja EU:n suuntaviivoilla voidaan edistää EU:n rahoituksen vaikuttavuuden maksimointia.
The Court noted weaknesses in this area. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tällä alueella puutteita.
The EU waste hierarchy contained in the waste directive indicates prevention as the first waste management option. 
Jätedirektiiviin sisältyvän EU:n jätehierarkian mukaan ensimmäinen jätehuollon vaihtoehdoista on jätteiden syntymisen ehkäiseminen.
The sixth environment action programme26 included an overall objective to substantially reduce waste generation and disposal. 
Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman26 yleistavoitteena on vähentää jätteiden tuottamista ja käsittelyä huomattavasti.
However, targets set in EU directives in the waste management field relate only to recycling, recovery and diversion of biodegradable waste from landfills and do not address prevention or reduction of waste (see paragraph 39). 
EU:n direktiiveissä asetetut jätehuoltotavoitteet koskevat kuitenkin ainoastaan kierrätystä, hyödyntämistä ja biohajoavan jätteen ohjautumista pois kaatopaikalta; tavoitteet eivät kata jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden vähentämistä (ks. kohta 39).
According to the landfill directive only waste that has been subject to treatment should be landfilled. 
Kaatopaikkadirektiivin mukaisesti kaatopaikalle saisi sijoittaa ainoastaan esikäsiteltyä jätettä.
However, the directive is not clear enough on what such treatment should consist of and whether treatment requires a reduction in the quantity of waste landfilled or only a reduction of its volume27. 
Direktiivi ei kuitenkaan ole tarpeeksi selkeä siltä osin, minkälaista esikäsittelyä vaaditaan ja vaaditaanko, että esikäsittelyn myötä vähenee kaatopaikalle sijoitetun jätteen määrä, vai riittääkö, että ainoastaan jätteen volyymi vähenee27.
This lack of clarity regarding the concept of treatment before landfilling has resulted in different strategies at national and/or regional level. 
Kaatopaikalle sijoittamista edeltävää käsittelyä koskevan käsitteen epäselvyys on johtanut erilaisiin strategioihin kansallisella ja/tai alueellisella tasolla.
One of the regions sampled focused, for example, on mechanical biological treatment plants, the performance of which in achieving the reduction of waste landfilled was not satisfactory. 
Yhdellä otokseen poimitulla alueella painopiste oli esimerkiksi mekaanisissa biologisissa käsittelylaitoksissa, joiden tuloksellisuus kaatopaikalle sijoitetun jätteen määrän vähentämisen näkökulmasta ei ollut tyydyttävää.
In two other regions, when high levels of separate collection were achieved, waste was considered as having been treated and could be taken to the landfill directly (see paragraphs 28 and 44). 
Kun kahdella muulla alueella päästiin erilliskeräyksen osalta korkealle tasolle, jäte katsottiin esikäsitellyksi ja se voitiin viedä suoraan kaatopaikalle (ks. kohdat 28 ja 44).
26 Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the sixth environment action programme of the European Community (COM(2001) 31 final). 
26 Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kuudes ympäristöä koskeva Euroopan yhteisön toimintaohjelma” (KOM/2001/0031 lopullinen).
27 Article 6(a) of Directive 1999/31/EC stipulates that ‘by reducing the quantity of the waste or the hazards to human health or the environment’, while Article 2(h) stipulates that ‘to reduce its volume or hazardous nature, facilitate its handling or enhance recovery’. Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
27 Direktiivin 1999/31/EY 6 artiklan a alakohdassa säädetään, että ”jätteen määrää [englanninkielisessä versiossa ’amount’ eli ’määrä’] tai ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvaa vaaraa” vähennetään, kun taas 2 artiklan h alakohdassa säädetään seuraavaa: ”määrän [englanninkielisessä versiossa ’volume’ eli ’volyymi’] tai vaarallisuuden vähentämiseksi, sen käsittelyn helpottamiseksi tai sen hyödyntämisen tehostamiseksi”. Erityiskertomus nro 20/2012 – Onko yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurihankkeiden rahoitus rakennetoimista vaikuttava tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet?
40 LACK OF EU QUALITY STANDARDS FOR COMPOST 66. 
40 EU:LLA EI OLE KOMPOSTOINTIIN SOVELLETTAVIA LAATUSTANDARDEJA 66.
The EU co-financed composting and anaerobic digestion plants in all eight regions sampled. 
EU osarahoitti kompostointilaitoksia ja anaerobisia mädätyslaitoksia kaikilla otokseen poimituilla kahdeksalla alueella.
However, at the time of the audit four of the regions reviewed lacked any quality standards for compost. 
Tarkastuksen aikaan neljällä tarkastetulla alueella ei kuitenkaan ollut kompostointiin sovellettavia laatustandardeja.
In the four remaining regions, the admissible concentration levels of heavy metals varied significantly (see paragraph 52). 
Neljällä muulla alueella sallitut raskasmetalli-pitoisuustasot vaihtelivat huomattavasti (ks. kohta 52).
The fact that quality standards for compost at national/regional level either did not exist or if they existed, varied significantly, hampered the development of a compost market, making it difficult for plant operators to sell the compost produced. 
Kompostimarkkinoiden kehitystä haittasi, että kompostointiin sovellettavia laatustandardeja ei ollut kansallisella/alueellisella tasolla tai että näiden standardien välillä oli merkittäviä eroja. Tästä seurasi, että laitosten toiminnanharjoittajien oli vaikea myydä tuotettua kompostia.
There are no EU compost quality standards. 
EU:lla ei ole kompostointia koskevia laatustandardeja.
The EU has neither provided any guidelines to Member States as to how the closure and after-care costs should be estimated nor promoted any exchange of experiences among Member States in this area (see paragraphs 33 and 34). Special Report No 20/2012 – Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
EU ei ole antanut jäsenvaltioille suuntaviivoja, joista selviäisi, miten kaatopaikan sulkemista ja jälkihuoltoa koskevat kulut olisi arvioitava, eikä se ole kannustanut jäsenvaltioita alaa koskevaan kokemustenvaihtoon (ks. kohdat 33 ja 34). Erityiskertomus nro 20/2012 – Onko yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurihankkeiden rahoitus rakennetoimista vaikuttava tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet?
41 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 69. 
41 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 69.
In almost all the regions selected some improvements in the management of waste were observed, however the effectiveness of structural measures funding for municipal waste management infrastructures in helping Member States achieve EU waste policy objectives was hampered by the poor implementation of supporting measures and by weaknesses in EU rules and guidelines. 
Sellaisten yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurien rahoittamiseen tarkoitettujen rakennetoimien, joiden tarkoituksena oli auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet, vaikuttavuus kärsi kuitenkin tukitoimenpiteiden puutteellisesta täytäntöönpanosta sekä EU:n sääntöjen ja suuntaviivojen puutteista.
When assessing operational programmes or projects for which it had responsibility, the Commission did not encourage the implementation of supporting measures. 
Komissio ei kannustanut toteuttamaan tukitoimenpiteitä arvioidessaan sen vastuulla olevia toimenpideohjelmia tai hankkeita.
The success of the co-financed infrastructures depends on the existence of effective separate collection at source, which was often not the case. 
Osarahoitettujen infrastruktuurien onnistuminen riippuu siitä, onko jätteiden erilliskeräys jätteiden syntypaikalla vaikuttavaa. Usein se ei sitä ole.
Although all the regions sampled showed some improvements in the management of waste, only 25 % achieved EU waste policy objectives, mainly those who put supporting measures in place. PERFORMANCE OF MUNICIPAL WASTE MANAGEMENT INFRASTRUCTURES 70. 
Vaikka kaikilla otokseen poimituilla alueilla jätehuolto oli jonkin verran edistynyt, ainoastaan 25 prosenttia niistä saavutti EU:n jätepolitiikan tavoitteet. Tavoitteiden saavuttamisessa onnistuivat lähinnä alueet, jotka olivat toteuttaneet myös tukitoimenpiteitä.