natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 1991, when the reform proposals were published, the European farmersŐ organisations (COPA and Cogeca) predicted that in 1997 farmers would have an average income loss per work unit of almost 40 % by comparison with 1991. 
4.30 Kun uudistusta koskevat ehdotukset julkistettiin vuonna 1991, Euroopan maanviljelijiden jrjestt (EU-maiden tuottajajrjestjen keskusjrjest Copa ja EU-maiden maatalouden osuus-toimintajrjestjen keskusjrjest Cogeca) ennustivat, ett vuonna 1997 viljelijiden keskimrinen tyyksikkkohtainen tulonmenetys olisi lhes 40 prosenttia vuoteen 1991 verrattuna.
This would indeed have aggravated the cereal sectorŐs situation, as its income was already the lowest within the agricultural sector (30). 
Tm olisi todella heikentnyt vilja-alan tilannetta, koska alan maataloustulot olivat jo entuudestaan maatalousalan pienimmt (30).
Graph 4 shows that in 1995 the family farm income per working unit in the cereals sector increased by 95 % by comparison with the prereform 1990 to 1992 period. 
Kaaviosta 4 ky ilmi, ett vuonna 1995 vilja-alalta kertyvt perhekohtaiset maataloustulot tyyksikk kohti kasvoivat 95 prosenttia uudistusta edeltneen ajanjakson (1990Ń1992) vlisen aikana kertyneisiin tuloihin verrattuna.
In cases where grain merchants and trading companies owned major cereal farms they made even more substantial gains. 
Suuria viljatiloja omistavat vilja-alan tukkukauppiaat ja myyntiyhtit saivat viel huomattavampaa voittoa.
Compensation in the cereals sector 4.31. The relative prosperity of the cereals sector is due to the introduction of area aid, known as compensatory payment, to compensate farmers for income losses attributable to the reduction in institutional prices. 
Korvaukset vilja-alalla 4.31 Suhteellinen vauraus vilja-alalla on pinta-alatuen muodossa maksetun korvauksen kyttn ottamisen ansiota.
Although the preamble of the Regulation provides that compensatory aid should compensate farmers for income losses resulting from the reduction in institutional prices, the intended compensation rates per tonne were fixed in the same Regulation without any reference having been made to income losses and institutional prices thereby leaving some uncertainties. 
Vaikka asianomaisen asetuksen johdanto-osassa sdetn, ett kyseisten korvausten avulla korvataan viljelijille aiheutuneet tulonmenetykset, jotka johtuvat virallisten hintojen laskusta, suunnitellut korvausmrt tonnia kohden vahvistettiin samassa asetuksessa viittaamatta kuitenkaan tulonmenetyksiin ja virallisiin hintoihin, mik aiheuttaa eptietoi-suutta.
However, it becomes clear from reports drawn up by the CouncilŐs Agrifin group in September 1991 (31) and July 1992 (32), that the rates were set at the level of the differences between the (28) Article 39(1)(b) of the EC Treaty. (29) Article 39(1)(a) of the EC Treaty. (30) Commission, FADN, Farm income results in the EU 1990-95. 
Neuvoston Agrifin-ryhmn syyskuussa 1991 (31) ja heinkuussa 1992 (32) laatimista kertomuksista ky kuitenkin ilmi, ett korvausmrt asetettiin tasolle, joka vastaa viljan interventio-(28) Euroopan yhteisn perustamissopimus, 39 artikla, 1 kohta, b ala-29 kohta. () Euroopan yhteisn perustamissopimus, 39 artikla, 1 kohta, a ala-30 kohta. () Komissio, maatalousalan tietoverkko (FADN), Farm income results in 31 the EU 1990Ń1995. )
(31) Council Document No 8156/91 of 19 September 1991. 
Neuvoston asiakirja N:o 8156/91, 19.9.1991. ( (32) Neuvoston asiakirja N:o 8188/92, 9.9.1992.
8.7.1999 EN Official Journal of the European Communities C 192/21 Graph 4 Change in family farm income per working unit and per type of farming for EU-12 in 1995 as compared to 1990 to 1992 (in percentage) 95 47 13 26 21 31 32 29 7 5 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% Source: Commission, FADN, Farm income results in the EU 1990 to 1995 (real 1995 ECU). average guaranteed price at which cereals were bought into intervention during the 1991/1992 marketing year (ECU 155/t) and the reduced target prices set by the Council for marketing years 1993/1994 at ECU 130/t, 1994/95 at ECU 120/t and 1995/1996 at ECU 110 ECU/t (33) (34). 
Tiedot on eritelty viljelymuodon perusteella. 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% Lhde: Komissio, maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN); maataloustuloja EU:ssa koskevat tiedot vuosilta 1990Ń1995 (vuoden 1995 ecuina). 95 47 13 26 21 31 32 29 7 5 ostoihin markkinointivuonna 1991/1992 sovellettujen keskimristen takuuhintojen (155 ecua tonnilta) ja neuvoston asettamien alennettujen tavoitehintojen, jotka olivat 130 ecua tonnilta markkinointivuonna 1993/1994, 120 ecua tonnilta markkinointivuonna 1994/1995 ja 110 ecua tonnilta markkinointivuonna 1995/1996, vlist erotusta (33) (34).
These target prices were meant to approximate the average of the market prices of the Member States. 
Niden tavoitehintojen oli tarkoitus vastata suunnilleen jsenvaltioissa vallitsevia keskimrisi markkinahintoja.
The above provisions imply the following: (a) compensatorypaymentswerenotmeanttocompensatefarm-ers according to individual market prices of each Member (33) The target price was abolished from the 1995/96 marketing year onwards, as it had become redundant; Council Regulation (EC) No State; otherwise, it would be difficult to defend the decoupled nature and thus comply with the WTO requirements (see paragraph 3.5(c)); (b) the payments neither sought to compensate for the impact of other factors, such as climatic conditions, increasing yields, currency movements, nor were they designed to compensate differences in income determined by farm size, soil quality and individual farming skills; (c) set-asidewastobecompensatedonlyatthelevelofthecom-pensation rate for cereals. 
4.32 Yll mainitut snnkset merkitsevt seuraavaa: a) Korvauksilla ei pyrit siihen, ett viljelijille maksettaisiin korvauksia kussakin jsenvaltiossa vallitsevien markkinahintojen (33) Tavoitehinnat poistettiin markkinointivuodesta 1995/1996 alkaen, koska niill ei en ollut merkityst.
As market prices did not fall as much as the difference between pre-reform intervention prices and new target prices (see paragraph 4.16), the ( 34 1528/95 of 29 June 1995 (OJ L 148, 30.6.1995, p. 
Neuvoston asetus (EY) N:o1528/95, annettu 29 pivn keskuuta 1995 (EYVL L148, 30.6.1995, s.
To obtain budgetary ecu, this figure had first to be converted with the ÔgreenŐ exchange rate applying to agricultural products into the national currency and then, reconverted with the official market exchange rate into ecu. 
Talousarviossa kytetty ecu saadaan muuntamalla annettu luku maataloustoutteisiin sovellettavaa ÓvihreÓ vaihtokurssia kytten kansalliseksi valuutaksi ja sen jlkeen virallista vaihtokurssia kytten takaisin ecuiksi.
(2) The estimated revenue after the reform is the quantities of cereals for each marketing year multiplied by the average producersŐ prices of the marketing year (unit values). 
(2) Arvioidut tulot uudistuksen jlkeen on laskettu siten, ett viljojen mr kunakin markkinointivuonna on kerrottu kyseisen markkinointivuoden keskimrisill tuottajahin-noilla (yksikkarvot).
(3) Expenditure per marketing year before currency effect and net of the special aid for silage. 
(3) Menot markkinointivuotta kohti, kun valuuttakurssien ja rehusta maksettavan tuen vaikutukset on otettu huomioon.
(4) Agrimonetary cost. 
(4) Maatalouden valuuttajrjestelmn liittyvt kustannukset.
Source: All basic data are from Eurostat or from the Commission, DG VI. amount of area aid finally paid was higher at a global level than the true amount of income loss in the cereals sector by about ECU 13 100 million (35) (see Table 8). 
Lhde: kaikki perustiedot ovat perisin Eurostatista tai komission posastolta VI. tojen ja uusien tavoitehintojen vlinen erotus (ks. kohta 4.16), maksetun pinta-alatuen mr oli lopultakin yleisesti ottaen noin 13 100 miljoonaa ecua suurempi kuin tulonmenetysten todelliset mrt vilja-alalla (35) (ks. taulukko 8).
The Court has already highlighted this phenomenon in its Annual Report concerning the financial year 1996 (36). 
Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tarkastellut tt ilmit vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1996 (36).
4.34. This does not mean that such payments in excess of income losses were irregular since the Regulation had not foreseen a mechanism to adjust the amounts of compensation paid to reflect actual market prices rather than the previously set target price. 
4.34 Tm ei merkitse sit, ett tulonmenetyksiin nhden liialliset maksut olisivat olleet snnnvastaisia, koska kyseisess asetuksessa ei ollut sdetty mekanismista, jonka avulla mukautettaisiin maksettujen korvausten mr vastaamaan todellisia markkinahintoja aiemmin asetetun tavoitehinnan sijasta.
Nevertheless, the levels of compensation paid in excess of actual income losses account for the greater part of the increase in the cereal budget. 4.35. 
Vilja-alan talousarvion paisuminen johtuu kuitenkin posin siit, ett maksettujen korvausten taso ylitt todellisten tulonmenetysten mrn.
As all other factors influencing farm income from cereals could be eliminated (see paragraphs 4.32(b) and (c)), a calculation to determine whether area aid compensated for the losses for (35) The Commission estimates an even higher over-compensation of about ECU 17 000 million. Indeed the Commission has estimated for the four year period 1993/1994 to 1996/1997 an over-compensation of ECU 8 500 million to which it is necessary to add the abolition of the co-reponsability levy effect representing, for the five year period 1993/94 to 1997/98, another ECU 8 500 million (see replies of the Commission). 
4.35 Tehty laskelma sen selvittmiseksi, korvattiinko pinta-alatuella ne menetykset, jotka sen avulla oli tarkoitus korvata, voitiin rajoittaa koskemaan hintojen alentamisesta johtuvia markki-(35) Komission arvio on vielkin suurempi: sen mukaan tukea olisi maksettu liikaa noin 17 000 miljoonaa ecua. Komissio on arvioinut, ett tukea maksettiin neljn markkinointivuoden (1993/1994Ń 1996/1997) aikana liikaa 8 500 miljoonan ecun arvosta. Thn mrn on listtv yhteisvastuumaksujen lakkauttamisen vaikutukset, jotka viiden markkinointivuoden (1993/1994Ń1997/1998) aikana vastasivat nekin 8 500 miljoonaa ecua (ks. komission vastaukset).
The amendment to Council Regulation (EEC) No 1765/92 proposed in the CommissionŐs Agenda 2000 no longer uses the term Ôcompensatory paymentŐ, but merely area-aid payments. 
4.36 Komission Agenda 2000 -asiakirjaan liittyvss ehdotuksessa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta ei en kytet termi ÓkorvausÓ vaan siin mainitaan ainoastaan pinta-alatuki.
The compensation rate of these payments has been fixed at half of the value of the reduction in the intervention price once the ÔcruiseŐ period has ended. 
Niden korvausten mr on vahvistettu tasolle, joka vastaa puolta interventiohinnoissa tapahtuneesta laskusta varsinaisen soveltamiskauden lopussa.
Distribution of income from cereal growing 4.37. The concept of compensation was based on historical base areas, historical average yields, a single historical average intervention price and a single target price for all cereals fixed for the three-year transitional period. 
Viljantuotannosta saatavien tulojen jakautuminen 4.37 Korvauksen ksite perustui vanhoihin perusviljelyaloihin, vanhoihin keskimrisiin tuotoksiin, yhteniseen vanhaan keskimriseen interventiohintaan ja yhteniseen tavoitehintaan, jotka vahvistettiin kaikkien viljalajien osalta kolmen vuoden siirtymkauden ajaksi.
It is evident that a compensation system which does not differentiate support according to farm size or yield does nothing to improve the position of smaller producers in the cereals sector. The influence of market prices 4.38. 
On selv, ett korvausjrjestelm, jossa tukea ei eriytet tilakoon tai tuotoksen perusteella, ei paranna pientuottajien asemaa vilja-alalla.
As market prices stayed generally above the new target price, Member States received more compensation than was justified by the actual losses attributable to price reductions. 
Markkinahintojen vaikutukset 4.38 Koska markkinahinnat pysyivt yleens uuden tavoitehinnan ylpuolella, jsenvaltiot saivat enemmn korvauksia kuin hintojen alenemisesta aiheutuneet todelliset menetykset olisivat edellyttneet.
The higher this difference was in a country, the more the farmers in this country benefited. For those countries which, immediately before the reform, were recipients of only small amounts of export refunds, storage and other interventions, the introduction of the new area aid resulted in an increase in their share of total EU budgetary expenditure on cereals (see Table 9). 
Mit suurempi niden hintojen vlinen erotus oli jossakin maassa, sit enemmn hytyivt siell toimivat viljelijt. Niiden maiden, jotka juuri ennen uudistusta saivat ainoastaan pieni mri vientitukea ja joissa varastointi ja muut interventiotoimet olivat vhisi, osuus viljoja koskevien EU:n talousarviomenojen kokonaismrst nousi uuden pinta-alatuen kyttn ottamisen seurauksena (ks.taulukko 9).
At the level of the individual farmer, it is clear that the new system was advantageous to farmers who were in a position to withhold their cereals from the market until prices reached their maximum. 
4.39 On selv, ett uusi jrjestelm oli edullinen niiden yksittisten viljelijiden kannalta, jotka saattoivat pit viljansa poissa markkinoilta kunnes hinnat nousivat korkeimmalle tasolleen.
This strategy may not always achieve its objective, but is encouraged when it is certain that area aid payments will be made at the beginning of the period. 
Tllaisella strategialla ei aina saavuteta haluttuja tavoitteita, mutta sen kyttn kannustetaan, kun on varmaa, ett pinta-alatukea maksetaan kauden alussa.
It is mainly the larger producers with sufficient financial means and private storage facilities who are in a position to benefit from such strategy. 
Tt strategiaa voivat hydynt lhinn suuret tuottajat, joilla on riittvsti varoja ja yksityist varastoin-titilaa.
4.40. Agenda 2000 suggests that the area-aid payments should be made later (January to March of the following year, instead of October to December of the harvest year) and that the monthly increments to the intervention price should be abolished. 
4.40 Agenda 2000:ssa ehdotetaan, ett pinta-alatuki maksettaisiin myhemmin (seuraavan vuoden tammikuun ja maaliskuun vlisen aikana eik kyseisen satovuoden lokakuun ja joulukuun vlisen aikana) ja ett interventiohintojen kuukausittaiset korotukset lakkautettaisiin.
On the other hand, when the market operates at intervention price levels, the lack of monthly increments results in increased intervention buying at the beginning of the intervention period (1 November). 
Toisaalta kuukausittaisten korotusten puuttuminen johtaisi interventio-ostojen lisntymiseen interventiokauden alussa (1. marraskuuta) silloin, kun markkinahinnat ovat interventiohintojen tasolla.
The influence of yields 4.41. According to Council Regulation (EEC) No 1765/92, the specific structural characteristics that influence yields are to be taken into account when farmers are compensated. 
Tuotosten vaikutus 4.41 Asetuksen (ETY) N:o 1765/92 mukaan tuotokseen vaikuttavat rakenteelliset erityispiirteet olisi otettava huomioon suoritettaessa korvauksia viljelijille.
Indeed, each Member State was allowed to use its own average yields. 
Jokaisen jsenvaltion annettiinkin soveltaa omaa keskimrist tuotostaan.
Regional characteristics were taken into account when Member States fixed their regionalisation plans, in which they established differentiated yields by region (37). 
Alueelliset piirteet otettiin huomioon, kun jsenvaltiot vahvistivat aluejakosuunnitel-mansa, joissa ne mrittelivt aluekohtaisesti eritellyt tuotokset (37).
4.42. Regulation (EEC) No 1765/92 did not require that this differentiation should lead to a redirection of funds to disadvantaged regions or States. 
4.42 Asetuksessa (ETY) N:o 1765/92 ei edellytetty, ett kyseinen erittely johtaisi varojen uudelleensuuntaamiseen epsuotuisassa asemassa oleville alueille tai valtioille.
On the contrary, it was intended that farmers in regions or States with traditionally higher yields should not be under-compensated by comparison with their counterparts in traditionally lower-yielding areas. 
Pinvastoin pyrittiin siihen, ett sellaisilla alueilla tai sellaisissa valtioissa toimiville viljelijille, joissa tuotokset ovat tavallisesti korkeammat kuin muualla, ei maksettaisi vhemmn korvauksia kuin sellaisten alueiden viljelijille, joilla tuotokset ovat tavallisesti alhaisemmat.
France alone introduced a factor which decreased yield differences between regions in its regionalisation plan. 
Ainoastaan Ranska otti aluejakosuunnitelmansa yhteydess kyttn tekijn, jolla pienennetn tuotoksiin liittyvi eroja eri alueiden vlill.
(37) The Court expressed some criticism in this regard in its Annual Report concerning the financial year 1996. 
(37) Tilintarkastustuomioistuin esitti tmnsuuntaista kritiikki vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1996.
Source: CommissionŐs financial reports 1993 and 1997. 
Lhde: Komission rahoituskertomukset vuosilta 1990Ń1997.
Table 9 Evolution of the expenditure for cereals from 1993 to 1997 for EU-12 by Member State and kind of expenditure B DK D EL E F IRL I L NL P UK TOTAL (million ECU) 
Taulukko 9 Vilja-alan menojen kehitys vuosina 1993Ń1997 jsenvaltioiden (EU-12) ja menon laadun mukaan eriteltyn B DK D EL E F IRL I L NL P UK YHTEENS (milj. ecua)
4.44. The 1992 reform offered Member States the option of establishing individual base areas. 
4.44 Vuoden 1992 uudistuksen yhteydess jsenvaltioille annettiin mahdollisuus mrt yksilllisist perusviljelyaloista.
In view of the administrative burden which such a system would entail, no Member State introduced it. 
Jrjestelmn olisi kuitenkin liittynyt sellainen hallinnollinen taakka, ettei mikn jsenvaltio ottanut sit kyttn.
This option has been withdrawn under Agenda 2000. 
Tt mahdollisuutta ei Agenda 2000:ssa en ole.
The influence of farm size 4.45. In its communication COM(91)100 final of 1 February 1991 the Commission concluded that the rising budgetary expenditure, devoted in large part to a small minority of farms, provided no solution to the problem of uneven distribution of farm incomes. 
Tilakoon vaikutus 4.45 Komissio ptteli 1. helmikuuta 1991 antamassaan tiedonannossa KOM(91) 100 (lopullinen), ett talousarviomenojen lisminen, joka suurelta osin koskee pient osaa tiloista, ei tuo ratkaisua maataloustulojen eptasaisen jakautumisen ongelmaan.
The reform did not change this situation either. 
Uudistuskaan ei muuttanut tilannetta tlt osin.
Indeed in 1995, almost 40 % of the compensatory payments were paid to less than 3 % of the beneficiaries. 
Vuonna 1995 lhes 40 prosenttia korvauksista suoritettiin alle 3 prosentille edunsaajista.
At the other end of the scale, small farmers with less than 5 ha, who represent 57 % of beneficiaries get only 4,5 % (see Graph 5). 
Toisessa ripss ovat pienviljelijt, jotka viljelevt alle 5: t hehtaaria ja joita on noin 57 prosenttia edunsaajista; heidn osuutensa korvauksista on vain 4,5 prosenttia (ks. kaavio 5).
In the United Kingdom, the Member State with the biggest farms, farms with 100 ha and more represent 17 % of total farms and get 66 % of the payments. 
Yhdistyneess kuningaskunnassa, miss maatilat ovat suurempia kuin muissa jsenvaltioissa, 17 prosenttia maatiloista on vhintn 100 hehtaarin suuruisia ja saa 66 prosenttia tuesta.
In Italy, 78% of farms have less that 5 ha but get only 20% of the aid. 
Italiassa 78 prosenttia tiloista on alle 5 hehtaarin suuruisia, mutta ne saavat ainoastaan 20 prosenttia tuesta.
Graph 5 Estimation of the concentration of cereals compensatory payments per holding size for EU-15 in 1995 (excluding the supplementary aid for durum wheat) 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 56,8 13,0 % of total cereal compensatory payments % of total number of holdings 14,1 22,3 38,6 4,5 4,5 8,1 10,6 7,9 5,6 5,9 5,1 2,9 less than 5 ha 5 to 10 ha 10 to 20 ha 20 to 30 ha Utilised agricultural area in hectares (ha) 30 to 50 ha 50 to 100 ha 100 ha and more Source: Eurostat, 1995 survey of the structure of agricultural holdings and DG VI, expenditure for harvest 1995. C 192/26 EN Official Journal of the European Communities 8.7.1999 4.46. 
Kaavio 5 Arvio viljojen osalta mynnettyjen korvausten keskittymisest tilakoon mukaan vuonna 1995 (EU-15) (lukuun ottamatta durumvehnlle mynnetty ylimrist tukea) 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 56,8 13,0 % kaikista korvauksista viljoille % tilojen kokonaismrst 14,1 22,3 38,6 4,5 4,5 8,1 10,6 7,9 5,6 5,9 5,1 2,9 alle 5 ha 5-10 ha 10-20 ha 20-30 ha Kytetty viljelyala hehtaareina (ha) 30-50 ha 50-100 ha yli 100 ha Lhde: Eurostat; maatilojen rakennetta koskevat tilastotiedot vuodelta 1995 sek posasto VI; menot vuoden 1995 osalta. C 192/26 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 8.7.1999 4.46 On itsestn selv, ett mit suurempi maatila on, sit korkeampia ovat markkinoilta ja pinta-alatuen ansiosta saatava tuotto.
The reform did not therefore fundamentally change the fact that large amounts of public money are spent on the largest farms (38). 
Uudistus ei nin ollen varsinaisesti muuttanut sit tosiasiaa, ett huomattavia mri julkisia varoja kytetn suurimpien maatilojen hyvksi (38).
It would appear that the only solution to this problem is to make area-aid payments degressive in relation to farm size. 
Vaikuttaa silt, ett ainoa ratkaisu thn ongelmaan olisi pinta-alatuen osuuden alentaminen asteittain tilakoon kasvaessa.
It should be noted, however, that such a system would be vulnerable to abuse, if large farms were broken down into smaller ones for the sole purpose of qualifying for higher amounts of aid. 
On kuitenkin huomattava, ett tllainen jrjestelm olisi altis vrinkytksille, jos suuria maatiloja jaettaisiin pienemmiksi ainoastaan, jotta voitaisiin saada enemmn tukea.
Value of agricultural land 4.47. A major determinant of wealth, and thus of standard of living, is the value of land owned by farmers. 
Maatalousmaan arvo 4.47 Viljelijiden omistaman maan arvo on keskeinen tekij mritettess vaurautta ja niin ollen elintasoa.
However, a scientific approach shows that the CAP reform may lead to an increase in the selling price of poor land and a decrease in that for good land (39). 
Tieteelliselt kannalta katsottuna nytt kuitenkin silt, ett yhteisen maatalouspolitiikan uudistus saattaa johtaa huonolaatuisen maan myyntihintojen nousuun ja alentaa hyvnlaatuisen maan myyntihintaa (39).
This is due to the fact that compensatory payments form a larger share of the income of farms with poor land and unreliable yields, and help farmers to overcome uncertainty concerning income to a relatively greater degree. 
Tm johtuu siit, ett korvaukset muodostavat tavallista suuremman osan huonolaatuista maata viljelevien ja vaihtelevia tuotoksia saavien viljelijiden tuloista, mik auttaa heit saamaan suhteellisesti paremman varmuuden tuloistaan.
CONCLUSION 5.1. During the transitional period cuts in internal prices and the latterŐs convergence with international prices rendered EU cereals relatively more competitive than other cereals on the world market and cereal substitutes on the internal market (see paragraph 4.13). 
PTELMT 5.1 Siirtymkauden aikana EU:ssa tuotetusta viljasta tuli jossakin mrin kilpailukykyisemp kuin muu maailmanmarkkinoilla myytv vilja tai sismarkkinoilla myytv viljan korvike (ks. kohta 4.13), kun sisisi hintoja alennettiin ja ne lhentyivt kansainvlisi hintoja.