natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also means that figures are not those actually realised and that outputs and results are reported too early or overstated (e.g. when projects are cancelled); (e) concerning Article 33, because of the wide variety of different type of projects, the Commission did not provide for relevant common output indicators. 
Tämä merkitsee myös, että luvut eivät kuvaa toteutuneita määriä ja että tuotoksista ja tuloksista raportoidaan liian varhaisessa vaiheessa tai ne ilmoitetaan liian suuriksi (esimerkiksi tapauksissa, joissa hankkeet perutaan). e) Kun otetaan huomioon, että 33 artiklaan liittyy lukuisia erityyppisiä hankkeita, komissio ei laatinut tarkoituksenmukaisia yleisiä tuotosindikaattoreita.
It is not reported what is actually financed. 
Siitä, mitä todellisuudessa rahoitetaan, ei raportoida.
These weaknesses consequently affect the Member State’s annual progress reports, in which the data is reported. 
Mainitut puutteet vaikuttavat puolestaan jäsenvaltioiden vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin, joissa tiedot raportoidaan.
The common indicators of these reports form the basis for the Commission’s ‘EU rural development monitoring data — synthesis reports’, a report requested by the Agricultural Council. 
Kertomusten yleiset indikaattorit muodostavat pohjan EU:n maaseudun kehittämisen seurantaa koskeville komission yhteen-vetokertomuksille, jotka esitetään maatalousneuvoston pyynnöstä.
The last report, relating to the years 2001 to 2003, was prepared in May 2005, focuses on financial implementation, and provides little monitoring data on outputs and results. 
Viimeisin, vuosia 2001–2003 koskenut kertomus, joka laadittiin toukokuussa 2005, keskittyi rahoituksen toteutukseen ja sisälsi vain vähän seurantatietoja tuotoksista ja tuloksista.
The report is not complete, as data for Objective 1 regions was not available. 
Kertomus ei ole kattava, sillä tavoitteeseen 1 kuuluvista alueista ei ollut tietoja.
It cannot be compared with the year 2000 because the Commission changed the indicators in 2001, and updated figures for the year 2000 are only partly available. 
Vertailu vuoteen 2000 ei ole mahdollista, koska komissio muutti indikaattoreitaan vuonna 2001, ja vuodelta 2000 on saatavissa vain hajanaisia päivitettyjä tietoja.
The weaknesses (see paragraph 58) also affect the evaluation reports. 
Puutteet (ks. kohta 58) liittyvät myös arviointikertomuksiin.
These are a series of evaluation questions, criteria and indicators developed by the Commission and required by the legal basis. 
Ne ovat komission kehittämiä arviointikysymys-, kriteeri-ja indikaattorikokonaisuuksia, joita oikeusperusta edellyttää.
The Court’s audit found that the majority of the questions are not answered by the evaluators because most of the questions, criteria and indicators are not pertinent, and when they are, that data is not reported or cannot be quantified. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että arvioijat eivät ole vastanneet useimpiin kysymyksiin, koska suurin osa kysymyksistä, kriteereistä ja indikaattoreista ei ole olennaisia, ja tapauksissa, joissa ne ovat olennaisia, tietoja ei raportoida tai voida ilmoittaa määrällisesti.
Monitoring and evaluation provides only limited information on where outputs, results and impacts are realised. 
Seurannan ja arvioinnin avulla saadaan vain rajallista tietoa siitä, missä tuotokset, tulokset ja vaikutukset on toteutettu.
Such information is necessary to analyse that the problems are addressed in those rural areas where the needs are highest. 
Nämä tiedot ovat tarpeen analysoitaessa, kohdentuvatko toimet tukea eniten tarvitsevien alueiden ongelmiin.
As such it is the logical completion of targeting and enables to measure the effectiveness of the support. 
Tiedot muodostavat sinällään loogisen jatkeen kohdentamiselle ja mahdollistavat tuen vaikuttavuuden mittaamisen.
58. (a) The following weaknesses were found: objectives at project and measure level, indicators and targets were generally found to be inadequately defined in the Member State programmes; Observation 7 Implementation by the Commission and the Member States of the monitoring and evaluation system does not provide adequate and reliable information about the outputs, results and impacts of RD investments. 
58. a) Tarkastuksen yhteydessä havaittiin seuraavat puutteet: Hanke-ja toimenpidetason tavoitteiden sekä indikaattoreiden ja kohteiden määrittely havaittiin yleisesti ottaen puutteelliseksi jäsenvaltioiden ohjelmien yhteydessä.
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/17 62. 
20.11.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 282/17 62.
For a number of years the Commission’s approach to sound financial management has been through the Activity-Based Management procedures. 
Komission lähestymistapa moitteettomaan varainhoitoon on useiden vuosien ajan perustunut toimintojohtamiseen.
This provides, at a global level, indicators on output and impact of rural development. 
Sen perusteella saadaan yleisellä tasolla selville maaseudun kehittämisen tuotoksia ja vaikutuksia koskevat indikaattorit.
These indicators, however, do not provide any insight in what was financed and what was achieved. 
Niiden avulla ei kuitenkaan saada minkäänlaista kuvaa siitä, mitä rahoitettiin ja mitä saavutettiin.
The output indicators describe the expected activities of the Commission and the only relevant impact indicator for the investment measures is rural development expenditure as share of total EAGGF expenditure. 
Tuotosindikaattorit kuvaavat komission odottamia toimintoja; ainoa investointitoimenpiteiden kannalta olennainen indikaattori on maaseudun kehittämismenojen osuus EMOTR:n menojen kokonaismäärästä.
The way in which the monitoring and evaluation system is implemented has led to a situation that reporting does not provide a reliable picture of the outputs, results and impacts of the RD investments. 
Seuranta-ja arviointijärjestelmän täytäntöönpanotapa on johtanut tilanteeseen, jossa raportoinnin avulla ei saada luotettavaa kuvaa maaseudun kehittämisinvestointien tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista.
It is not apparent what was financed (outputs), what was achieved (results, impacts) and how this contributed to addressing the problems of rural areas. 
Ei ole selvää, mitä rahoitettiin (tuotokset), mitä saavutettiin (tulokset, vaikutukset) ja miten toimet vaikuttivat maaseutualueiden ongelmien ratkaisemiseen.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 64. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 64.
The Court found that key information to answer the question of whether rural development investment measures effectively address the problems of rural areas was lacking. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että keskeiset tiedot, joiden perusteella olisi voitu määrittää, vastaavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin, puuttuivat.
Thus it could not be assessed what funds had contributed to achieve which objective. 
Näin ollen ei voitu arvioida, mitkä varat olivat vaikuttaneet minkin tavoitteen saavuttamiseen.
The non-availability of this information is partly due to the Rural Development Regulation which offers a wide range of measures aiming at broad objectives. 
Tietojen puuttuminen johtuu osittain maaseudun kehittämistä koskevasta asetuksesta, joka mahdollistaa useiden erityyppisten, tavoitekirjoltaan laajojen toimenpiteiden toteuttamisen.
Furthermore the Member State programmes did not set out clear strategies in order to address problems of rural areas (see paragraphs 16 to 18). to the balance between the two core objectives of the Regulation: that relating to the CAP and that aiming to reduce territorial imbalances. 66. The Regulation does not give a definition of rural areas, nor stipulates conditions which they should fulfil. 
Jäsenvaltioiden ohjelmiin ei myöskään sisältynyt selkeitä strategioita maaseudun ongelmiin vastaamiseksi (ks. kohdat 16–18). alueellisen lähestymistavan soveltaminen muiden rakennerahastojen tapaan (ks. kohdat 19–26). — Komission olisi seuraavan ohjelmakauden osalta maaseudun kehittämisohjelmia hyväksyessään varmistettava, että jäsenvaltiot ovat määrittäneet selkeät strategiat, jotka perustuvat erityistavoitteisiin ja joiden avulla voidaan arvioida investointien kustannusvaikuttavuutta.
Member States are not required to set out rural areas in their rural development programmes. 
Jäsenvaltioiden ei tarvitse määritellä maaseutualueita maaseudun kehittämistä koskevissa suunnitelmissaan.
There is a lack of effective conditions and selection procedures to target funds on the most needy geographical areas and beneficiaries (see paragraphs 29 to 34). — The Commission should for the next programming period ensure that when it adopts the rural development programmes Member States have identified clear strategies which relate to specific objectives and which will allow the assessment of the cost effectiveness relationship of the investments. 
Käytössä ei ole ehtoja ja valintamenettelyjä, joiden avulla varat voitaisiin kohdentaa tehokkaasti niitä eniten tarvitseville alueille ja edunsaajille (ks. kohdat 29–34). — Komission olisi vaikuttavuutta silmällä pitäen varmistettava, että jäsenvaltioiden ohjelmien yhteydessä varojen kohteet asetetaan prioriteettijärjestykseen tarpeiden perusteella.
Such prioritisation would benefit from a clearer identification of the most needy areas and beneficiaries. 67. the results and impacts of the investments. The Court identified that a significant part of the expenditure is implemented in areas which are not predominantly rural and that, when compared to the previous programming period, investment support for rural areas decreased significantly (see paragraphs 40 to 46). — When approving the rural development programmes the Commission should make sure that Member States have clearly justified in which areas investments are most needed. 
Menettely helpottuisi, jos tukea eniten tarvitsevat alueet ja edunsaajat yksilöitäisiin selkeästi. — Komission olisi maaseudun kehittämisohjelmia hyväksyessään varmistettava, että jäsenvaltiot ovat perustelleet selkeästi alat, joilla investointeja tarvitaan eniten. Asetuksessa ei määritellä maaseutualueita eikä myöskään 67. ja vaikutusten kohteena olevista alueista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että huomattava osa menoista kohdistuu alueille, jotka eivät ole pääasiallisesti maaseutualueita, ja että maaseutualueiden investointituen määrä on laskenut huomattavasti edelliseen ohjelmakauteen verrattuna (ks. kohdat 40–46).
The Commission has little information on the location of 68. reviewed on the spot it was found that establishing the effect is difficult but that factors which influenced positively the effectiveness were synergy with other projects and being located in rural areas (see paragraphs 47 to 53). 
Komissiolla on vain vähän tietoja investointien tulosten 68. kutusten osalta todettiin, että vaikutukset ovat vaikeasti havaittavissa, mutta vaikuttavuutta edistivät synergia muiden hankkeiden kanssa sekä hankkeiden sijainti maaseutualueilla (ks. kohdat 47–53). — Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita analysoimaan investointihankkeiden keskeisiä onnistumistekijöitä ja välittämään tietoa hyvistä käytännöistä.
69. vide the Commission and the Member States with sufficient and reliable information on outputs, results and impacts (see paragraphs 53 to 63). — The Commission should improve data collection and reporting in order to be better informed on the effectiveness of the investments. The system for monitoring and evaluation does not pro- 
Paikan päällä tarkastettujen hankkeiden tulosten ja vai-69. järjestelmän avulla riittävästi luotettavia tietoja tuotoksista, tuloksista ja vaikutuksista (ks. kohdat 53–63). Komissio ja jäsenvaltiot eivät saa seuranta-ja arviointi-— Komission olisi parannettava tiedonkeruuta ja raportointia pysyäkseen paremmin selvillä investointien vaikuttavuudesta.
C 282/18 EN Official Journal of the European Union 20.11.2006 ANNEX I LIST OF PROJECTS AUDITED IN THE MEMBER STATES Measure — Regulation (EC) No 1257/1999 Article 33 measures Ref. 
C 282/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.11.2006 LIITE I JÄSENVALTIOISSA TARKASTETUT HANKKEET Toimenpide – asetus (EY) N:o 1257/1999 Toimenpiteet, 33 artikla Viitenro 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Jäsenvaltio ja ohjelma Italia – Emilia-Romagna Italia – Emilia-Romagna Espanja – kansallinen toimenpideohjelma Espanja – kansallinen toimenpideohjelma Ranska – kansallinen maaseudun kehittämisohjelma Ranska – kansallinen maaseudun kehittämisohjelma Espanja – Katalonia Espanja – Katalonia Espanja – Katalonia Alankomaat – kansallinen maaseudun kehittämisohjelma Lyhyt hankekuvaus × × × × Maatalouskonehankinnat, tavoitteena kustannusten alentaminen Koneiden säilytysrakennusten rakentaminen, tavoitteena kustannusten alentaminen Investoinnin tukeminen (avustus, korkoja laina-tuki) pienellä perhetilalla, jonka karjakoko noin 15 lehmää Investoinnin tukeminen (avustus ja korkotuki) suhteellisen suuressa maito-osuuskunnassa (186 lehmää, maitokiintiö 1,2 miljoonaa kiloa) Laadunvalvonnan parantamiseen tähtäävät viini-osuuskunnan investoinnit Teurastamon hygieniaolosuhteiden parantamiseen ja valvontaan tähtäävät investoinnit Hygieniaolosuhteiden parantamiseen ja energiansäästöön tähtäävä tuotantoprosessin mukauttaminen yksityisessä yrityksessä Uuden tehtaan rakentaminen ja hygieniaolosuhteiden parantaminen mukauttamalla yksityisen yrityksen tuotantoprosessia Uuden tehtaan rakentaminen ja hygieniaolosuhteiden parantaminen mukauttamalla tuotantoprosessia tuottajaosuuskunnassa Luonnonsuojelualueella sijaitsevan 28,6 hehtaarin maatalousmaan ostaminen viljelijältä × × × × × × Maatilainvestoinnit Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen Maa-alueiden uusjako Kylien kunnostaminen ja kehittäminen sekä maaseutuperinnön suojeleminen ja säilyttäminen Maatalouden vesivarojen hoito Maatalouden kehittämiseen liittyvien maaseudun perusrakenteiden kehittäminen ja parantaminen
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/21 ANNEX II DEFINITIONS OF RURAL AREAS — BENCHMARKS USED FOR THE AUDIT 1. 
20.11.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 282/21 LIITE II MAASEUTUALUEEN MÄÄRITELMÄT – TARKASTUKSEN KRITEERIT 1.
Ex-Objective 5b areas With the date of effect of the Rural Development Regulation, 1 January 2000, Regulation (EEC) No 2052/88 (1) was repealed. 
Entiset tavoite 5b -alueet Maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 2000 asetus (ETY) N:o 2052/88 (1) kumottiin.
The latter defines in Article 1(5) Objective 5b as ‘promoting the development of rural areas’. 
Asetuksen (ETY) N:o 2052/88 1 artiklan 5 kohdan mukaan tavoite 5b edistää maaseutualueiden kehitystä.
Further on, Article 11 stipulates that areas eligible under Objective 5b shall be selected (...) taking into account in particular the degree to which they are rural in nature, the number of persons occupied in agriculture, their level of economic and agricultural development, the extent to which they are peripheral and their sensitivity to changes in the agricultural sector, especially in the context of reform of the common agricultural policy. 
Lisäksi 11 artiklassa säädetään, että tavoite 5b:n yhteydessä tukikelpoisten alueiden valinnassa otetaan huomioon erityisesti seuraavat tekijät: alueiden luontainen maaseutumaisuus, maanviljelyksen parissa työskentelevien henkilöiden lukumäärä, alueiden talouden ja maatalouden kehittyneisyys, alueiden syrjäisyys ja niiden herkkyys maatalousalan muutoksille etenkin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä.
For the 1994 to 1999 programme period, the Commission approved 83 zones following these criteria. 
Ohjelmakaudella 1994–1999 komissio hyväksyi 83 aluetta mainittujen kriteereiden perusteella.
The area thus affected by the Objective 5b programmes covered 26 % of the EU’s surface area and 9 % of its population. 
Tavoitteen 5b ohjelmien kohteena olleet alueet kattoivat näin ollen 26 prosenttia EU:n pinta-alasta ja 9 prosenttia sen väestöstä.
ESPON typology The focus of the final report of ESPON project 1.1.2 ‘Urban-rural relations in Europe’ is on whether the urban-rural divide is sensible, how this should be done and what the criteria should be, and whether it can be used for policy making. 
ESPON-luokittelu Kaupunki-ja maaseutualueiden välisiä suhteita Euroopassa koskeneen ESPON-hankkeen 1.1.2 loppuraportti keskittyy kaupunki-ja maaseutualueiden välisen jaon realistisuuteen sekä siihen, miten ja millaisin kriteerein jako olisi suoritettava ja voidaanko sen perusteella laatia toimintalinjoja.
The ESPON typology is based on two main dimensions, the degree of urban influence and the degree of human intervention. 
ESPON-luokittelu perustuu kahteen pääsuuntaukseen: kaupunkivaikutuksen määrään ja ihmisen toiminnan määrään.
Urban influence is defined according to population density and status of the leading urban centre of each NUTS III area. 
Kaupunkivaikutus määritellään asukastiheyden ja kunkin NUTS III -alueen johtavan kaupunkikeskuksen aseman perusteella.
The degree of human intervention was determined by the relative share of land cover according to the main land cover classes of the CORINE data set. 
Ihmisen toiminnan määrä yksilöidään luokittelun mukaan käytössä olevan maa-alan suhteellisen osuuden perusteella, CORINE-tiedoston pääasiallisia maa-alueita koskevan luokittelun mukaisesti.
The main classes are artificial surfaces, agricultural areas, and residual land cover. 
Pääluokat ovat: keinotekoiset peitteet, maata-lousalueet ja muut maa-alueet.
For the purpose of the audit, the first class (type one ‘high urban influence, high human intervention’) is considered as urban, classes two to five as medium and class six as rural. 
Tarkastuksen yhteydessä ensimmäinen luokka (tyyppi 1 ”korkea kaupunkivaikutus, paljon ihmistoimintaa”) määriteltiin kaupunkialueeksi, luokat 2–5 taajama-alueiksi ja luokka 6 maaseutualueeksi.
National definitions Because the variation of criteria applied by the Member State is very large, the different typologies as such defined are not comparable. 
Kansalliset määritelmät Jäsenvaltioiden soveltamien kriteereiden kirjo on hyvin laaja, joten kuvatun tyyppiset erilaiset luokittelut eivät ole keskenään vertailukelpoisia.
However, as part of project 1.1.2, ESPON has harmonised the national classifications by defining three classes depending on the country average. 
ESPON kuitenkin yhdenmukaisti kansalliset luokitukset osana hanketta 1.1.2 määrittämällä kolme luokkaa maan keskiarvon mukaan.
The result is a typology of relative rurality according to national definitions in three classes: low rurality (index below 90 of the country average), medium rurality (index between 90 and 110) and high rurality (index above 110). 
Tuloksena on suhteellista maaseutumaisuutta koskeva, kansallisiin määritelmiin perustuva kolmiosainen jaottelu: vähäinen maaseutumaisuus (indeksi alle 90 maan keskiarvoon nähden), keskitasoinen maaseutumaisuus (indeksi 90:n ja 110:n välillä) ja korkea maaseutumaisuus (indeksi yli 110).
OECD The OECD classification has three classes where NUTS III areas are labelled as urban if less than 15 % of its population live in LAU II areas with a population density below 150 inhabitants/km2. 
OECD OECD:n luokittelu on kolmijakoinen: NUTS III -alueet luokitellaan kaupunkialueiksi, mikäli alle 15 prosenttia väestöstä asuu LAU II -alueilla, joiden asukastiheys on alle 150 asukasta neliökilometrillä.
A NUTS III area is relatively rural if 15 to 50 % of its population live in LAU II areas with a population density below 150 inhabitants/km2, while it is rural if it is more than 50 %. 
NUTS III -alue on suhteellisen maaseutumainen, jos 15–50 prosenttia väestöstä asuu LAU II -alueilla, joiden asukastiheys on alle 150 asukasta neliökilometrillä; kyseessä on maaseutualue, jos LAU II -alueilla asuvan väestön osuus on yli 50 prosenttia.
(1) Council Regulation (EEC) No 2052/88 of 24 June 1988 on the tasks of the Structural Funds (OJ L 185, 15.7.1988, p. 
(1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2052/88, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1988, rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta (EYVL L 185, 15.7.1988, s.
C 282/22 EN Official Journal of the European Union ANNEX III EXAMPLES OF RESULTS AND IMPACTS OF PROJECTS REVIEWED Point 1 — Effects cannot always be identified In Brandenburg, under the Article 33 measure ‘renovation and development of villages and protection and preservation of the rural heritage’, a 31,5-meter-high steel viewing tower has been built, giving panoramic views over the Senftenberger See and surrounding area (see also Photo 1). 
C 282/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti LIITE III ESIMERKKEJÄ TARKASTETTUJEN HANKKEIDEN TULOKSISTA JA VAIKUTUKSISTA Kohta 1 – Vaikutukset eivät ole aina havaittavissa Brandenburgissa rakennettiin 33 artiklan toimenpiteen (kylien kunnostaminen ja kehittäminen sekä maaseutuperinnön suojeleminen ja säilyttäminen) yhteydessä 31,5 metrin korkuinen teräksinen näkötorni, josta avautuu näköala Senftenberger-järvelle ja lähialueille (ks. myös kuva 1).
The tower is an additional attraction for the area, but in the opinion of the auditors it is not an essential project. 
Torni on alueelle lisänähtävyys, mutta tarkastajien näkemyksen mukaan hanke ei ole olennainen.
If it had not been constructed the number of visitors would probably have been essentially the same. 
Alueella vierailevien ihmisten lukumäärä olisi todennäköisesti ollut suurin piirtein sama, vaikka tornia ei olisi rakennettu.
There is no evidence that this project, costing around 380 000 euro, develops the rural area effectively. 
Ei ole osoitusta siitä, että tämä kustannuksiltaan noin 380 000 euron suuruinen hanke kehittää maaseutualuetta vaikuttavasti.
The park authorities were able to provide statistics showing the number of overnight and day visitors. 
Puistoalueista vastaavat viranomaiset pystyivät toimittamaan tilastotietoja yöpyvistä ja päivän viipyvistä vie-railijoista.
The construction of the tower had no discernible impact on these figures, and in any event any trend could be due to other factors. 
Tornin rakentamisella ei ollut näkyvää vaikutusta mainittuihin lukuihin, ja mikä tahansa muutos saattaa selittyä muilla tekijöillä.
Thus the results and impact of the tower are very difficult to determine and quantify and it is early to assess the medium and long-term effects of the project. 
Tornin rakentamisen tulokset ja vaikutukset ovat siis erittäin vaikeasti määritettävissä tai määrällisesti arvioitavissa ja hankkeiden keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia on liian varhaista arvioida.
Point 2 — Projects are more effective when synergy takes place Example 1: Synergy with other instruments and objectives, part of a wider strategy The project concerned the purchase of agricultural land by the State under the Article 33 measure of reparcelling in the Netherlands (see also Photo 2). 
Kohta 2 – Synergia lisää hankkeiden vaikuttavuutta Esimerkki 1: Synergia muiden rahoitusvälineiden ja tavoitteiden kanssa osana laajempaa strategiaa Kyseessä oleva hanke liittyi Alankomaissa valtion suorittamaan maatalousmaan ostoon maa-alueiden uusjakoa koskevan 33 artiklan toimenpiteen perusteella (ks. myös kuva 2).
For this project, the parcels were purchased in the 1960s by the commune for building purposes, but now (with EU co-financing) bought by the State for nature development rather than for urbanisation. 
Kunta oli ostanut hankkeen kohteena olevat viljelylohkot 1960-luvulla rakennustarkoituksiin, mutta nyt valtio osti ne (EU:n osarahoituksella) pikemminkin luonto-kuin kaupunkialueiden kehittämiseksi.
Other EU co-financed projects were also implemented in the area, which has resulted in achieving at the same time the two main objectives of the RDP: nature development and sustainable development of agriculture. 
Alueella toteutettiin myös muita EU:n osarahoittamia hankkeita, joiden avulla on yhtäaikaisesti saavutettu maaseudun kehittämisen kaksi päätavoitetta: luontoalueiden kehittäminen ja maatalouden kestävä kehitys.