natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This significantly increases the risk that insufficient payment appropriations will be available for the final years of the MFF (see paragraphs 2.6-2.8). 
Tämä kasvattaa merkittävästi riskiä, että monivuotisen rahoituskehyksen loppuvuosina saatavilla olevat maksumäärärahat ovat riittämättömät (ks. kohdat 2.6–2.8).
The EU budget was made more flexible by increasing the Global Margin for Payments (GMP) and the amounts available for two special instruments, and by enhancing transfer possibilities between special instruments. 
2.54 EU:n talousarvion joustavuutta lisättiin kasvattamalla maksumäärärahojen liikkumavaraa ja kahden erityisrahoitusvälineen saatavilla olevia määriä sekä vahvistamalla erityisvälineiden välisiä siirtomahdollisuuksia.
The issue of whether or not to include special instruments within the payment appropriations ceiling remains unresolved (see paragraphs 2.9-2.12). 2.55. 
Kysymys siitä, olisiko erityisrahoitusvälineet sisällytettävä maksumäärärahojen enimmäismäärään, on edelleen ratkaisematta (ks. kohdat 2.9–2.12).
By end of 2017, the overall average absorption rate for the 2014-2020 MFF was even lower than in the corresponding year of the previous MFF (2010: 22 %). 
2.55 Vuoden 2017 loppuun mennessä kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen keskimääräinen käyttöaste oli vielä edellisen monivuotisen rahoituskehyksen vastaavaa vuot-takin alhaisempi (2010: 22%).
This was mainly due to the later closure of the previous MFF, the late adoption of legal acts, difficulties in implementing the new requirements for the current MFF, the change in the de-commitment rules from N+2 to N+3, and the administrative burden linked to overlaps between MFF periods. 
Tämä oli pääosin seurausta edellisen monivuotisen rahoituskehyksen myöhäisemmästä päättämisessä, viivästyksistä säädösten antamisessa, vaikeuksista nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen uusien vaatimusten soveltamisessa, vapauttamista koskevien sääntöjen muuttumisesta N+2:sta N+3:een sekä monivuotisten rahoituskehysten kausien päällekkäisyyden aiheuttamasta hallinnollisesta taakasta.
We highlighted the possible impact on project quality and the importance of a sufficiently stable legal framework (see paragraphs 2.13-2.19). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 4.10.2018 The Commission considers that the adjusted payment ceiling will be sufficient; see Commission reply to paragraph 2.8. 2.53. 
Tilintarkastustuomioistuin painotti mahdollisia vaikutuksia hankkeiden laatuun ja riittävän vakaan oikeudellisen kehyksen merkitystä (ks. kohdat 2.13–2.19). KOMISSION VASTAUKSET Komissio katsoo, että mukautettu maksujen enimmäismäärä on riittävä; ks. komission vastaus kohtaan 2.8.
2.54. The Commission has made a proposal to resolve the issue of special instruments in the MFF 2021-2027; see Commission reply to paragraph 2.12. 
2.54 Komissio on ehdottanut ratkaisua erityisvälineisiin liittyvään ongelmaan kauden 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä; ks. komission vastaus kohtaan 2.12.
An overlap between two periods is considered necessary given that many projects take several years to be implemented and that there will always be a start-up phase and wrapping up phase for any programming period. 
2.55 Kahden kauden päällekkäisyyden katsotaan olevan välttämätöntä, koska monien hankkeiden toteuttaminen kestää useita vuosia ja kaikilla ohjelmakausilla on aina käynnistysvaihe ja lopetusvaihe.
Therefore, the closure will always overlap with the subsequent period. 
Näin ollen lopetusvaihe on aina päällekkäinen seuraavan kauden kanssa.
The Commission refers to its replies under paragraphs 2.14 and 2.18. 
Komissio viittaa kohtiin 2.14 ja 2.18 antamiinsa vastauksiin.
The majority of Member States have absorbed most of the resources allocated to them (see paragraphs 2.20-2.22). 
Suurin osa jäsenvaltioista oli käyttänyt pääosan niille osoitetuista varoista (ks. kohdat 2.20–2.22).
2.57. Aid to non-EU countries makes increased use of alternative financing models which increase the complexity of existing financial structures (see paragraphs 2.23-2.27). 
2.57 EU:n ulkopuolisille maille myönnettävässä tuessa hyödynnetään yhä enemmän vaihtoehtoisia rahoitusmalleja, mikä lisää nykyisten rahoitusrakenteiden monimutkaisuutta (ks. kohdat 2.23–2.27).
EU funding for financial instruments has increased substantially. 
2.58 EU:n rahoitus rahoitusvälineille on lisääntynyt merkittävästi.
The closure of FISMs for the 2007-2013 MFF revealed problems in the Member States' reporting. 
Kauden 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen yhteistyössä hallinnoitavien rahoitusvälineiden päättäminen paljasti ongelmia jäsenvaltioiden raportoinnissa.
While reporting has been made more comprehensive under the 2014-2020 MFF requirements, the gap between the end of the reporting period and the corresponding report remains long (see paragraphs 2.28-2.39). 2.59. 
Raportoinnista tehtiin kattavampaa kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen vaatimuksilla, mutta aikaväli raportointikauden loppumisen ja asianomaisen kertomuksen välillä on edelleen liian pitkä (ks. kohdat 2.28–2.39).
The European Fund for Sustainable Development (EFSD) was created. 
2.59 Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) perustettiin.
Its governance model allows a broader range of partners to assume liabilities on behalf of the EU budget (see paragraphs 2.40-2.41). 
Sen hallinnointimalli mahdollistaa, että yhä useammat kumppanit voivat tehdä vastuusitoumuksia EU:n talousarvion osalta (ks. kohdat 2.40 ja 2.41).
2.60. The EU budget’s financial exposure continues to be significant, mainly in relation to outstanding commitments, the EU staff pension liability and other legal commitments as well as contingent liabilities in form of guarantees (see paragraphs 2.42-2.45). 
2.60 EU:n talousarvioon liittyy edelleen merkittävä taloudellinen riski, pääasiassa maksattamatta olevien sitoumusten, EU:n henkilöstön eläkevastuun ja muiden oikeudellisten sitoumusten osalta sekä takauksien muodossa olevien ehdollisten velkojen vuoksi (ks. kohdat 2.42–2.45).
It remains unclear whether adequate payment appropriations will be available to cover all the claims submitted for payment. 
2.61 On edelleen epävarmaa, riittävätkö saatavilla olevat maksumäärärahat kattamaan kaikki esitetyt maksupyynnöt. Komissio ei ole vielä laatinut kattavaa pitkän aikavälin ennustetta tukemaan seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvää päätöksentekoa (ks. kohdat 2.47–2.49).
Reporting requirements on financial instruments in 2007-2013 programmes were introduced mid-way of the programme implementation of 2007-2013. 
2.58 Rahoitusvälineitä koskevat raportointivaatimukset otettiin käyttöön kauden 2007–2013 ohjelmissa puolessavälissä ohjelmien täytäntöönpanoa.
Member States and the Commission have made significant efforts over the last years to improve the reporting process and quality of the data provided, as acknowledged by the ECA in its 2016 Annual report. 
Jäsenvaltiot ja komissio ovat viime vuosina toteuttaneet merkittäviä toimia raportointiprosessin ja toimitettavien tietojen laadun parantamiseksi, minkä tilintarkastustuomioistuin totesi vuoden 2016 vuosikertomuksessaan.
The timeframe of the reporting between managing authorities and the reporting of the Commission reflects the shared management context. 2.59. 
Hallintoviranomaisten välisen raportoinnin ja komission raportoinnin välinen aikataulu heijastaa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin tilannetta.
The key objective of the EFSD is to provide an integrated financial package to finance investments starting in regions of Africa and the Neighbourhood, thereby creating growth and employment opportunities, maximising additionality, delivering innovative products and crowding-in private sector funds. 
2.59 EKKR:n keskeisenä tavoitteena on tarjota integroitu toimenpidepaketti rahoittamaan investointeja, joita käynnistetään Afrikan alueilla ja EU:n naapurustossa, ja luoda näin kasvua ja työpaikkoja, maksimoida täydentävyys, tuottaa innovatiivisia tuotteita ja houkutella sijoituksia yksityissektorilta.
See Commission reply under paragraph 2.41. 
Ks. komission vastaus kohtaan 2.41.
2.61. The Commission has presented an update of the medium term payments forecast in October 2017, estimating the evolution of the RAL at the end of the MFF period, assessing the sustainability of the payment ceilings taking into account the new flexibility provisions agreed with the Mid-term revision. 
2.61 Komissio esitti lokakuussa 2017 keskipitkän aikavälin maksuennusteesta päivityksen, jossa se arvioi maksamattomien sitoumusten kehittymistä monivuotisen rahoituskehyksen lopulla ja maksujen enimmäismäärien kestävyyttä ottaen huomioon väliarvioinnin yhteydessä sovitut uudet joustosäännökset.
A forecast of payment appropriations after 2020 was presented in accordance with point 9 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013. 
Komissio esitti ennusteen maksumäärärahoista vuoden 2020 jälkeen 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 9 kohdan mukaisesti.
2.57. EN C 357/78 Official Journal of the European Union 4.10.2018 THE COURT’S OBSERVATIONS Recommendations 2.62. 
C 357/78 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET Suositukset KOMISSION VASTAUKSET Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
The Commission will report on closure in line with the legislation in force. 
Komissio raportoi päättämisestä voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti.
The current legislation does not require Member States to provide information on the amounts belonging to them. 
Nykyisessä lainsäädännössä ei vaadita jäsenvaltioita toimittamaan tietoja niille kuuluvista määristä.
In line with the accepted recommendation 2 of the Special Report 04/2017 on protecting the EU budget, the Commission will report on the final outcome of closure for the programme period in the context of the annual activity report of the respective Directorates-General. 
EU:n talousarvion suojaamista koskevassa erityiskertomuksessa nro 4/2017 annetun ja komission hyväksymän suosituksen 2 mukaisesti komissio raportoi päättämisen lopputuloksesta ohjelmakauden osalta asianomaisten pääosastojen vuotuisten toimintakertomusten yhteydessä.
This report will include by operational programme the amount eligible at closure, including for financial instruments where available. 
Tähän kertomukseen sisällytetään toimintaohjelmittain tukikelpoinen määrä päättämisen yhteydessä, mahdollisuuksien mukaan myös rahoitusvälineiden osalta.
It will also include information on recoveries by operational programme, if any. The Commission partially accepts this recommendation. 
Se sisältää myös tietoa mahdollisista takaisinperintätoimista toimintaohjelmittain. Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
In line with the new Financial Regulation adopted by the co-legislator, the Commission will assess annually the sustainability of the contingent liabilities borne by the EU budget arising from financial operations. 
Lainsäätäjän hyväksymän uuden varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio arvioi vuosittain rahoitustoimista aiheutuvien EU:n talousarviosta katettavien ehdollisten velkojen kestävyyttä.
This information will accompany the draft budget as from 2021. The Commission accepts the recommendation. 
Tämä tieto liitetään talousarvioesitykseen vuodesta 2021 alkaen. Komissio hyväksyy suosituksen.
The Commission has set out the proposals for the Multiannual Financial Framework 2021-2027 to the European Parliament and the Council. 
Komissio on toimittanut vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
An important element of these proposals is the stability and predictability of the payment ceiling. 
Näiden ehdotusten merkittävä osatekijä on maksujen enimmäismäärän vakaus ja ennustettavuus.
The Commission believes that the payment ceiling proposed will be sufficient to cover the outstanding commitments (RAL) prior to 2021 and payments on the new 2021-2027 commitments within the limits set by the Own Resources ceiling according to the Own Resources Decision in force. 
Komissio uskoo, että ehdotettu maksujen enimmäismäärä riittää kattamaan maksamatta olevat sitoumukset ennen vuotta 2021 ja uusia kauden 2021–2027 sitoumuksia koskevat maksut voimassa olevan omista varoista annetun päätöksen mukaisen omien varojen enimmäismäärän asettamien rajojen sisällä.
In addition, the Commission’s proposal for a Common Provisions Regulation for 2021-2027 includes two main mechanisms which favour more timely implementation: an ‘n+2’ decommitment rule coupled with a level of pre-financing which has been reduced to annual instalments of 0,5 % based on the total support from the Funds at programme level. 
Lisäksi komission ehdotus vuosia 2021–2027 koskevista yleisistä säännöksistä annettavaksi asetukseksi sisältää kaksi keskeistä mekanismia, jotka suosivat pikaisempaa täytäntöönpanoa: varojen vapauttamista koskeva n+2-sääntö yhdistettynä ennakkorahoitukseen, joka on vähennetty 0,5 prosentin vuotuisiin eriin rahastoista ohjelmatasolla saatavan kokonaistuen perusteella.
Moreover, the Commission is proposing to the co-legislators to reduce the annual pre-financing levels for the 2014-2020 programmes. 
Lisäksi komissio ehdottaa lainsäätäjille kauden 2014–2020 ohjelmien vuotuisten ennakkomaksujen vähentämistä.
4.10.2018 01/2017 02/2017 03/2017 04/2017 05/2017 06/2017 Source: Note A Official Journal of the European Union C 357/79 ANNEX 2.1 EN MAIN POINTS OF INTEREST IN AMENDING BUDGETS Amending budget Explanation Value in billion euros Effect on 2017 budget Three Member States received aid, due to major or regional disasters that occured, through the mobilisation of the European Union Solidarity Fund: (a) United Kingdom: 60,3 million euros, (b) Cyprus: 7,3 million euros and (c) Portugal: 3,9 million euros. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2020 jälkeisen kauden alkuun mennessä. 4.10.2018 Euroopan unionin virallinen lehti LIITE 2.1 LISÄTALOUSARVIOIDEN MERKITTÄVIMMÄT KOHDAT C 357/79 Sitoumusten lisäys Tulojen väheneminen Sitoumusten lisäys Sitoumusten lisäys Sitoumusten lisäys Sitoumusten väheneminen Maksujen väheneminen FI Lisätalousarvio Perustelu Arvo miljardeina euroina Vaikutus vuoden 2017 talousarvioon Kolme jäsenvaltiota sai merkittävien tai alueellisten katastrofien vuoksi tukea Euroopan unionin solidaarisuusrahaston kautta: a) Yhdistynyt kuningaskunta 60,3 miljoonaa euroa, b) Kypros 7,3 miljoonaa euroa ja c) Portugali 3,9 miljoonaa euroa.
0,07 The surplus of 2016 was returned to the Member States by reducing their annual contributions. 
0,07 Vuoden 2016 ylijäämä palautettiin jäsenvaltioille vähentämällä se niiden vuotuisista maksuosuuksista.
6,40 The Youth Employment Initiative (YEI), which was set up in 2013 as a response to the high youth unemployment levels across the EU, was reinforced. 
6,40 Vuonna 2013 kaikkialla EU:ssa korkean nuorisotyöttömyyden vuoksi perustettua nuorisotyöllisyysaloitetta vahvistettiin.
0,50 Assistance to Italy was provided, through the European Union Solidarity Fund (EUSF), further to a series of earthquakes that took place between August 2016 and January 2017. 
0,50 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston kautta Italialle osoitettiin tukea elokuun 2016 ja tammikuun 2017 välisenä aikana tapahtuneiden maanjäristysten vuoksi.
1,20 The Guarantee Fund for the European Fund for Sustainable Development (EFSD) was created. 
1,20 Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) takuurahasto perustettiin.
0,30 Payment appropriations of the initial budget were reduced. 
0,30 Alkuperäisen talousarvion maksumäärärahoja pienennettiin.
EN C 357/80 Official Journal of the European Union 4.10.2018 ANNEX 2.2 INCREASE IN SPECIAL INSTRUMENTS Amounts available of special instruments before and after the increase Before increase (million euros) Year 2017 2018 2019 2020 Total Flex EAR EGF EUSF 530 315 169 563 541 322 172 574 552 328 176 586 563 335 179 598 2 186 1 300 696 2 321 Total 1 577 1 609 1 642 1 675 6 503 After increase Year 2017 2018 2019 2020 Total Flex EAR EGF EUSF 676 338 169 563 689 344 172 574 703 351 176 586 717 359 179 598 2 785 1 392 696 2 321 Total 1 746 1 779 1 816 1 853 7 194 599 92 — — 691 5 997 Difference Total amount available for use in 2018-2020 (*) (*) The difference between 7 194 million euros and 5 997 million euros are amounts used in 2017. 
0,06 7,70 1/2017 2/2017 3/2017 4/2017 5/2017 6/2017 Lähde: Komission selvitys talousarvio-ja varainhallinnosta vuodelta 2017, lisätieto A 2.1. FI C 357/80 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 LIITE 2.2 ERITYISRAHOITUSVÄLINEIDEN LISÄÄNTYMINEN Erityisrahoitusvälineiden saatavilla olevat määrät ennen ja jälkeen lisäyksen Ennen lisäystä (miljoonaa euroa) Vuosi 2017 2018 2019 2020 Yhteensä Joustoväline Hätäapuvaraus Euroopan globalisaatiorahasto Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 530 315 169 563 541 322 172 574 552 328 176 586 563 335 179 598 2 186 1 300 696 2 321 Yhteensä 1 577 1 609 1 642 1 675 6 503 Lisäyksen jälkeen Vuosi 2017 2018 2019 2020 Yhteensä Joustoväline Hätäapuvaraus Euroopan globalisaatiorahasto Euroopan unionin solidaarisuusrahasto 676 338 169 563 689 344 172 574 703 351 176 586 717 359 179 598 2 785 1 392 696 2 321 Yhteensä 1 746 1 779 1 816 1 853 7 194 599 92 — — 691 5 997 Erotus Saatavilla oleva kokonaismäärä käytettäväksi kaudella 2018–2020 (*) (*) Erotus 7 194 miljoonan euron ja 5 997 miljoonan euron välillä vastaa vuonna 2017 käytettyjä määriä.
Section A — There are certain limits to how much use the Commission can make of performance information Section B — The Commission's performance measurement systems make vast quantities of data available but not always in a timely manner Section C — The Commission uses performance information to manage programmes and policies although appropriate action is not always taken when targets are not met Section D — The Commission does not generally explain the use of performance information in its performance reports Section E — Further progress is expected from a continued development in performance culture Part 2 — Results of the Court’s performance audits: conclusions and recommendations with the greatest impact Introduction Headings 1a ‘Competitiveness for growth and jobs’ and 1b ‘Economic, social and territorial cohesion’ Heading 2 ‘Sustainable growth and natural resources’ Headings 3 ‘Security and citizenship’ and 4 ‘Global Europe’ Heading 5 ‘Administration’ and reports on the ‘Functioning Single Market and sustainable Monetary Union’ Part 3 — Follow-up of recommendations Conclusions and recommendations Conclusions Recommendations 
4.10.2018 Euroopan unionin virallinen lehti C 357/81 FI KOLMAS LUKU EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus SISÄLLYS Johdanto Osa 1 – Hyödyntääkö komissio tuloksellisuustietoja asianmukaisesti päätöksenteossa? Jakso A – Komissio voi hyödyntää tuloksellisuustietoja vain rajallisesti Jakso B –Tuloksellisuutta mittaavien komission järjestelmien avulla saadaan käyttöön valtavat määrät tietoa mutta ei aina ajoissa Jakso C – Komissio käyttää tuloksellisuustietoja hallinnoidakseen ohjelmia ja toimintapolitiikkoja, vaikka tarkoituksenmukaisiin toimiin ei aina ryhdytä, kun tavoitteita ei saavuteta Jakso D – Komissio ei yleensä selitä tuloksellisuustietojen käyttöä tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan Jakso E – Tuloksellisuuden kulttuurin odotetaan kehittyvän edelleen Osa 2 – Tilintarkastustuomioistuimen tuloksellisuustarkastusten tulokset: johtopäätökset ja suositukset, joilla oli suurin vaikutus Johdanto Otsakkeet 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky” ja 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” Otsake 2 ”Kestävä kasvu ja luonnonvarat” Otsakkeet 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” ja 4 ”Globaali Eurooppa” Otsake 5 ”Hallinto” ja kertomukset aiheesta ”Toimivat sisämarkkinat ja kestävä rahaliitto” Osa 3 – Suositusten täytäntöönpanon seuranta Johtopäätökset ja suositukset Johtopäätökset Suositukset Kohta 3.1 3.2–3.36 3.6–3.13 3.14–3.18 3.19–3.26 3.27–3.31 3.32–3.36 3.37–3.67 3.37 3.38–3.44 3.45–3.48 3.49–3.58 3.59–3.67 3.68–3.78 3.79–3.85 3.79–3.83 3.84–3.85 Liite 3.1 – Liite 3.2 – Liite 3.3 – Liite 3.4 – Suositusten täytäntöönpanotilanne kertomuksittain Keskeiset parannukset ja korjaamatta olevat puutteet kertomuksittain Suositukset jäsenvaltioille Aiempien tuloksellisuutta koskevien suositusten seuranta
EN C 357/82 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS INTRODUCTION 3.1. Each year, in this chapter, we analyse a number of aspects relating to performance: the results achieved by the EU budget, which is implemented by the Commission in cooperation with the Member States(1). 
FI C 357/82 Euroopan unionin virallinen lehti 4.10.2018 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET JOHDANTO 3.1 Tilintarkastustuomioistuin analysoi tässä luvussa vuosittain joukon tuloksellisuuteen liittyviä näkökohtia eli komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä toteuttaman EU:n talousarvion avulla aikaan saatuja tuloksia(1).
This year we have looked specifically at: (i) the use of performance information for decision-making by the Commission, (ii) selected results from our 2017 special reports on performance, (iii) the Commission’s implementation of the recommendations we made in our special reports published in 2014. 
Tänä vuonna perehdyttiin erityisesti seuraaviin osa-alueisiin: i) komission päätöksenteossa käyttämät tuloksellisuustiedot ii) valikoidut tulokset tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2017 antamista tuloksellisuutta koskevista erityiskertomuksista iii) tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 julkaistuissa erityiskertomuksissa antamien suositusten täytäntöönpano komission toimesta.
PART 1 — DOES THE COMMISSION MAKE ADEQUATE USE OF PERFORMANCE INFORMATION IN DECISION-MAKING? 
OSA 1 – HYÖDYNTÄÄKÖ KOMISSIO TULOKSEL-LISUUSTIETOJA ASIANMUKAISESTI PÄÄTÖKSEN-TEOSSA?
3.2. Last year, we reviewed how the Commission’s approach to performance reporting compared with good practice. 
3.2 Viime vuonna tilintarkastustuomioistuin arvioi, millainen oli komission tuloksellisuutta koskevaan raportointiin soveltama lähestymistapa verrattuna hyvään käytäntöön.
As it is important for an organisation to have good procedures for performance reporting and to improve them continuously, it is important to use the information generated from performance reporting to manage activities, optimise results and make adjustments to management systems and to strategic planning processes, etc. 
On tärkeää, että organisaatiolla on hyvät tuloksellisuutta koskevat raportointimenettelyt ja että se parantaa niitä jatkuvasti. Tuloksellisuutta koskevan raportoinnin yhteydessä saadut tiedot ovat tärkeitä esimerkiksi toimien hallinnoinnissa, tulosten optimoinnissa sekä hallinnointijärjestelmiin ja strategisiin suunnitteluprosesseihin tehtävien mukautusten yhteydessä.
The way in which this information is used influences the organisation's long-term success in implementing performance management. 
Se, miten näitä tietoja käytetään, vaikuttaa organisaation pitkän aikavälin menestykseen tulosjohtamisen täytäntöönpanossa.
According to the Commission, performance management is an ongoing systematic approach to improving the effectiveness, efficiency and results of operations through better planning, regular monitoring and evidence-based decision-making (2). 
3.3 Komission mukaan tulosjohtaminen on jatkuva järjestelmällinen lähestymistapa, joka koskee toimien vaikuttavuuden, tehokkuuden ja tulosten parantamista paremman suunnittelun, säännöllisen seurannan ja näyttöön perustuvan päätöksenteon avulla.
The Commission’s ‘EU Budget Focused on Results’ initiative, which was launched in 2015, includes different work streams and objectives, one of which is to support decision-making with meaningful performance information (3). 
(2) Komission vuonna 2015 käynnistämä aloite ”Tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” sisältää erilaisia toimintalinjoja ja tavoitteita, joista yksi on päätöksenteon tukeminen merkityksellisten tuloksellisuustietojen avulla.