natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main objective of the Court’s audit was to assess the effectiveness of the EU funded programmes (1999–2010) in contributing towards the decommissioning of the nuclear reactors and addressing the consequences of their early closure. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida EU:n rahoittamien ohjelmien (1999–2010) vaikuttavuutta ydinreaktoreiden käytöstäpoiston edistämisen ja niiden aikaistetun sulkemisen seurauksien lieventämisen kannalta.
The Court concluded that: (a) As a result of a relatively loose policy framework, the programmes do not benefit from a comprehensive needs assessment, prioritisation, the setting of specific objectives and results to be achieved. 
Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat päätelmät: a) Toimintakehys on melko väljä, joten ohjelmia varten ei ole suoritettu kattavia tarvearviointeja tai priorisointia eikä erityistavoitteita taikka tavoiteltavia tuloksia ole määritetty.
Responsibilities are diffused, in particular with regard to monitoring and the achievement of programme objectives as a whole. 
Vastuualueet jakaantuvat hajanaisesti etenkin ohjelmatavoitteiden kokonaisvaltaisen seurannan ja saavuttamisen osalta.
The Commission’s supervision focuses on the budgetary execution and project implementation. (b) There is no comprehensive assessment concerning the progress of the decommissioning and mitigation process. 
Komission suorittama valvonta keskittyy talousarvion toteuttamiseen ja hanketäytäntöönpanoon. b) Käytöstäpoisto-ja lieventämisprosessin edistymistä ei ole arvioitu kattavasti.
Delays and cost overruns were noted for key infrastructure projects. (c) Although the reactors were shut-down between 2002 and 2009, the programmes have not yet triggered the required organisational changes to allow the operators to turn into effective decommissioning organisations. 
Keskeisten infrastruktuurihankkeiden yhteydessä havaittiin viivästyksiä ja kustannusten ylittymisiä. c) Reaktorit suljettiin vuosina 2002– 2009, mutta ohjelmien avulla ei ole vielä toteutettu organisaatiomuutoksia, jotka ovat tarpeen, jotta operaattorit voidaan muuttaa toimiviksi käytöstäpoisto-organisaatioiksi.
EXECUTIVE SUMMARY (d) Currently available financial resources (including an EU contribution until 2013 worth 2,85 billion euro) will be insufficient and the funding shortfall is significant (around 2,5 billion euro). 
TIIVISTELMÄ d) Tällä hetkellä käytettävissä olevat taloudelliset resurssit (mukaan lukien vuoteen 2013 jatkuva 2,85 miljardin euron suuruinen EU:n rahoitusosuus) eivät riitä, ja rahoitusvaje on huomattava (noin 2,5 miljardia euroa).
The Court recommends that: (a) The Commission should put in place the conditions for an effective, efficient and economical use of EU funds. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: a) Komission pitäisi asettaa käyttöön EU-varojen vaikuttavaa, tehokasta ja taloudellista käyttöä koskevat ehdot.
It should establish a detailed needs assessment showing the progress of the programmes so far, the activities still to be performed and an overall financing plan identifying the funding sources. 
Sen olisi laadittava yksityiskohtainen tarveanalyysi, joka ilmentää ohjelmien edistymistä tähän mennessä, yhä toteutettavana olevia toimia, ja sisältää yleisen rahoitussuunnitelman, jossa eritellään rahoituslähteet.
Before further spending takes place, the Commission should analyse the resources available and the expected benefits. 
Ennen uusien menojen toteutumista komission olisi analysoitava käytettävissä olevat resurssit sekä tavoitteena oleva hyöty.
Decommissioning is the final step in the life-cycle of a nuclear power plant, whose lifetime is typically 30–40 years, and up to 60 years for the newest installations (see Annex I). 
Käytöstä poistaminen on ydinvoimalan elinkaaren viimeinen vaihe; elinkaari on yleensä 30–40 vuotta, uusimpien voimaloiden kohdalla jopa 60 vuotta (ks. liite I).
Decommissioning covers preparatory activities prior to the final shutdown (such as elaboration of a decommissioning plan, preparing the licensing documentation and waste infrastructure projects) and all activities after the reactors are shut down, like the removal of spent fuel elements, the decontamination, dismantling and/or demolition of the nuclear installations, the disposal of remaining radioactive waste materials and the environmental restoration of the contamined site. 
Käytöstä poistaminen kattaa lopullista sulkemista edeltävät valmistelutoimet (esimerkiksi käytöstäpoistosuunnitelman sekä lupa-asiakirjojen laadinnan sekä jätteidenkäsittelyn infrastruktuurihankkeet) ja kaikki reaktorien sulkemisen jälkeiset vaiheet, kuten käytettyjen polttoaine-elementtien poistamisen, dekontaminaation, ydinvoimalaitoksen purkamisen, jäljellä olevan radioaktiivisen jätteen loppusijoittamisen sekä ympäristön entistämisen saastuneella alueella.
The decommissioning process ends when the installation is released from any regulatory control and radiological restriction. 
Käytöstäpoistoprosessi päättyy, kun ydinvoimalaitos vapautetaan valvonnasta ja säteilyyn liittyvistä rajoituksista.
Their disposal as waste has very significant environmental and financial costs1. 
Niiden loppusijoitus jätteenä aiheuttaa erittäin merkittäviä ympäristö-ja rahoituskustannuksia1.
This is why, on the basis of the ‘polluter pays principle’ and according to agreed international practice, it is recommended that, by the time a nuclear installation has been permanently shut down, its operators should ensure the availability of adequate financial resources for safe decommissioning. 
Tästä syystä ”saastuttaja maksaa” -periaatteen ja sovitun kansainvälisen käytännön mukaan on suositeltavaa, että ydinvoimalaitoksen operaattorit varmistavat ydinvoimalaitoksen lopulliseen sulkemiseen mennessä turvalliseen käytöstäpoistoon tarvittavien taloudellisten resurssien olemassaolon.
These resources should aim to cover all aspects of decommissioning, from the technical decommissioning of the installation to waste management. 
Käytettävissä olevilla varoilla olisi katettava kaikki käytöstäpoistotoimien osatekijät laitoksen teknisestä käytöstäpoistosta2 jätehuoltoon asti.
If, during implementation, the decommissioning project proves to be more expensive than the approved cost estimate, the operator should cover the additional expenses2. 
Jos käytöstäpoistohanke osoittautuu toteuttamisvaiheen aikana kalliimmaksi kuin hyväksytyissä kustannusarvioissa on arvioitu, operaattorin olisi katettava lisäkustannukset.
This is essentially due to a fall in the expected production and sale of electricity and the need to fund alternative sources. 
Tähän on ensisijaisena syynä odotetun sähköntuotannon ja -myynnin lasku sekä tarve rahoittaa vaihtoehtoisia energianlähteitä.
1 According to the Commission, the amount needed to rehabilitate the site for a nuclear plant is around 10%to15%oftheinitial investment cost for each reactor to be decommissioned (See COM(2004) 719 final of 26 October 2004 — Report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants). 
1 Komission mukaan ydinvoimala-alueen entistämiskustannukset ovat noin 10–15 prosenttia kunkin käytöstä poistettavan reaktorin alkuperäisistä investointikustannuksista (ks. KOM(2004) 719 lopullinen, 26. lokakuuta 2004 – Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva kertomus).
2 Seeparagraphs3,4and13of Commission Recommendation 2006/851/Euratom of 24 October 2006 on the management of financial resources for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste (OJ L 330, 28.11.2006, p. 
2 Ks.komissionsuositus 2006/851/Euratom, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen hallinnoinnista, kohdat 3, 4 ja 13 (EUVL L 330, 28.11.2006, s.
In July 2003, an interinstitutional statement by the European Parliament, the Council and the Commission highlighted the need for adequate financial resources for decommissioning and waste management activities (See OJ L 176, 15.7.2003, p. 
Heinäkuussa 2003 Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio korostivat toimielinten yhteisessä lausumassa, että käytöstäpoisto-ja jätehuoltotoimia varten on oltava käytettävissä riittävät varat (ks. EUVL L 176, 15.7.2003, s.
See also International Atomic Energy’s (IAEA) Technical Document No 1476 on the Financial Aspects of Decommissioning (http:// www-pub.iaea.org/MTCD/ publications/PDF/te_1476_web. pdf ). 
Ks. myös käytöstäpoiston rahoitusnäkökohtia koskeva Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) tekninen asiakirja nro 1476 (http://www-pub.iaea.org/ MTCD/publications/PDF/ te_1476_web.pdf ).
The decommissioning of nuclear reactors will be an increasingly important issue in the years ahead. 
Ydinreaktoreiden käytöstäpoiston merkitys kasvaa tulevina vuosina.
There is a growing number of nuclear plants across Europe that are already being decommissioned or will be in the short/mid term. 
Yhä useampia Euroopassa sijaitsevia ydinvoimaloita ollaan joko poistamassa käytöstä tai tullaan poistamaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
At the end of June 2011, there were 220 nuclear reactors in the European Union. 
Kesäkuun 2011 lopussa Euroopan unionin alueella oli 220 ydinreaktoria.
As shown in Figure 1, 77 of these reactors had been shut down and most of them were under decommissioning. 
Kuten kaaviosta 1 käy ilmi, reaktoreista 77 oli suljettu ja useimpien kohdalla oli käynnissä käytöstäpoistoprosessi.
Also, around one third of the 143 reactors operating in 14 EU Member States will need to be shut down by 20253. 
Noin kolmasosa 14 EU-jäsenvaltiossa toimivista 143 reaktorista on niin ikään suljettava vuoteen 2025 mennessä3.
Finally, it is possible that Member States and nuclear operators will have to face the early closure of further plants as a result of the ‘stress tests’ to be undertaken on nuclear reactors by the end of 20114. 
On mahdollista, että jäsenvaltioiden ja ydinvoimalaoperaattoreiden on suljettava aikaistetusti myös muita ydinvoimaloita ”stressitestien” seurauksena; testejä on määrä kohdistaa ydinreaktoreihin vuoden 2011 loppuun mennessä4.
3 See COM(2007) 794 final of 12 December 2007, p. 
3 Ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva toinen kertomus, KOM(2007) 794 lopullinen, 12. joulukuuta 2007, s.
4 Following the incident at the nuclear power plant of Fukushima Daiichi in March 2011, the European Council decided that the safety of all EU nuclear plants should be reviewed following a comprehensive and transparent risk and safety assessment (‘stress tests’). 
4 Fukushiman Daiichi-voimalassa maaliskuussa 2011 tapahtuneen ydinonnettomuuden seurauksena Eurooppa-neuvosto päätti, että EU:n kaikkien ydinvoimaloiden turvallisuus on tarkastettava kattavan ja avoimen riski-ja turvallisuusarvioinnin perusteella (niin kutsuttu stressitesti).
The European Council resolved to assess initial findings by the end of 2011, based on a report from the Commission (see Presidency Conclusions 24–25 March 2011, paragraph 31). 
Eurooppa-neuvosto päätti arvioida alustavia havaintoja vuoden 2011 loppuun mennessä komission kertomuksen perusteella (ks. puheenjohtajan päätelmät, 24. ja 25. maaliskuuta 2011, kohta 31).
9 FIGURE 1 NUCLEAR POWER REACTORS IN THE EU AS AT JUNE 2011 Dismantled: 2 reactors Safe enclosure: 3 reactors EU Total: 220 reactors Under decommissioning: 72 reactors Source: International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System. 
9 KAAVIO 1 YDINREAKTORIT EU:SSA (KESÄKUU 2011) Purettu: 2 reaktoria Suljettu turvallisesti: EU yhteensä: 220 reaktoria Käytöstäpoisto meneillään: 72 reaktoria Lähde: Tehoydinreaktoreita koskeva Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) PRIS-tietokanta.
Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges In operation: 143 reactors 
Erityiskertomus nro 16/2011 – Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet 3 reaktoria Toiminnassa: 143 reaktoria
EU FINANCIAL ASSISTANCE TO SUPPORT NUCLEAR DECOMMISSIONING IN BULGARIA, LITHUANIA AND SLOVAKIA 5. 
YDINVOIMALOIDEN KÄYTÖSTÄ POISTAMISEEN TARKOITETTU EU:N TALOUDELLINEN TUKI BULGARIALLE, LIETTUALLE JA SLOVAKIALLE 5.
The Chernobyl accident in 1986 and its cross-border impact highlighted the global importance of nuclear safety. 
Vuonna 1986 tapahtunut Tšernobylin ydinonnettomuus ja sen rajatylittävä vaikutus toivat esille ydinturvallisuuden maailmanlaajuisen merkityksen.
This event generated broad concern with regard to the operation of non-upgradeable nuclear reactors in central and eastern Europe. 
Tšernobylin tapahtumat kylvivät laajaa huolta Keski-ja Itä-Euroopan korjauskelvottomien ydinreaktoreiden toiminnasta.
Hence, with a view to increasing nuclear safety, the international community, and the European Union in particular, decided, from the early 1990s, to provide various forms of financial assistance to several countries5. 
Ydinturvallisuuden lisäämistä silmällä pitäen kansainvälinen yhteisö ja eritoten Euroopan unioni päättivät tarjota 1990-luvun alusta lähtien erityyppisiä taloudellisia tukimuotoja useille eri maille5.
In the framework of the accession negotiations to the European Union, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight reactors (see Figure 2). 
Bulgaria, Liettua ja Slovakia sitoutuivat EU-jäsenyysneuvot-teluidensa yhteydessä sulkemaan aikaistetusti ja poistamaan käytöstä kahdeksan reaktoria (ks. kaavio 2).
5 The main vehicles for EU funding were the TACIS programme (providing technical assistance to the partner States in eastern Europe and central Asia) and the PHARE programme (supporting financial and technical cooperation with the candidate central and eastern European countries). 
5 EU:n antama rahoitus tapahtui pääasiassa Tacis-ja Phare-ohjelmien avulla; Tacis-ohjelman yhteydessä annettiin teknistä apua Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanuusvaltioille, ja Phare-ohjelman avulla tuettiin taloudellista ja teknistä yhteistyötä EU-jäsenyyttä hakeneiden Keski-ja Itä-Euroopan maiden kanssa.
A number of countries benefited from this assistance (Bulgaria, Czech Republic, Hungary, Lithuania, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakhstan, Russia and Ukraine). 
Tukea saivat useat maat (Bulgaria, Tšekin tasavalta, Unkari, Liettua, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakstan, Venäjä ja Ukraina).
The Court reported on the use of these funds in its Special Report No 25/98 (OJ C 35, 9.2.1999, p. 
Tilintarkastustuomioistuin raportoi näiden varojen käytöstä erityiskertomuksessaan nro 25/98 (EYVL C 35, 9.2.1999, s.
10 FIGURE 2 Nuclear power plant Reactor unit (and type) Start of commercial operation Theoretical closure date (as per design) Actual closure date (in line with agreement) End of decommissioning (current forecast) Kozloduy (Bulgaria) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Unit 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Unit 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lithuania) Unit 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unit 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 NUCLEAR PLANTS SUBJECT TO EARLY CLOSURE Source: European Court of Auditors, on the basis of the International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System and the technical documentation gathered during the audit. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
10 KAAVIO 2 Ydinvoimala Reaktoriyksikkö ( ja -tyyppi) Kaupallisen toiminnan aloitusvuosi Teoreettinen sulkemisajankohta (suunnitellusti) Todellinen sulkemisajankohta (sopimuksen mukaisesti) Käytöstäpoistoprosessin päättymisajankohta (tämänhetkinen ennuste) Kozloduy (Bulgaria) Yksikkö 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Yksikkö 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Yksikkö 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Yksikkö 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Liettua) Yksikkö 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Yksikkö 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Yksikkö 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Yksikkö 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 AIKAISTETUSTI SULJETTAVAT YDINVOIMALAT Lähde: tilintarkastustuomioistuin PRIS-tietokannan (IAEA) ja tarkastuksen aikana kerätyn teknisen aineiston perusteella. Erityiskertomus nro 16/2011 – Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet
The EU recognised that, given the significant proportion of production capacity loss, this commitment represented an exceptional burden for the countries concerned. 
EU pani merkille, että maiden antama sitoumus merkitsi niille poikkeuksellista taakkaa, kun otetaan huomioon, että huomattava osa tuotantokapasiteetista häviää.
Therefore, in order to help them meet this commitment, the EU decided to provide a financial contribution with the twofold objective of: (a) supporting recipient countries’ efforts to decommission their closed nuclear reactors (‘decommissioning meas-ures’); and (b) contributing towards addressing the consequences of the early closure (‘mitigation measures’). 
Näin ollen EU päätti tukea maita sitoumuksen täyttämisessä antamalla taloudellista tukea, jolla oli kaksiosainen tavoite: a) tukea edunsaajamaita niiden pyrkimyksissä poistaa suljetut ydinreaktorit käytöstä (käytöstäpoistotoimenpiteet) b) vaikuttaa aikaistetusta sulkemisesta aiheutuvien seurauksien lieventämiseen (lieventämistoimenpiteet).
The funding scheme put forward by the Commission did not benefit from a comprehensive ex ante evaluation6. 
Komission laatimaan rahoitusohjelmaan ei kohdistettu kattavaa ennakkoarviointia6.
Funding was to be available as a general allocation, based on beneficiary countries’ actual payment needs and absorption capacity. 
Rahoitusta oli määrä tarjota yleisenä rahoitusosuutena, joka perustuu edunsaajamaiden tosiasiallisiin maksutarpeisiin ja hyödyntämisvalmiuksiin.
The programmes were set to support broadly defined priorities: decommissioning, environmental upgrading, modernisation and replacement of conventional generating capacity, other consequential measures contributing to modernisation of energy production, transmission and distribution and to securing energy supply and improving energy efficiency. 
Ohjelmien tarkoituksena oli tukea laaja-alaisesti määritettyjä painopiste-aloja: käytöstä poistamista, ympäristön ennalleensaattamista, tavanomaisen sähköntuotantokapasiteetin nykyaikaistamista ja korvaamista sekä muita seurannaistoimenpiteitä, jotka vaikuttavat energian tuotannon, siirron ja jakelun nykyaikaistamiseen ja energian toimitusvarmuuden luomiseen sekä energiatehokkuuden parantamiseen.
The total cost and the relative importance of these priorities, the EU‘s share of it and time limits for EU intervention were not defined. 
Mainittujen prioriteettien kokonaiskustannuksia tai suhteellista merkitystä ei määritetty, kuten ei myöskään EU:n rahoitusosuutta tai sen tukitoimenpiteisiin sovellettavia aikarajoja.
Ceilings on funding available were set for each financial framework7. 
Käytettävissä olevan rahoituksen enimmäismäärät vahvistettiin kunkin rahoituskehyksen osalta7.
6 It is an EU legal requirement that the mobilisation of EU resources must be preceded by an evaluation to ensure that the resultant benefits are in proportion to the resources applied (see Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2333/95 of 18 September 1995 amending the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 240, 7.10.1995, p. 
6 EU:n oikeudellisena vaatimuksena on, että ennen EU-varojen käyttöönottoa on suoritettava arviointi, jolla pyritään varmistamaan, että saavutettava voitto on suhteessa käyttöön otettuihin varoihin (ks. neuvoston asetus (EY, Euratom, EHTY) N:o 2333/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta (EYVL L 240, 7.10.1995, s.
1); see also Article 27(4) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
1)); ks. myös neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, 27 artiklan 4 kohta (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
7 In its document ‘A Budget For Europe 2020’, Part I, COM(2011) 500 final of 29 June 2011, the Commission proposes the continuation of the EU financial support for decommissioning for the period 2014–20 (Heading — Smart and inclusive growth). 
7 Asiakirjassa ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, osa I, komissio ehdottaa käytöstä poistamiseen tarkoitetun EU:n tuen jatkamista kaudella 2014–2020 (otsikko: älykäs ja osallistava kasvu), KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011.
11 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 
11 Erityiskertomus nro 16/2011 – Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen tarkoitettu EU:n taloudellinen tuki Bulgarialle, Liettualle ja Slovakialle: saavutettu edistys ja tulevat haasteet
FIGURE 3 BREAKDOWN OF EU SUPPORT BY PROGRAMME UTILISATION AND MANAGEMENT OF EU FINANCIAL ASSISTANCE 9. 
KAAVIO 3 EU:N TUKI OHJELMITTAIN EU:N TALOUDELLISEN TUEN KÄYTTÖ JA HALLINNOINTI 9.
As shown in Figure 3, total EU funding amounts to 2 850 million euro for the 1999–2013 period. 
Kuten kaaviosta 3 käy ilmi, EU:n kokonaisrahoitusosuus on 2 850 miljoonaa euroa kaudella 1999–2013.
At 31 December 2010, the Commission had committed over 70 % of the EU financial contribution (or 2 066 million euro). 
Komissio oli sitonut 31. joulukuuta 2010 mennessä EU:n rahoitusosuudesta yli 70 prosenttia (2 066 miljoonaa euroa).
Payments to contractors stood at 1 030 million euro, representing almost half of committed amounts8. 
Toimeksisaajille suoritetut maksut olivat 1 030 miljoonaa euroa, eli lähes puolet sidotuista määristä8.
Out of this amount, some 60 % and 40 % respectively went to decommissioning and mitigation measures. 
Mainitusta määrästä noin 60 prosenttia suunnattiin käytöstäpoistotoimenpiteisiin ja noin 40 prosenttia lieventämistoimenpiteisiin.
An overview of the programmes’ financial flows is presented in Annex II. 
Liitteessä II luodaan katsaus ohjelmien rahavirtoihin.
In line with the relevant provisions9, the Commission delegated the management of most (83 %) of the EU financial assistance for the country programmes to the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) which had managed nuclear safety projects and decommissioning facilities since the early 1990s. 
Komissio antoi sovellettavien säännösten mukaisesti9 suurimman osan (83 prosenttia) maaohjelmiin liittyvästä EU:n taloudellisesta tuesta Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin (EBRD) hallinnoitavaksi; pankki oli hallinnoinut ydinturvalli-suushankkeita ja käytöstäpoistotoimia 1990-luvun alkupuolelta lähtien.
To this end, together with some European countries, three International Decommissioning Support Funds were set up in 200110. 
Tuen hallinnointia varten perustettiin vuonna 2001 yhteistoimin tiettyjen Euroopan maiden kanssa kolme kansainvälistä käytöstäpoiston tukirahastoa10.
A Framework Agreement was signed between the recipient countries, the EBRD and the fund donors (see footnote 10). 
Edunsaajamaat, EBRD ja rahaston rahoittajat (ks. alaviite 10) allekirjoittivat alaa koskevan puitesopimuksen.