natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VI The audited projects generally delivered planned outputs which addressed important capacity needs, for example, by successfully supporting legislative changes and the establishment of institutions and by providing training. 
VI Tarkastetuissa hankkeissa yleensä tuotettiin tavoitellut tuotokset, joiden avulla oli mahdollista vastata tärkeisiin valmiuksia koskeviin tarpeisiin: hankkeiden avulla esimerkiksi tuettiin onnistuneesti lainsäädännön muuttamista ja instituutioiden perustamista sekä annettiin koulutusta.
Projects were in most cases coordinated well and took into account the work carried out by other donors. 
Hankkeet oli useimmissa tapauksissa koordinoitu hyvin, ja niissä otettiin huomioon muiden rahoittajien suorittama työ.
However, we found examples of overlap or where the sharing of information between IPA projects run only in Montenegro and regional (multi-beneficiary) projects covering several pre-accession countries could be improved. 
Tilintarkastustuomioistuin löysi kuitenkin esimerkkejä päällekkäisyyksistä ja tapauksista, joissa olisi aiheellista parantaa tietojenvaihtoa yksinomaan Montenegrossa toteutettujen IPA-hankkeiden sekä alueellisten, useita liittymistä edeltävässä vaiheessa olevia maita kattavien (usean edunsaajan) hankkeiden välillä.
Executive summary 07 VII We also found that although the Commission monitors the country’s progress in strengthening administrative capacity, the assessment was qualitative and different parts of the public administration were examined. 
Tiivistelmä 07 VII Lisäksi ilmeni, että vaikka komissio seuraakin maan edistymistä hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa, arviointi oli laadullista ja kohdistui julkishallinnon eri osiin.
This made it difficult to compare improvement over time. 
Siksi oli vaikea tehdä vertailuja pidemmän ajan kuluessa tapahtuneesta parantumisesta.
The Commission initiated the publication of new data in 2015, but it was too early for us to assess this. 
Komissio alkoi julkaista uusia tietoja vuonna 2015, mutta tilintarkastustuomioistuimen oli liian aikaista arvioida niitä.
VIII The mechanisms for political dialogue worked well but, in important areas of public administration reform, the environment and the fight against corruption, results are only being achieved slowly. 
VIII Poliittisen vuoropuhelun mekanismit toimivat hyvin, mutta tuloksia on syntynyt hitaasti tärkeillä aloilla, kuten julkishallinnon uudistamisessa, ympäristöalalla ja korruptiontorjunnassa.
We observed that limited progress in key areas was often due to weak commitment to reform by the national authorities despite EU pre-accession assistance. 
Tarkastajien havaintojen mukaan hidas edistyminen avainaloilla johtui usein siitä, että kansalliset viranomaiset olivat sitoutuneet uudistukseen heikosti EU:n liittymistä valmistelevasta tuesta huolimatta.
The Commission possesses tools to encourage reform including the ‘overall balance’ clause. 
Komissiolla on keinoja kannustaa uudistuksen toteuttamiseen, muun muassa ”kokonaistasapainon” lauseke.
It is not always clear whether or how this tool will be referred to or used if new laws and institutions supported by the EU do not deliver results in key areas such as the fight against corruption. 
Aina ei ole selvää, missä tilanteissa näihin keinoihin vedotaan tai miten niitä sovelletaan, jos EU:n edistämät uudet lait ja instituutiot eivät tuota tuloksia korruptiontorjunnan kaltaisilla avainaloilla.
IX The Commission decentralised the management of 12 % of IPA I funds to the Montenegrin authorities. 
IX Komissio hajautti 12 prosenttia IPA-varoista Montenegron viranomaisten hallinnoitavaksi.
We observed that the decentralised mode of management of EU funds provides a potentially useful tool for strengthening administrative capacity through transfer of knowledge which was not fully exploited under IPA I. XWe make a number of recommendations in support of strengthening administrative capacity. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU-varojen hajautettu hallinnointi voi olla hyödyllinen väline hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen tietämyksensiirron kautta; tätä mahdollisuutta ei hyödynnetty täysimääräisesti IPA I:n yhteydessä. XTilintarkastustuomioistuin esittää useita suosituksia, joiden tarkoituksena on tukea hallinnollisten valmiuksien vahvistamista.
Introduction 08 Montenegro’s road towards EU integration 01 Montenegro is a small, mountainous country in the Western Balkans1. 
Johdanto 08 Montenegron tie Euroopan unioniin 01 Montenegro on pieni vuoristoinen maa Länsi-Balkanilla1.
It has a coast on the Adriatic Sea to the south-west and is bordered by Croatia to the west, Bosnia and Herzegovina to the north-west, Serbia to the north-east, Kosovo*2 to the east and Albania to the south-east. 
Se rajoittuu lounaisosassa Adrianmeren rannikkoon, ja sillä on lisäksi yhteinen raja Kroatian kanssa lännessä, Bosnia ja Hertsegovinan kanssa luoteessa, Serbian kanssa koillisessa, Kosovon*2 kanssa idässä ja Albanian kanssa kaakossa.
Its capital and largest city is Podgorica. 
Maan suurin kaupunki on pääkaupunki Podgorica.
The population of 625 266 inhabitants is comprised of the following ethnic groups: Montenegrin 44.98 %, Serbian 28.73 %, Bosniak 8.65 %, Albanian 4.91 % and other 12.72 %3. 
Montenegrossa on 625 266 asukasta, jotka jakautuvat seuraaviin etnisiin ryhmiin: montenegrolaiset 44,98 prosenttia, serbialaiset 28,73 prosenttia, bosnialaiset 8,65 prosenttia, albanialaiset 4,91 prosenttia ja muut 12,72 prosenttia3.
02 Montenegro has made progress on its path towards EU accession since it declared its independence in 2006. 
02 Vuonna 2006 antamansa itsenäisyysjulistuksen jälkeen Montenegro on edistynyt EU:hun liittymisen tiellä.
In 2007 the country signed a Stabilisation and Association Agreement (SAA) with the EU4 and in 2010 the Council granted Montenegro the status of candidate country for EU membership. 
Maa allekirjoitti vuonna 2007 EU:n kanssa vakautus-ja assosiaatiosopimuksen (SAA)4, ja vuonna 2010 neuvosto myönsi Montenegrolle EU:n jäsenehdokasvaltion aseman.
In June 2012 the Council adopted a negotiating framework and accession negotiations began. 
Kesäkuussa 2012 neuvosto hyväksyi neuvottelukehyksen ja liittymisneuvottelut alkoivat.
In the same year the first negotiating chapter was opened5. 
Samana vuonna avattiin ensimmäinen neuvotteluluku5.
By the end of 2015, 22 out of 35 chapters6 had been opened, and two of these were provisionally closed. 
Vuoden 2015 loppuun mennessä oli avattu 22 neuvottelulukua (kaikkiaan 35 luvusta)6, ja näistä luvuista kaksi oli alustavasti suljettu.
See Annex I for the timeline for Montenegro’s EU integration. 03 Despite allegations of electoral fraud and a parliamentary boycott by some opposition parties, Montenegro has remained stable in the years following the start of the accession negotiations. 
Montenegron Euroopan unioniin yhdentymistä kuvaava aikataulu liitteessä I. 03 Vaalipetosepäilyistä ja joidenkin oppositiopuolueiden parlamentissa harjoittamasta boikotoinnista huolimatta Montenegro on pysynyt vakaana liittymisneuvottelujen alkamista seuraavina vuosina.
Although it is confronted by a similar pressing need for reform as in the rest of the Western Balkan region, for example in public administration and to tackle corruption, Montenegro is currently considered to be the most advanced in its accession process. 
Montenegrolla on sama kiireellinen tarve uudistuksiin (esimerkiksi julkishallinnon parantamiseen ja korruption torjuntaan) kuin muillakin Länsi-Balkanin alueen mailla, mutta sen katsotaan nykyisin olevan pisimmällä liittymisprosessissa.
1 At the time of the audit the following six countries made up the Western Balkans: Albania, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Kosovo*, Montenegro and Serbia. * This designation is without prejudice to positions on status, and is in line with UNSCR 1244 and the ICJ Opinion on the Kosovo Declaration of Independence. 2 Ibid. 3 2011 census. 
1 Tarkastuksen aikaan Länsi-Balkan käsitti seuraavat kuusi maata: Albania, Bosnia ja Herzegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo*, Montenegro ja Serbia. * Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.
See ‘Montenegro in figures’ by the Montenegro Statistical Office, 2013. 
Ks. ”Montenegro in figures”, Montenegron tilastovirasto, 2013.
4 The SAA came into force in 2010. 
4 Vakautus-ja assosiaatiosopimus tuli voimaan vuonna 2010.
5 This was Chapter 25, which covered science and research. 
5 Tiedettä ja tutkimusta koskeva luku 25.
It was also provisionally closed in the same year. 
Se myös alustavasti suljettiin samana vuonna.
6 Each chapter relates to a policy area of EU legislation. 
6 Kukin luku liittyy tiettyyn EU-lainsäädännön kattamaan toimintalohkoon.
Introduction 09 EU pre-accession assistance 04 Since 2007 Montenegro has received EU financial assistance under the Instrument for Pre-accession Assistance7. 
Johdanto 09 Liittymistä valmisteleva EU:n tuki 04 Montenegro on saanut vuodesta 2007 lähtien EU:n rahoitustukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA)7.
The allocation of 235.7 million euro under IPA I covering the 2007-2013 period8 can be presented across the different sectors of support as follows: IPA assistance to Montenegro 2007-2013 (million euro) 7 IPA I was established by Council Regulation (EC) No 1085/2006 of 17 July 2006 establishing an Instrument for Pre-accession Assistance (IPA) (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
Kaudelle 2007–2013 myönnetyt 235,7 miljoonan euron IPA I -määrärahat8 jakautuvat eri tukialoille seuraavasti: IPA-tuki Montenegrolle kaudella 2007–2013 (miljoonaa euroa) 7 IPA I perustettiin liittymistä valmistelevasta tukivälineestä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1085/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s.
82) and Commission Regulation (EC) No 718/2007 of 12 June 2007 implementing Council Regulation (EC) No 1085/2006 establishing an Instrument for Pre-accession Assistance (IPA) (OJ L 170, 29.6.2007, p. 
82) ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 täytäntöönpanosta 12 päivänä kesäkuuta 2007 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 718/2007 (EUVL L 170, 29.6.2007, s.
8 The total IPA I allocation for the 2007-2013 period was 10 billion euro. 
8 IPA I -määrärahat olivat kaudella 2007–2013 yhteensä 10 miljardia euroa.
9 The Copenhagen criteria set by the European Council in June 1993 consist of: (a) political criteria: stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; (b) economic criteria: the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces in the EU; (c) the ability to assume the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union. 
9 Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1993 Kööpenhaminassa vahvistamat arviointiperusteet ovat seuraavat: a) poliittiset arviointiperusteet: vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun b) taloudelliset arviointiperusteet: toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa c) kyky täyttää jäsenyys-velvoitteet ja hyväksyä poliittiset sekä talous-ja rahaliittoa koskevat tavoitteet.
Sector Total allocation per sector Percentage Public Administration Reform 45.6 19 % Environment and Climate change 35.3 15 % Cross-Border Cooperation 30.3 13 % Transport 30.0 13 % Justice and Home Affairs 25.5 11 % Ad hoc measures 25.0 11 % Agriculture and Rural Development 22.5 9% Social development 21.5 9% TOTAL 2007-2013 235.7 100 % Source: European Commission. 
Toiminnanala Kokonaismäärärahat aloittain Prosenttiosuus Julkishallinnon uudistaminen 45,6 19 % Ympäristö ja ilmastonmuutos 35,3 15 % Rajat ylittävä yhteistyö 30,3 13 % Liikenne 30,0 13 % Oikeus-ja sisäasiat 25,5 11 % Ad hoc -toimenpiteet 25,0 11 % Maatalous ja maaseudun kehittäminen 22,5 9% Sosiaalinen kehitys 21,5 9% 2007–2013 yhteensä 235,7 100 % Lähde: Euroopan komissio.
05 The objective of EU funding under IPA I has been to support the transition of Montenegro into a democratic and economically stable country on the road towards European integration. 
05 EU:n IPA I -rahoituksen tavoitteena on ollut tukea Montenegroa muuttumaan demokraattiseksi ja taloudellisesti vakaaksi maaksi matkalla kohti Eurooppaan yhdentymistä.
The Commission has used funding under IPA I to help Montenegro build up institutions and enhance administrative capacity, as well as to promote economic and social development in its endeavours to meet the Copenhagen criteria9. 
Komissio on käyttänyt IPA I -rahoitusta auttaakseen Montenegroa kehittämään yhteiskunnan rakenteita ja parantamaan hallinnollisia valmiuksia. Lisäksi rahoitusta on käytetty taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseen, kun Montenegro on pyrkinyt täyttämään Kööpenhaminan arviointiperusteet9.
By the end of 2015, 76 % of IPA I funds had been contracted and 87 % of this had been paid out. 
Vuoden 2015 loppuun mennessä 76 prosentista IPA I -varoja oli tehty sopimus ja 87 prosenttia tästä määrästä oli maksettu eteenpäin.
Introduction 10 06 IPA II follows on from IPA I and sets out a new framework for pre-accession assistance for the 2014-2020 period with an indicative allocation of 270.5 million euro. 
Johdanto 10 06 IPA I -tukivälinettä on seurannut IPA II, joka muodostaa uuden kehyksen liittymistä valmistelevalle tuelle kaudeksi 2014–2020; IPA II:n alustavat määrärahat olivat 270,5 miljoonaa euroa.
IPA II projects target structural reform in sectors covering the key areas set out in the EU’s enlargement strategy, such as democracy and governance, rule of law, sustainable growth and competitiveness. 
IPA II -hankkeiden tavoitteena on rakennemuutos sektoreilla, jotka kattavat EU:n laajentumisstrategian mukaiset avainalat, kuten demokratian ja hallinnon, oikeusvaltion, kestävän kasvun ja kilpailukyvyn.
07 The EU also provides pre-accession assistance at a regional level in the form of multi-beneficiary (multi-country) projects and programmes covering the whole of the Western Balkans and Turkey. 
07 EU antaa liittymistä valmistelevaa tukea myös alueellisella tasolla. Tällöin se tukee usean edunsaajan (usean maan käsittäviä) hankkeita ja ohjelmia, jotka kattavat koko Länsi-Balkanin alueen ja Turkin.
The regional allocation for IPA I was 1.357 billion euro and for IPA II, 2.959 billion euro. 
Alueelliset määrärahat olivat IPA I:n yhteydessä 1,357 miljardia euroa ja IPA II:n yhteydessä 2,959 miljardia euroa.
08 EU pre-accession assistance builds on strategic documents, such as the SAA, the annual Enlargement Strategy and the annual progress reports adopted by the Commission for the country. 
08 Liittymistä valmisteleva EU:n tuki perustuu strategia-asiakirjoihin kuten vakautus-ja assosiaatiosopimukseen, vuotuiseen laajentumisstrategiaan ja komission maan osalta hyväksymiin vuotuisiin edistymiskertomuksiin.
These were reflected in Multiannual Indicative Planning Documents until 2013 and are now included in Indicative Strategy Papers. 
Nämä asiakirjat näkyivät taustalla monivuotisissa suuntaa-antavissa suunnitteluasiakirjoissa vuoteen 2013 saakka ja sisältyvät nyt suuntaa-antaviin strategia-asiakirjoihin.
Annual or multiannual programmes are adopted by the Commission following consultation with the beneficiary countries and other stakeholders. 
Komissio hyväksyy vuotuiset tai monivuotiset ohjelmat kuultuaan edunsaajamaita ja muita sidosryhmiä.
09 The Commission has mainly implemented EU projects in Montenegro directly under a centralised management mode. 
09 Komissio on toteuttanut EU-hankkeita Montenegrossa lähinnä suoran keskitetyn hallinnointimuodon avulla.
At the end of IPA I, it decentralised management of Human Resources Development and Regional Development programmes to the national authorities, but remains accountable for these funds and carries out checks of the transactions. 
IPA I:n päättyessä komissio hajautti henkilöresurssien kehittämistä ja alueellista kehittämistä koskevien ohjelmien hallinnoinnin kansallisille viranomaisille.
Under IPA II, the Commission is continuing to use a mix of centralised and decentralised management modes, now called ‘direct and indirect management’, complemented by other implementation modalities, such as sector budget support10. 
IPA II:n yhteydessä komissio käyttää edelleen keskitetyn ja hajautetun hallinnoinnin yhdistelmää (joita nyt kutsutaan suoraksi ja välilliseksi hallinnoinniksi); näitä täydennetään muilla hallinnointita-voilla, kuten sektoribudjettituella10.
10 The Commission assesses Montenegro’s progress for the preceding 12-month period through the Enlargement Package and the annual progress reports. 
10 Komissio arvioi Montenegron edistymistä edellisten kahdentoista kuukauden ajalta laajentumispaketin ja vuotuisten edistymiskertomusten avulla.
Until 2014 the annual Strategy Paper, included in the Enlargement Package, set out recent achievements and the main challenges for the 12 months that would follow, including specific conclusions and recommendations. 
Laajen-tumispaketti sisältää vuotuisen strategia-asiakirjan, jossa vuoteen 2014 saakka esiteltiin uusimmat saavutukset ja pääasialliset haasteet tuleville kahdelletoista kuukaudelle; asiakirja sisälsi myös johtopäätökset ja suositukset.
In 2015, the Strategy Paper included a longer-term overview of challenges, covering the rest of the mandate of the present Commission. 
Vuonna 2015 strategia-asiakirjaan sisällytettiin haasteita koskeva pitkän aikavälin katsaus, joka kattaa nykyisen komission jäljellä olevan toimikauden.
10 Budget support involves direct financial transfers to the national treasury of the partner country — conditional on eligible criteria (well-defined strategy, stable macroeconomic framework, good public financial management or a credible programme to improve it and transparency and oversight of the budget) and on policy dialogue, performance assessment and capacity building. 
10 Budjettituen yhteydessä varat siirretään suoraan kumppanimaan valtionkassaan – ehtoina ovat tukikelpoisuuskriteereiden (hyvin määritelty strategia, vakaa makrotalouden kehys, hyvä julkinen varainhoito tai uskottava ohjelma sen parantamiseksi sekä talousarvion seurattavuus ja valvonta) täyttyminen sekä poliittinen vuoropuhelu, tuloksellisuuden arviointi ja valmiuksien kehittäminen.
Audit scope 11 and approach 11 The audit objective was to assess whether EU pre-accession assistance during 2007-2013 contributed effectively to strengthening administrative capacity in Montenegro. 
Tarkastuksen laajuus ja 11 tarkastustapa 11 Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, edistettiinkö kaudella 2007–2013 annetulla liittymistä valmistelevalla EU:n tuella vaikuttavalla tavalla hallinnollisten valmiuksien vahvistamista Montenegrossa.
The scope extended to both financial assistance (projects funded by IPA) and non-financial assistance (mechanisms for political dialogue between the EU and Montenegro). 
Tarkastus kattoi sekä rahoitustuen (IPA:n rahoittamat hankkeet) että muun kuin rahoitustuen (EU:n ja Montenegron välisen poliittisen vuoropuhelun mekanismit).
12 The audit addressed the following three main questions. (a) Did the audited projects address the need to strengthen administrative capacity appropriately? 
12 Tarkastuksessa käsiteltiin seuraavia kolmea keskeistä kysymystä: a) Pystyttiinkö tarkastetuilla hankkeilla vastaamaan tarkoituksenmukaisella tavalla hallinnollisten valmiuksien vahvistamistarpeeseen?
To answer this question we looked at whether the audited projects were designed to address administrative capacity needs identified as important by the Commission and the national authorities and whether the projects were coordinated well with other IPA projects and with the interventions of other donors. (b) Did the audited projects achieve results in terms of strengthening administrative capacity? 
Tarkastajat etsivät vastausta kysymykseen tutkimalla, pystyttiinkö tarkastetuilla hankkeilla vastaamaan komission ja kansallisten viranomaisten tärkeiksi määrittelemien hallinnollisten valmiuksien tarpeisiin ja koordinoitiinko hankkeita hyvin muiden IPA-hankkeiden ja muiden rahoittajien tukitoimenpiteiden kanssa. b) Saavutettiinko tarkastetuissa hankkeissa tuloksia hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa?
To answer this question we looked at whether the audited projects delivered expected outputs related to capacity-building and whether these outputs were used and followed up by the national authorities. 
Kysymykseen vastattiin tutkimalla, saatiinko tarkastetuissa hankkeissa aikaan odotetut valmiuksien kehittämiseen liittyvät tuotokset ja hyödynsivätkö kansalliset viranomaiset näitä tuotoksia ja toteuttivatko ne niiden osalta jatkotoimia.
Where outputs were not used or followed up we examined the main reasons for this. 
Tarkastajat tutkivat myös, mitkä olivat pääasialliset syyt siihen, että tuotoksia ei joissakin tapauksissa hyödynnetty tai niiden osalta ei toteutettu jatkotoimia.
We also looked at the Commission’s assessment of the effectiveness of the EU support in improving administrative capacity. (c) Did the Commission use non-financial assistance effectively to improve administrative capacity? 
Lisäksi tarkastuksessa perehdyttiin arviointiin, jonka komissio oli laatinut hallinnollisten valmiuksien parantamiselle annetun EU-tuen vaikuttavuudesta. c) Käyttikö komissio muuta kuin rahoitustukea vaikuttavalla tavalla hallinnollisten valmiuksien parantamiseen?
To answer this question we looked at how the Commission had used the mechanisms for political dialogue set up under the SAA and accession negotiations. 
Kysymykseen haettiin vastausta tutkimalla, kuinka komissio oli käyttänyt vakautus-ja assosiaatiosopimuksen ja liittymisneuvottelujen yhteydessä luotuja poliittisen vuoropuhelin mekanismeja.
We also examined how the Commission used leverage available to it to obtain the active commitment of the national authorities to reform. 
Lisäksi tutkittiin, kuinka komissio hyödynsi saatavilla olevia keinoja saadakseen kansalliset viranomaiset sitoutumaan aktiivisesti uudistukseen.
Finally, we examined whether the Commission used the potential for transferring capacity by encouraging the spread of good practice developed under the decentralised mode of managing IPA funds. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös, oliko komissio hyödyntänyt mahdollisuudet valmiuksien siirtämiseen kannustamalla IPA-varojen hajautetun hallinnoinnin yhteydessä kehitettyjen hyvien käytäntöjen levittämistä.
Audit scope and approach 12 13 We focused on three sectors important for Montenegro’s integration with the EU: public administration reform (PAR), transport and the environment. 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 12 13 Tilintarkastustuomioistuin keskittyi kolmeen alaan, jotka ovat tärkeitä Montenegron Euroopan unioniin yhdentymisen kannalta: julkishallinnon uudistaminen, liikenne ja ympäristö.
These accounted for 47 % of the total country allocation for Montenegro under IPA I11 as shown in Table 1. 
Alojen osuus on 47 prosenttia Montenegrolle IPA I:n yhteydessä osoitetuista kokonaismäärärahoista11 kuten taulukosta 1 ilmenee.
We also looked at projects addressing capacity building in the public administration funded out of IPA’s regional (multi-beneficiary) allocation, also providing assistance to other countries eligible for assistance under IPA12. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös IPA:n alueellisista (usean edunsaajan) määrärahoista rahoitettuja julkihallinnon valmiuksien kehittämishankkeita; näillä hankkeilla tuettiin myös muita IPA-tukeen oikeutettuja maita12.
Since all of these areas of support are also assisted under IPA II (2014-2020), the Commission can take into account the observations and recommendations of this report when implementing IPA II and when preparing the mid-term review of IPA II planned for 2017. 
Kaikkia kyseisiä tukialoja tuetaan myös IPA II -välineestä (2014–2020), ja näin ollen komissio voi ottaa huomioon tämän kertomuksen havainnot ja suositukset, kun se antaa tukea IPA II -välineen kautta ja valmistelee vuodelle 2017 suunniteltua IPA II:n väliarviointia.