natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It was unlikely to be a realistic expectation that a substantial quota renunciation of roughly 30 % of the total could be achieved only via voluntary choices of the producers with the lowest productivity. 
Oli epätodennäköistä pitää realistisena oletusta, että huomattava kiintiöistä luopuminen, joka tarkoitti noin 30 prosenttia kokonaismäärästä, saavutettaisiin pelkästään tuottamattomimpien tuottajien vapaaehtoisilla valinnoilla.
In effect, the combined total quota for the producers in Member States classified by the commission as ‘low’ and ‘medium’ productivity was 5,1 million tonnes, i.e. less then the targeted reduction. furthermore, if all of these producers had renounced their quotas, sugar production would have ceased entirely in 13 Member States. 
Itse asiassa komission ”alhaiseksi” tai ”keskisuureksi” kannattavuu-deltaan luokittelemien jäsenvaltioiden tuottajien yhdistetty kokonaiskiintiö oli 5,1 miljoonaa tonnia eli vähemmän kuin tavoitteeksi asetettu luopuminen. jos kaikki nämä tuottajat olisivat luopuneet kiintiöistään, sokerituotanto olisi loppunut kokonaan 13 jäsenvaltiossa.
30. the audit found that in one MS the only producer, which before the sugar reform had undertaken a consolidation/rationalisa-tion of its processing facilities and defined itself as one of europe’s most efficient producers, closed down its large, modern and potentially efficient sugar factory justifying their decision on the risk of the lower prices reducing the supply of sugar beet to an uneconomic level. 
30. tarkastuksessa havaittiin, että yhdessä jäsenvaltiossa ainoa tuottaja, joka ennen sokeriuudistusta oli yhdistänyt/rationa-lisoinut tuotantolaitoksiaan ja pitänyt itseään yhtenä Euroopan tehokkaimmista tuottajista, sulki suuren, uudenaikaisen ja mahdollisesti tehokkaan sokeritehtaansa. Se perusteli päätöstään sillä, että riskinä oli, että alhaisemmat hinnat olisivat vähentäneet sokerijuurikastoimitukset taloudellisesti kannat-tamattomalle tasolle.
23 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
23 Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
24 fROM The ThIRD YeAR Of The RefORM, keY MODIfICATIONS weRe MADe ... 
24 uudIsTuKsen KolmannesTa vuodesTa alKaen TehTIIn KesKeIsIä muuToKsIa...
31. as indicated above, the voluntary renunciations in the first two marketing years 2006/07 and 2007/08 were less than expected. 
31. kuten edellä todettiin, vapaaehtoista luopumista tapahtui kahtena ensimmäisenä markkinointivuotena 2006/2007 ja 2007/2008 odotettua vähemmän.
32. In order to achieve the overall 6 million tonnes target, in 2007 the following key modifications were made to the restructuring fund25: (a) the share of restructuring aid for sugar producers was increased and fixed at 90 % of the restructuring aid and, to ensure that affected growers were also compensated, they were granted a one-off payment of 237,50 euro per tonne foregone; (b) companies renouncing at least 13,5 % of their 2008/09 quota were exempt from paying the 2007/08 temporary restructuring amount of 173,80 euro per tonne on 13,5 % of their quota; (c) an obligatory uncompensated quota cut in 2010 was announced if voluntary renunciations were insufficient to meet the target. producers which had not renounced any of their quotas would be most affected by this latter measure. consequently, such producers also had to envisage a voluntary renunciation of production. ... 
32. kuuden miljoonan tonnin kokonaistavoitteen saavuttamiseksi vuonna 2007 rakenneuudistusrahastoon tehtiin seuraavat keskeiset muutokset25: a) Sokerintuottajille tarkoitetun rakenneuudistustuen osuutta lisättiin 90 prosenttiin rakenneuudistustuesta. Sen varmistamiseksi, että asianomaiset viljelijät saisivat myös korvauksia, heille myönnettiin kertaluonteinen 237,50 euron maksu luovuttua tonnia kohti. b) Yhtiöt, jotka luopuivat ainakin 13,5 prosentista vuoden 2008/2009 kiintiöistään, vapautettiin maksamasta 13,5 prosentin kiintiöosuuden osalta vuoden 2007/2008 tilapäistä rakenneuudistusmaksua, jonka määrä oli 173,80 euroa tonnia kohti. c) Ilmoitettiin pakollisesta vuonna 2010 tehtävästä kiintiöiden leikkauksesta, jota ei korvata, jos vapaaehtoiset luopumiset eivät riitä saavuttamaan tavoitetta.
AND The 6 MIllION TONNeS TARgeT wAS lARgelY AChIeveD, INClUDINg 0,5 MIllION TONNeS Of ISOglUCOSe AND INUlIN SYRUP ... 33. these amendments aimed at achieving the desired eu sugar market balance through a 6 million tonnes reduction of the production of sugar, isoglucose and inulin syrup. as a consequence of the changes introduced, in 2008 and 2009 producers gave up around 3,6 million tonnes quotas. 
33. Näillä muutoksilla pyrittiin saavuttamaan toivottu Eu:n sokerimarkkinoiden tasapaino vähentämällä kuudella miljoonalla tonnilla sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotantoa. muutoksista seurasi, että vuosina 2008 ja 2009 tuottajat luopuivat noin 3,6 miljoonasta tonnista kiintiöitä. vuoteen 2009 mennessä suljettiin noin 80 tehdasta ja luopumisten kokonaismäärä oli 5,77 miljoonaa tonnia, josta 5,23 miljoonaa tonnia koski sokerikiintiöitä.
Isoglucose producers renounced 0,22 million tonnes while inulin syrup producers renounced all the quotas available corresponding to 0,32 million tonne production (details shown in Annex II). thus, the need for a significant final production cut was avoided. 
Isoglukoosin tuottajat luopuivat 0,22 miljoonasta tonnista ja inuliinisiirapin tuottajat kaikista saatavilla olevista kiintiöistä eli 0,32 miljoonan tonnin tuotannosta (yksityiskohtaiset tiedot esitetään liitteessä II).
25 council regulation (ec) No 1260/2007 of 9 october 2007 amending regulation (ec) No 318/2006 on the common organisation of the markets in the sugar sector (oJ L 283, 27.10.2007, p. 
25 Neuvoston asetus (EY ) N:o 1260/2007, annettu 9 päivänä lokakuuta 2007, sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 318/2006 muuttamisesta (EuvL L 283, 27.10.2007, s.
25 ... AlThOUgh qUOTAS weRe AlSO ABANDONeD BY PRODUCeRS ThAT weRe NOT The leAST COMPeTITIve 34. the commission services confirmed that after the second year of the restructuring period, it had become evident that the required quota reduction could not be achieved only by the cessation of sugar production by the least competitive factories in regions least suited to beet cultivation. therefore a strong incentive was created for all producers to renounce at least a certain percentage of their quota in order to reach the necessary reduction and to enable the sector to find a new market balance. 
Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu? 25 ... vaIKKa KIInTIöIsTä luopuIvaT myös TuoTTaJaT, JoTKa eIväT olleeT vähITen KIlpaIluKyKyIsIä 34. komission yksiköt vahvistivat, että rakenneuudistuskauden toisen vuoden jälkeen tuli selväksi, että vaadittua kiintiöistä luopumisen tasoa ei saavutettaisi siten, että ainoastaan tehtaat, joiden kilpailukyky oli heikoin, lopettaisivat sokerintuotannon alueilla, jotka sopivat kaikkein huonoiten juurikasviljelyyn.
35. the audit found cases of undertakings which, considering themselves amongst the most productive, purchased additional sugar quotas and subsequently renounced those quotas, mainly to avoid the risk of an unpaid quota cut. In france, Germany and poland, the producers’ representatives interviewed during the audit stated that the main reason for having renounced part of their quota was to reduce the risk of a final uncompensated cut. 36. furthermore, the renunciations per marketing year and Member State indicate that quota production abandonment occurred across all productivity categories whereas the initial aim was to create an incentive for the least competitive sugar producers to renounce their quotas. 
35. tarkastuksessa havaittiin tapauksia, joissa kaikkein tuotta-vimpiin yrityksiin itsensä lukevat yritykset ostivat lisää sokerikiintiöitä ja sittemmin luopuivat kyseisistä kiintiöistä lähinnä välttyäkseen kiintiöiden leikkauksilta, joita ei tueta. puolassa, ranskassa ja Saksassa tarkastuksen aikana haastatellut tuottajien edustajat totesivat, että he luopuivat osasta kiintiöistään pääasiassa siitä syystä, että tuen ulkopuolelle jäävien lopullisten leikkausten riski pienenisi. 36. Lisäksi jäsenvaltio-ja markkinointivuosikohtaiset luopumiset osoittavat, että kiintiötuotannosta luopumista tapahtui kaikissa kannattavuusluokissa, kun taas alkuperäisenä tavoitteena oli luoda kannustin, joka saisi kilpailukyvyltään alhaisimmat sokerintuottajat luopumaan vapaaehtoisesti kiintiötuotannostaan.
37. overall, almost 6 million tonnes of quota were renounced of which 5,2 million tonnes of white sugar. while the proportion of available sugar production quota renounced was significantly higher in the regions considered to have low/medium productivity, 2,4 million tonnes, i.e. some 47 % representing 19 % of their initial quota, were abandoned by producers with factories located in regions considered by the commission to be most competitive (see Annex III). Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
37. kaiken kaikkiaan luovuttiin lähes kuudesta miljoonasta tonnista kiintiöitä, joista 5,2 miljoonaa tonnia koski valkoista sokeria. vaikka käytettävissä olevista sokerintuotantokiintiöistä luopumisen osuus oli huomattavasti korkeampi alueilla, joiden tuottavuus katsottiin alhaiseksi/keskisuureksi, 2,4 miljoonasta tonnista eli noin 47 prosentista (määrä vastaa 19:ää prosenttia alkuperäisestä kiintiöstä) luopuivat tuottajat, joiden tehtaat sijaitsivat alueilla, joita komissio piti kaikkein kilpailukykyisim-pinä (ks. liite III). Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
38. this situation calls into question the effectiveness of the measures introduced to ensure the future competitiveness of the sugar industry from the perspective of the producers. 
38. tämä tilanne asettaa tuottajien näkökulmasta kyseenalaiseksi niiden toimenpiteiden vaikuttavuuden, joiden avulla pyritään varmistamaan sokeriteollisuuden kilpailukyky tulevaisuudessa. varsinkaan uudistuksen kolmannesta vuodesta alkaen käyttöön otettuja toimenpiteitä ei kohdistettu niin hyvin, että niiden avulla olisi saavutettu asetettu tavoite. uudIsTus KannusTI alenTamaan KIInTIöTasoa Ja samanaIKaIsesTI myönneTTIIn lIsäKIInTIöITä 39.
In particular, the measures introduced from third year of the reform were not sufficiently targeted to achieve the desired objective. 
Yksi niistä oli kiintiötuotannon saaminen toivotulle tasolle. 40.
40. on the one hand the reform established a restructuring aid to provide incentives for sugar undertakings to give up their quota production in order to maintain market stability26 and, on the other, in order to ensure a smooth changeover given the wto ruling (paragraph 5) the reform simultaneously offered the same undertakings additional quota production totalling up to 1,5 million tonnes27, divided as follows. — additional sugar quota: sugar undertakings could request the allocation of additional sugar quota up to a global amount of 1,1 million tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of additional quota allocated. 
Yhtäältä uudistuksen myötä saatiin aikaiseksi rakenneuudistustuki, joka kannusti sokerialan yrityksiä luopumaan kiintiötuo-tannostaan markkinatasapainon26 saavuttamiseksi, ja toisaalta – koska pyrkimyksenä oli varmistaa sujuva siirtyminen WtO:n päätöksen nojalla (kohta 5) – asianomaisille yrityksille tarjottiin uudistuksen kautta samanaikaisesti lisää kiintiötuotantoa yhteensä 1,5 miljoonaa tonnia27, joka jakautui seuraavasti: — Sokerin lisäkiintiö: sokeriyritykset voivat pyytää, että niille myönnetään sokerin lisäkiintiöitä, joiden kokonaismäärä oli jopa 1,1 miljoonaa tonnia maksamalla kertaluonteisesti 730 euroa myönnetyn lisäkiintiön tonnia kohti. Lisäkiinti-öitä ostettiin tosiasiallisesti noin miljoona tonnia. — Isoglukoosin lisäkiintiö: isoglukoosin lisäkiintiöitä myönnettiin yrityksille 300 000 tonnia suhteessa jo käytössä oleviin isoglukoosikiintiöihin.
Some 1 million tonnes were actually purchased. — additional isoglucose quota: 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings proportionately to the isoglucose quotas already held. these additional quotas were allocated free of charge. — Supplementary isoglucose quota: undertakings in Italy, Lithuania and Sweden could request the allocation of supplementary isoglucose quota up to a global amount of 103 000 tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of supplementary quota allocated. to the date of the audit no producer used the possibility to purchase the supplementary quota. 26 regulation(ec)No320/2006. 27 article8and9ofregulation(ec) No 318/2006. 
Nämä lisäkiintiöt myönnettiin ilman maksua. — Isoglukoosin täydentävä kiintiö: Italiassa, Liettuassa ja ruotsissa olevat yritykset voivat pyytää, että niille myönnettäisiin isoglukoosin täydentäviä kiintiöitä yhteensä jopa 103,000 tonnia maksamalla kertaluonteisesti 730 euroa myönnetyn täydentävän kiintiön tonnia kohti. tarkastukseen mennessä yksikään tuottaja ei ollut käyttänyt mahdollisuutta ostaa täydentävää kiintiötä. 26 asetus (EY) N:o 320/2006. 27 asetus (EY) N:o 318/2006, 8 ja 9 artikla.
26 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
26 Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
41. while the making available of additional quotas could be justified on grounds of competitiveness insofar as it was aimed at the more efficient producers, it inevitably increased the overall quota reduction requirements to achieve the desired market balance. 
41. Lisäkiintiöiden saataville asettamista voitaisiin perustella kil-pailukyvyllä, sillä se oli tarkoitettu tehokkaammille tuottajille.
In effect, around 1 million tonnes of additional sugar quota have been allocated to undertakings which paid a one-off amount of 730 euro per tonne of quota allocated. the audit found cases of undertakings renouncing, for the equivalent compensation, these additional sugar quotas recently purchased, mainly in the second phase of the reform to avoid the risk of an unpaid quota cut as announced in 2007 (see paragraph 32(c)). the amount paid by the undertakings to purchase the additional quotas roughly corresponded to the amount they subsequently received to renounce them, with, as a consequence, that the financial impact can be considered as broadly neutral. 
Itse asiassa noin miljoona tonnia sokerin lisäkiintiöitä on myönnetty yrityksille, jotka maksoivat kertaluonteisesti 730 euroa myönnetyn kiintiön tonnia kohti. tarkastuksessa havaittiin tapauksia, joissa yritykset luopuivat samansuuruista korvausta vastaan kyseisistä äskettäin ostetuista sokerin lisäkiintiöistä lähinnä uudistuksen toisessa vaiheessa välttyäkseen mahdollisilta vuonna 2007 ilmoitetuilta kiintiöiden leikkauksilta, joita ei tueta (ks. kohta 32 alakohta c). Yritysten lisäkiintiöistä maksama määrä vastaa suurin piirtein sitä määrää, jonka ne sittemmin saivat luopuakseen niistä, minkä seurauksena taloudellisen vaikutuksen voidaan katsoa olevan yleisesti ottaen neutraali.
However, there is no rationale for increasing quotas on the one hand and subsequently targeting their reduction on the other. furthermore, this policy also had negative financial consequences for the eu budget as explained hereunder. 
Ei ole kuitenkaan perusteltua ensin lisätä kiintiöitä ja sittemmin pyrkiä vähentämään niitä. tällä toimintapolitiikalla on lisäksi kielteisiä taloudellisia seurauksia Eu:n talousarviolle, kuten jäljempänä selvitetään.
By 2009, isoglucose producers renounced 222 316 tonnes of production and received restructuring aid as compensation at an estimated cost of around 97 million euro28. consequently, it can be concluded that the reform paid undertakings to renounce quotas which were granted to them for free. the logic of including those additional quotas free of charge in the subsequent quota reductions is far from clear. furthermore, the additional costs incurred in these decisions cannot be justified. 
Näin ollen yrityksille myönnettiin ilman maksua 300 000 tonnia isoglukoosin lisäkiintiöitä ja sittemmin samoille yrityksille maksettiin kannustimia, jotta ne luopuisivat kiintiöistään. vuoteen 2009 mennessä isoglukoosin tuottajat luopuivat 222 316 tonnin tuotannosta ja saivat korvaukseksi rakenneuudistustukea, mistä aiheutuneet kustannukset olivat noin 97 miljoonaa euroa28. täten voidaan todeta, että uudistuksen myötä yrityksille maksettiin siitä, että ne luopuvat kiintiöistä, jotka niille oli myönnetty ilman maksua.
28 Isoglucose producers were eligible to the aid for partial dismantling (unless they dismantled the whole starch plants), hence the amount is given by the compensation aid multiplied per tonne renounced in the marketing year, i.e. 547,50 euro × 32 664 renounced in 2007/08 + 468,75 euro × 60 568 tonnes renounced in 2008/09 + 390,00 euro × 129 083 renounced in 2009/10. 
28 Isoglukoosin tuottajat olivat oikeutettuja osittaista purkamista koskevaan tukeen ( jolleivät ne purkaneet koko tärkkelystä valmistavaa tuotantolaitosta), jonka määrä määritetään kertomalla korvaava tuki kyseisenä markkinointivuonna luovutetuilla tonneilla eli 547,50 euroa × 32 664 tonnia, joista luovuttiin vuonna 2007/2008 + 468,75 euroa × 60 568 tonnia, joista luovuttiin vuonna 2008/2009 + 390,00 euroa × 129 083 tonnia, joista luovuttiin vuonna 2009/2010.
27 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? 
27 Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?
28 The MeASUReS INTRODUCeD hAD A lIMITeD IMPACT ON The INDIvIDUAl COMPeTITIveNeSS Of gROweRS 44. the competitiveness of sugar beet growers, i.e. their ability to deliver sugar beet to the producers at competitive prices, depends on whether they can reduce their sugar beet growing costs per tonne to keep pace with the reduced sugar prices set by the reform. However, while the reforms through the Single payment Scheme partly compensated the beet growers for the loss of revenue arising from the significant drop in the minimum prices to be paid for the sugar beet, the measures introduced had a limited impact on their individual competitiveness. 
Sokerijuurikkaiden viljelijöiden kilpailukyky eli heidän kykynsä toimittaa sokerijuurikkaita tuottajille kilpailukykyisin hinnoin riippuu siitä, voivatko he vähentää sokerijuurikasviljelystä aiheutuvia kulujaan tonnia kohti seuratakseen uudistuksesta johtuvia alennettuja sokerihintoja. vaikka tilatukijärjestelmän kautta toteutetut uudistukset korvasivat osittain juurikasviljelijöille tulomenetykset, jotka johtuivat sokerijuurikkaasta maksettavien vähimmäishintojen merkittävästä alenemisesta, käyttöön otetuilla toimenpiteillä oli vähäinen vaikutus yksittäisten viljelijöiden kilpailukykyyn.
45. Indeed, for selected Member States the commission’s impact assessment examined the break-even price, i.e. the level below which on average the grower decides to switch from sugar beet to other competing crops, and highlighted that beet growers in the majority of those producing Member States had a break even significantly higher (see Table 3) than the minimum price of around 26 euro per tonne set for sugar beet from october 2009. 
45. komission vaikutustenarvioinnissa tosiaankin tutkittiin valittujen jäsenvaltioiden osalta, mikä olisi kustannukset kattava hinta eli taso, jonka alapuolelle mentäessä viljelijä keskimääräisesti päättää vaihtaa sokerijuurikkaat muihin kilpaileviin viljelykasveihin. komissio toi esiin, että kyseinen hinta oli juurikasviljelijöiden osalta valtaosassa sokerijuurikasta tuottavissa jäsenvaltioissa jopa huomattavasti korkeampi (ks. taulukko 3) kuin vähimmäishinta, joka oli sokerijuurikkaan kohdalla lokakuusta 2009 alkaen noin 26 euroa tonnia kohti.
TABle 3 Significantly higher than 25 euro/tonne Close to 25 euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Finland 44 Belgium/the Netherlands 30 Italy 42 Denmark 25 United Kingdom 40 France 26 Austria 40 Germany 30 Spain 36 Sweden 34 Greece 34 BReAkDOwN Of SeleCTeD MS ACCORDINg TO The eSTIMATeD AveRAge BReAk-eveN PRICe fOR SUgAR BeeT AT fARM level S o u r c e : Based on commission Sec(2005) 808, p. 
TauluKKo 3 huomattavasti korkeampi kuin 25 euroa tonnilta Lähellä 25:tä euroa tonnilta Jäsenvaltio Kustannukset kattava hinta euroa/tonni Jäsenvaltio Kustannukset kattava hinta euroa/tonni Suomi 44 Belgia ja Alankomaat 30 Italia 42 Tanska 25 Yhdistynyt kuningaskunta 40 40 Ranska 26 Itävalta Saksa 30 Espanja 36 Ruotsi 34 Kreikka 34 soKerIJuurIKKaan arvIoITu KesKImääräInen KusTannuKseT KaTTava hInTa TIloJen Tasolla TIeTyIssä JäsenvalTIoIssa Lähde: perustuu komission asiakirjaan SEC(2005) 808, s.
46. additionally, as sugar beet cultivation should be located in the vicinity of the factories (see paragraph 1), it is difficult for a grower to deliver to a different factory if the local one closes down. 
46. Lisäksi sokerijuurikasviljelmien olisi sijaittava lähellä sokeritehtaita (ks. kohta 1), joten viljelijän on vaikea toimittaa juurikkai-taan jollekin muulle tehtaalle, jos paikallinen tehdas suljetaan.
Hence in a number of cases even those growers willing or able to increase efficiency by, for instance, increasing yields per hectare were deprived of the possibility to do so if the local producer decided to close the plant. the audit identified cases of sugar factories closed by the producers due to the relatively low capacity and obsolete technology even though the growers achieved the highest yields of sugar beet per hectare. 47. 
Näin ollen monessa tapauksessa jopa ne viljelijät, jotka olisivat halunneet tai jotka olisivat voineet tehostaa toimintaansa esimerkiksi lisäämällä hehtaarikohtaista satoaan, eivät voineet tehdä niin, jos paikallinen tuottaja päätti sulkea tuotantolai-toksensa. tarkastuksessa yksilöitiin tapauksia, joissa tuottajat sulkivat sokeritehtaita suhteellisen alhaisen kapasiteetin ja vanhentuneen teknologian vuoksi, vaikka viljelijöiden saama hehtaarikohtainen sokerijuurikassato oli kaikkein korkein.
In the circumstances, the reform proposals did not provide incentives to increase the competitiveness of growers intending to remain in the sector. 
47. uudistusehdotukset eivät näissä olosuhteissa tarjonneet kannustimia, joiden avulla olisi lisätty niiden viljelijöiden kilpailukykyä, jotka aikovat edelleen pysyä alalla. nyKyInen KIInTIöJärJesTelmä on edelleen JäyKKä Ja raJoITTeInen 48.
The CURReNT qUOTA SYSTeM MAINTAINS PAST RIgIDITIeS AND CONSTRAINTS 48. the court’s previous special report on the sugar cMo (see paragraph 18) drew attention to the rigidities linked to the quotas system and concluded that ‘national quotas have prevented production moving to the most efficient areas’29, ‘normal competitive forces do not operate and in several cases sugar companies have been fined for abuses of competition’30 and stated that the existence of barriers to entry for new sugar beet growers warranted consideration by the commission31. 49. 
Sokerin yhteisestä markkinajärjestelystä aiemmin antamassaan erityiskertomuksessa (ks. kohta 18) tilintarkastustuomioistuin pyysi kiinnittämään huomiota kiintiöjärjestelmän jäykkyyteen ja totesi, että ”kansalliset tuotantokiintiöt ovat estäneet viljelyn siirtymisen tuottavimmille alueille”29, ”normaali kilpailu ei toteudu ja sokeria tuottavia yhtiöitä on useissa tapauksissa sakotettu kilpailua koskevista väärinkäytöksistä”30. Lisäksi komissio totesi, että komission olisi syytä tarkastella esteitä, jotka vaikeuttavat uusien sokerijuurikkaan tuottajien pääsyä alalle31.
In this regard a 2004 commission communication32 initially proposed a sugar sector reform based on a uniform cut in quotas and intended to foster quotas transferability between producers in the eu. 
49. tätä silmällä pitäen komissio alun perin ehdotti vuonna 2004 antamassaan tiedonannossa32 sokerialan uudistusta, joka perustuisi siihen, että kiintiöitä leikattaisiin yhdenmukaisesti.