natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Instead, this is contained in the accompanying communication by the Commission. 
Johtopäätökset sisältyvät sen sijaan komission aiheesta antamaan tiedonantoon.
In addition, we found that the recommended conclusions on imbalances are not always clearly based on the analysis carried out in the corresponding IDR. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että suositellut päätelmät epätasapainosta eivät aina perustu selkeästi analyysiin, joka sisältyy vastaavaan perusteelliseen tarkasteluun.
For example: (a) In 2015, following a recommendation from DG ECFIN, Bulgaria’s status was moved up three levels from ‘imbalances which require monitoring and policy action’ to ‘excessive imbalances which require specific monitoring and decisive policy action’. 
Esimerkiksi: a) Vuonna 2015 talouden ja rahoituksen pääosaston suosituksen perusteella Bulgarian asemaa siirrettiin kolme tasoa ylöspäin ”epätasapainoista, jotka edellyttävät politiikkatoimia ja seurantaa” ”liiallisiin epätasapainoihin, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa”.
The decision to do so was largely based on a single bank failure in 2014 and the Commission’s resulting fears for financial stability. 
suurelta osin yhden ainoan pankin kaatumiseen vuonna 2014, ja siihen, että komissio pelkäsi tämän seurauksena taloudellisen vakauden puolesta.
The classification was maintained in 2016 although that year’s IDR showed that none of the financial risks identified in 2015 had materialised. (b) In 2015, following a DG ECFIN recommendation to escalate the procedure, France was moved up one level to ‘excessive imbalances which require specific monitoring and decisive policy action’. 
Luokittelua ei muutettu vuonna 2016, vaikka kyseisen vuoden perusteellisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yksikään vuonna 2015 yksilöidyistä riskeistä ei ollut konkretisoitunut. b) Vuonna 2015 Ranskan tilanne luokiteltiin menettelyn tehostamista koskevan talouden ja rahoituksen pääosaston suosituksen jälkeen yhden tason verran vakavammaksi (”liiallisia epätasapainoja, jotka edellyttävät määrätietoisia politiikkatoimia ja erityisseurantaa”).
In our view, however, the IDR had not identified significant year‐ to‐year changes in the factors underlying the assessment. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin katsoo, että perusteellisessa tarkastelussa ei todettu, että arvioinnin perustana olevat tekijät olisivat muuttuneetmerkittävästi vuodesta toiseen.
At the same time, although France was also under the EDP (the corrective arm of the SGP), this was not escalated even though the word ‘excessive’ only appeared in the IDR in relation to fiscal deficits. (c) The 2016 IDR for the United Kingdom (under the EDP since 2008) concluded that there were no imbalances, and the 2017 AMR for the United Kingdom did not even require an IDR. 
Samanaikaisesti, vaikka Ranskaan sovellettiin myös liiallista alijäämää koskevaa menettelyä (vakaus-ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota), maan luokitusta ei heikennetty siitä huolimatta, että sanaa ”liiallinen” oli ainoastaan käytetty perusteellisessa tarkastelussa julkisen talouden alijäämiin. c) Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa vuoden 2016 perusteellisessa tarkastelussa (maahan oli sovellettu liiallista alijäämää koskevaa menettelyä vuodesta 2008 alkaen) todettiin, että maassa ei ollut epätasapainoa eikä varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa vuodelta 2017 Yhdistyneen kuningaskunnan osalta edes vaadittu perusteellista tarkastelua.
This was despite reference in the 2016 IDR to a persistently large current account deficit (the largest that year in the EU) and continuous growth in house prices since 2013 from already inflated levels. 
Tilanne oli tämä siitä huolimatta, että vuoden 2016 perusteellisessa tarkastelussa mainittiin, että vaihtotaseen alijäämä oli jatkuvasti suuri (suurin sinä vuonna EU:ssa) ja että asuntojen hinnat olivat nousseet jatkuvasti vuodesta 2013 alkaen, vaikka hintataso oli jo silloin ollut koholla.
The situation was exacerbated in 2017, when fully‐fledged IDRs were replaced by ‘summaries’ in country reports (see paragraph 69). 
Tilanne paheni vuonna 2017, kun täysipainoiset perusteelliset tarkastelut korvattiin maaraporteissa esitetyillä tiivistelmillä (ks. kohta 69).
The timing of publication suggests that the tasks of analysis and classification are also functionally separate. 
Julkaisuajankohta antaa ymmärtää, että analyysi-ja luokittelutehtävät ovat myös toiminnollisesti erillisiä.
In 2012, 2014 and 2017, the IDRs and the communication announcing the classification were published on the same day, whereas in 2013 and 2016 the IDRs were published first and the imbalance classification was published two weeks later. 
Vuosina 2012, 2014 ja 2017 perusteelliset tarkastelut ja luokittelua koskeva tiedonanto julkaistiin samana päivänä, kun taas vuosina 2013 ja 2016 perusteelliset tarkastelut julkaistiin ensin ja epätasapainoluokittelu kahta viikkoa myöhemmin.
In 2015, the imbalance classification was published one day before the IDRs. 32 
Vuonna 2015 epätasapainoluokittelu julkaistiin päivää ennen perusteellisia tarkasteluja. 35
In late phases, the process is political rather than technical 61. 
Prosessi ei loppuvaiheissaan ole niinkään tekninen vaan poliittinen 61.
The Commission currently has a multi‐stage process for classifying imbalances. 
Komissio soveltaa epätasapainon luokitteluun nykyään monivaiheista prosessia.
Firstly, Commission staff sends written advice to the Commissioner for Economic and Financial Affairs regarding the classification of each Member State which has been subject to an IDR. 
Ensiksi komission henkilöstö toimittaa talous-ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulliasioista vastaavalle komission jäsenelle kirjallisesti näkemyksensä siitä, miten olisi luokiteltava kukin jäsenvaltio, josta on laadittu perusteellinen tarkastelu.
We found that these suggestions provide clear technical advice and are consistent between countries and over time. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että näissä ehdotuksissa esitetään selkeää teknistä neuvontaa ja että ne ovat johdonmukaisia maiden välillä ja ajan mittaan.
After consideration of this advice by the Commissioner’s private office and, since 2014, that of the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue (who has joint responsibility for the MIP) a draft communication is sent for scrutiny to all the Commissioners’ private offices and finally to the College of Commissioners itself for adoption. 
Sen jälkeen kun komission jäsenen kabinetti, ja vuodesta 2014 alkaen, eurosta ja työmarkkinavuoropuhelusta vastaavan varapuheenjohtajan kabinetti (jotka ovat yhdessä vastuussa MIP:sta) ovat ottaneet neuvot huomioon, tiedonantoluonnos lähetetään tarkistettavaksi kaikkien komission jäsenten kabinetteihin ja lopulta hyväksyttäväksi komission jäsenten kollegiolle.
Between 2012 and 2016, certain Member States were identified as having excessive imbalances on 16 occasions. 
Vuosina 2012–2016 tietyissä jäsenvaltioissa havaittiin liiallinen epätasapaino 16 tapauksessa.
However, the College has never sent an EIP proposal to the Council. 
Kollegio ei kuitenkaan ole koskaan lähettänyt neuvostolle tällaista ehdotusta.
During our audit, the Commission produced little evidence which would explain why the College did not propose the EIP. 
Tarkastuksen aikana komissio antoi vain vähän evidenssiä, joka selittäisi, miksi kollegio ei ole ehdottanut liiallista epätasapainoa koskevaa menettelyä.
The systematic non‐activation of the EIP has reduced the credibility and effectiveness of the MIP. 
Liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn järjestelmällinen käynnistämättä jättäminen on vähentänyt MIP:n uskottavuutta ja vaikuttavuutta.
This is also the view of a number of stakeholders, which report that non‐activation has undermined the procedure in terms both of its ability to address imbalances and of its deterrent value. 
Tämä oli myös useiden sidosryhmien kanta; sidosryhmät raportoivat, että käynnistämättä jättäminen on haitannut menettelyä sekä sen mahdollisuuksissa puuttua epätasapainoon että sen arvoa pelotteena.
The Five Presidents’ Report24 also suggests a full use of the MIP, including the activation of the EIP. 
Myös viiden puheenjohtajan kertomuksessa24 ehdotetaan MIP-menettelyn soveltamista kaikilta osin, liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käynnistäminen mukaan luettuna.
Also the ECB has stated that “full and effective use of all 24 33 ‘Completing Europe's Economic and Monetary Union’, a report by Jean‐Claude Juncker in close cooperation with Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi and Martin Schulz, June 2015, p. 
24 ’Euroopan talous-ja rahaliiton viimeistely’, Jean-Claude Junckerin kertomus tiiviissä yhteistyössä Donald Tuskin, Jeroen Dijsselbloemin, Mario Draghin ja Martin Schulzin kanssa, kesäkuu 2015, s.
8: “[MIP’s] corrective arm should be used forcefully. 
8: MIP:n korjaavaa osiota olisi käytettävä määrätietoisemmin.
It should be triggered as soon as excessive imbalances are identified and be used to monitor reform implementation.” 
Se olisi käynnistettävä heti kun liiallinen epätasapaino todetaan, ja sitä olisi käytettävä uudistusten täytäntöönpanon seurannassa. 36
instruments available under the MIP – including its corrective arm – is needed” and repeated this message on several occasions25. 
Se on toistanut tämän viestin useissa yhteyksissä.
Other stakeholders suggest that using the EIP in circumstances which were not clear‐cut would also affect its credibility, and that it should be reserved for use only in very obvious circumstances. 
Eräät muut sidosryhmät ehdottavat, että liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käyttäminen epäselvissä tapauksissa vaikuttaisi myös sen uskottavuuteen ja että se olisi varattava käytettäväksi ainoastaan ilmiselvissä tapauksissa.
The MIP Regulation fully entrusts the Commission with classifying imbalances. 
MIP-asetuksessa epätasapainon luokittelu annetaan täysin komission tehtäväksi.
However we detected several shortcomings in the way this is done: (a) Firstly, we were shown no evidence that the College and private offices have a formal procedure for considering the DG ECFIN advice and documenting their exchanges. (b) Secondly, prior to 2017 the draft communication on imbalances was circulated very late to the College. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin useita puutteita tavassa jolla tämä tehtiin. a) Ensinnäkin tilintarkastustuomioistuimelle ei annettu minkäänlaista evidenssiä siitä, että kollegiolla ja kabineteilla olisi virallinen menettely, jossa otettaisiin huomioon talouden ja rahoituksen pääosaston ohjeet ja dokumentoitaisiin niiden välinen yhteydenpito. b) Toiseksi epätasapainoa koskeva tiedonantoluonnos annettiin kollegion saataville erittäin myöhään ennen vuotta 2017.
This breached the Commission’s internal rules, which are supposed to ensure that the College has given its decisions appropriate consideration. (c) Thirdly, there is at present no clear written guidance on the circumstances in which the Commission would decide to propose activation of the EIP. 
Näin rikottiin komission sisäisiä sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kollegio harkitsee päätöksiään asianmukaisesti. c) Kolmanneksi tällä hetkellä ei ole selkeitä kirjallisia ohjeita niitä tapauksia varten, joissa komissio päättäisi ehdottaa liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käynnistämistä.
The Commission has sought to streamline its analysis and policy advice to Member 25 34 ECB, Economic Bulletin, Issue 2, March 2017, Box 7, p. 
25 EKP, Talouskatsaus 2, maaliskuu 2017, laatikko 7, s.
For other statements, see Economic Bulletin, Issue 2, March 2015, Box 5, p. 
Economic Bulletin, Issue 2, maaliskuu 2015, laatikko 5, s.
48 and Economic Bulletin, Issue 2, March 2016, Box 8, p. 
48, ja Economic Bulletin, Issue 2, maaliskuu 2016, laatikko 8, s.
However, merging IDRs with country reports has reduced the focus on the MIP and its distinct objective of detecting and preventing imbalances. 
Perusteellisten tarkastelujen sulauttaminen maaraportteihin on kuitenkin vähentänyt MIP-menettelyn painoarvoa ja keskittymistä sen nimenomaiseen tavoitteeseen, joka on epätasapainon havaitseminen ja ennaltaehkäisy.
For the first three years, the IDR was a stand‐alone document mainly provided by DG ECFIN, with contributions from DG EMPL and other directorates‐general. 
Ensimmäisenä kolmena vuotena perusteellinen tarkastelu oli itsenäinen asiakirja, jonka lähinnä talouden ja rahoituksen pääosasto laati työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston ja muiden pääosastojen avustuksella.
In 2015, it became section 2 of the country report, the remainder of which is the result of an analysis that was previously included in a (now discontinued) staff working document assessing the Member State’s NRP in the context of the European Semester. 
Vuonna 2015 siitä tuli osa 2 maaraportissa, jonka loppuosa on tulosta analyysista, joka oli aiemmin sisällytetty komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (joka on sittemmin lakkautettu), jossa arvioitiin jäsenvaltioiden kansallista uudistusohjelmaa eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.
As a result of the merger, the ‘policy challenges’ section of the IDR (a summary of key macroeconomic challenges and possible responses) was dropped. 
Sulautumisen seurauksena perusteellisen tarkastelun toimintapoliittisia haasteita koskevasta osasta (tiivistelmä keskeisistä makrotalouden haasteista ja mahdollisista reagointitavoista) luovuttiin.
Moreover, the titles used in country reports are now standardised and therefore do not reflect the severity of imbalances in the Member State concerned. 
Lisäksi maaraporteissa käytetyt otsakkeet on nyt vakioitu eivätkä ne tämän vuoksi kuvasta asianomaisen jäsenvaltion epätasapainon vakavuutta.
However, the table does not provide any indication of possible measures for addressing the challenges identified in the IDR. 
Taulukossa ei kuitenkaan mainita mahdollisia toimenpiteitä, joilla vastattaisiin perusteellisessa tarkastelussa yksilöityihin haasteisiin.
The format of country reports was further modified in 2017: as well as shortening them overall, the Commission restricted the IDR to the MIP assessment matrix and a brief statement of the main findings (section 3). 
Maaraporttien esitystapaa on edelleen muutettu vuonna 2017: yleisen lyhentämisen lisäksi komissio rajasi perusteellisen tarkastelun MIP-arviointimatriisiin ja lyhyeen lausuntoon tärkeimmistä havainnoista (osa 3).
Details of all the main issues, including macroeconomic imbalances, affecting the Member State are to be found by theme in section 4 ‘Reform priorities’. 
Tarkat tiedot kaikista jäsenvaltioon vaikuttavista keskeisistä ongelmista makrotalouden epätasapaino mukaan lukien esitetään aiheittain osassa 4 ”Uudistusten painopisteet”.
An asterisk in the title indicates topics that are relevant to the MIP and which contribute to the summary in section 3. 
Asteriski otsikossa tarkoittaa, että aihe on MIP:n kannalta olennainen ja vaikuttaa osassa 3 esitettyyn tiivistelmään.
These changes in format were driven by the Commission Secretariat‐General, whose importance in the process has grown over time. 
Esitystavan muutoksista vastasi komission pääsihteeristö, jonka merkitys prosessissa on ajan mittaan kasvanut.
departments. DG EMPL now provides a greater share of the analytical input26, in particular on employment and social developments, and the IDR/country report has become less of a DG ECFIN product. 
Työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto tekee analyyttisestä työstä26 nykyään suuremman osuuden erityisesti työllisyyden ja sosiaalisen kehityksen osalta, ja perusteellisesta tarkastelusta/maaraportista on tullut vähäisemmässä määrin talouden ja rahoituksen pääosaston tuote.
Stakeholders report that these developments have reduced the visibility of the MIP. 
Sidosryhmien mukaan nämä muutokset ovat vähentäneet MIP:n näkyvyyttä.
Since the merger, the communication on IDRs has been replaced by a far broader communication on country reports. 
Sulautumisesta lähtien perusteellisia tarkasteluja koskeva tiedonanto on korvattu paljon laajemmalla maaraportteja koskevalla tiedonannolla.
To counter this problem, in June 2015 DG ECFIN published an overview of that year’s IDR findings27 to highlight developments that were common across countries and linked to the changing economic landscape. 
Tämän ongelman ratkaisemiseksi talouden ja rahoituksen pääosasto julkaisi kesäkuussa 2015 katsauksen kuluvana vuonna tehdyistä perusteellisissa tarkasteluissa esitetyistä havainnoista27. Katsauksessa painotettiin useissa eri maissa tapahtuvaa samanlaista kehitystä ja todettiin sen liittyvän muuttuvaan taloustilanteeseen.
However, no such overview was published in 2016 or, to date, in 2017. 
Katsausta ei kuitenkaan julkaistu vuonna 2016 eikä toistaiseksi vuonna 2017.
The analysis of macroeconomic imbalances is now part of the overall analysis of structural issues in a Member State. 
Makrotalouden epätasapainon analyysi muodostaa nykyään osan jäsenvaltion rakenneongelmien yleistä analyysiä.
Imbalances have thus been shorn of the prominence they had when the IDR was a separate document. 
Epätasapainolla ei siis enää ole samaa näkyvyyttä, mikä sillä oli, kun perusteellinen tarkastelu oli erillinen asiakirja.
This makes it difficult to distinguish short‐ term (imbalances) from long‐term (growth) issues. 
Tämän vuoksi lyhyen aikavälin ongelmia (epätasapaino) ja pitkän aikavälin ongelmia (kasvu) on vaikea erottaa toisistaan.
Summing up, efforts to streamline the European Semester have reduced the visibility of the MIP. 
Yhteenvetona voidaan todeta, että eurooppalaisen ohjausjakson ”virtaviivaistamiseen” tähtäävät toimet ovat vähentäneet MIP:n näkyvyyttä.
However, effective communication is central to public understanding of the procedure and the challenges that macroeconomic imbalances pose to Member States. 
Vaikuttava viestintä on kuitenkin keskeistä, jotta suuri yleisö ymmärtäisi mistä menettelyssä on kyse ja mitä haasteita makrotalouden epätasapaino asettaa jäsenvaltioille.
Enhanced communication is also needed to improve national ownership of the MIP. 
Makrotalouden epätasapainoa koskevan kansallisen sitoutumisen lisääminen edellyttäisi myös tehostettua viestintää.
Despite a good standard of analysis, some aspects of IDRs need improvement 76. 
Hyvästä analyysikäytännöstä huolimatta joitakin perusteellisen tarkastelun osatekijöitä on syytä parantaa 76.
In November 2016, five years after the introduction of the MIP, DG ECFIN published a paper entitled ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium’. 
Marraskuussa 2016 eli viisi vuotta MIP:n käyttöönoton jälkeen talouden ja rahoituksen pääosasto julkaisi asiakirjan The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium.
to Council committees or previously published in various formats. 
Kooste perustuu suuressa määrin neuvoston komiteoille esitettyyn tai aikaisemmin eri muodoissa julkaistuun analyyttiseen materiaaliin.
The consolidation of the entire framework in this publication, though late, is welcome as it has helped Member States and other stakeholders to understand the MIP and, in particular, the rationale for certain decisions. 
Koko kehyksen koonti tähän julkaisuun tehtiin myöhään. Se on silti myönteistä, sillä se auttaa jäsenvaltioita ja muita sidosryhmiä ymmärtämään MIP-menettelyä ja erityisesti tiettyjen päätösten perusteluja.
The Compendium describes some analytical tools that DG ECFIN uses in the assessment of macroeconomic imbalances. 
Koosteessa kuvataan tiettyjä analyyttisia välineitä, joita talouden ja rahoituksen pääosasto käyttää makrotalouden epätasapainon arvioinnissa.
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies. 
Sitä voitaisiin kuitenkin parantaa edelleen lisäämällä siihen tietoa välineistä, joita komissio käyttää muissa toistuvissa analyyseissä, jotka koskevat mm. pankkijärjestelmän vakautta, MIP:n kannalta olennaista työmarkkinakehitystä ja työmarkkinapolitiikan laatua.
The standard of analysis in IDRs has generally been good, according to stakeholders and experts who we consulted. 
Tilintarkastustuomioistuimen kuulemien sidosryhmien ja asiantuntijoiden mielestä perusteellisten tarkastelujen analyysikäytäntö on yleisesti ottaen ollut hyvä.
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States. 
Komissio ottaa huomioon kaikki maakohtaiset olosuhteet ja muut jäsenvaltioiden toimittamat olennaiset tiedot.
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard. 
Jotkut jäsenvaltiot pitivät tarpeellisena parantaa tiedonjakoa, ja komissio on viime aikoina toteuttanut tämänsuuntaisia toimia.
The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’. 
Valtaosa vastaajista (89 prosenttia) kuvasi jäsenvaltiotaan koskevan perusteellisen tarkastelun laatua ”hyväksi” ja 11 prosenttia valitsi vaihtoehdon 40
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI). 
Yksikään ei kuvannut laatua ’”erittäin hyväksi, ”heikoksi” tai ”erittäin heikoksi” (ks. kaavio d liitteessä VI).
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI). 
Kun talouspoliittisen komitean jäseniltä kysyttiin perusteellisista tarkasteluista verrattuna vertaisorganisaatioiden vastaaviin kertomuksiin, heistä 68 prosenttia vastasi ”ei eroa”, 26 prosenttia piti perusteellisia tarkasteluja parempina ja viisi prosenttia huonompina (ks. kaavio u liitteessä VI).
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI). 
Kaikki vastaajat olivat samaa mieltä siitä, että perusteellisissa tarkasteluissa otettiin huomioon olennaiset maakohtaiset tiedot (53 prosenttia vastasi ”suuressa määrin” ja 47 prosenttia ”jossakin määrin” (ks. kaavio e liitteessä VI).
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year. 
Verrattuna muiden kansainvälisten järjestöjen (IMF, OECD) kertomuksiin, joissa käytetään temaattista lähestymistapaa, perusteelliset tarkastelut käsittelevät usein vuodesta toiseen samoja asioita.
Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next. 
Vaikka otettaisiin huomioon se, että tietynlaiset epätasapainon muodot ovat jatkuvia eikä niitä voida jättää huomiotta, tämä johtaa usein toistuvasti esitettyyn analyysiin, jolla on vähän lisäarvoa, ja viestiin, joka on suurelta osin sama vuodesta toiseen.
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37 economic policies”28. 
MIP-asetuksen mukaisesti komission on otettava huomioon ”kaupan ja rahoitusalan vahvat kytkökset jäsenvaltioiden välillä ja kansallisten talouspolitiikkojen heijastusvaikutukset”28.
The Commission has developed a number of economic tools29 to address these aspects. 
Komission on kehitettävä useita taloudellisia välineitä29 näihin näkökohtiin puuttumiseksi.
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak. 
Heijastusvaikutusten30 analysointi on kuitenkin usein heikkoa.
For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia. 
vuoteen 2014 saakka valtion velkakriisin tarttumista31 (heijastusvaikutus ulkopuolelta) Sloveniassa tarkasteltiin ainoastaan ohimennen.