natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CERTAIN MEMBER STATES TARGET THE AID TO PROJECTS THAT ADDRESS IDENTIFIED NEEDS AND EU PRIORITIES ... 
TIETYT JÄSENVALTIOT KOHDENTAVAT TUEN HANKKEISIIN, JOTKA KOHDISTUVAT MÄÄRITETTYIHIN TARPEISIIN JA EU:N ENSISIJAISIIN TAVOITTEISIIN...
Where aid is targeted to specific needs in line with the EU priorities, a more effective use of the aid can be achieved. 
Jos tuki kohdennetaan EU:n ensisijaisten tavoitteiden mukaisiin erityistarpeisiin, tuen käyttöä voidaan tehostaa.
Most Member States applied restrictive eligibility conditions to achieve a basic targeting of the aid. 
Useimmat jäsenvaltiot sovelsivat rajoittavia tukikelpoisuusehtoja tuen pe-ruskohdentamiseen.
For example: ɦ in Hungary, the authorities issued calls for project proposals for specific sectors or types of projects such as the modernisation of livestock farms, horticultural equipment, irrigation projects, etc.; ɦ in Germany (Baden-Württemberg), field machinery such as tractors was excluded. 
Esimerkiksi — Unkarissa viranomaiset järjestivät hanke-ehdotuspyyntöjä, jotka koskivat tiettyjä aloja tai hanketyyppejä, kuten karjatilojen nykyaikaistamista, puutarhaviljelyssä käytettäviä välineitä, kasteluhankkeita jne. — Saksassa (Baden-Württemberg) tukea ei myönnetty peltokoneille, kuten traktoreille.
However, in some Member States such as Poland and Luxembourg, almost any type of farm investment was eligible. 
Kuitenkin joissakin jäsenvaltioissa, kuten Puolassa tai Luxemburgissa, lähes kaikentyyppiset tilojen investoinnit olivat tukikelpoisia.
Targeting of the aid by giving an incentive to projects that correspond to the needs and priorities identified in the RDP was found in several Member States. 
Useissa jäsenvaltioissa tukea kohdennettiin tarjoamalla kannustimia hankkeille, jotka vastasivat maatalouden kehittämisohjelmassa määritettyjä tarpeita ja ensisijaisia tavoitteita.
For example: ɦ Luxembourg offered higher rates of aid (an additional 10 % of the project cost) for investments addressing environmental concerns or animal welfare; ɦ in Belgium, a 40 % aid rate was applied for projects that improved manure storage and spreading facilities — double the standard rate of 20 %. 
Esimerkiksi — Luxemburgissa tarjottiin enemmän tukea (lisätuki kattoi 10 prosenttia hankekuluista) investoinneille, jotka koskivat ympäristökysymyksiä tai eläinten hyvinvointia — Belgiassa myönnettiin 40 prosentin tuki hankkeille, joilla parannettiin lannan varastointia ja levitystä – kaksinkertainen määrä verrattuna 20 prosentin suuruiseen tavanomaiseen tukitasoon.
Two Member States targeted further by selecting the best projects from within those projects they had deemed eligible. 
Kahdessa jäsenvaltiossa kohdentamista tarkennettiin edelleen valitsemalla parhaat hankkeet tukikelpoisiksi arvioitujen hankkeiden joukosta.
Italy (Veneto) and Romania used such selection criteria with other targeting methods in order to address the RDP needs, in line with the EU’s priorities. 
Tällaisia valintakriteerejä käytettiin Italiassa (Veneto) ja Romaniassa muiden kohden-tamismenetelmien lisäksi maaseudun kehittämisohjelman tarpeisiin vastaamiseksi EU:n ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti.
These priorities were: environmental benefits; enhancing the value of products; enterprise integration; structural modernisation; access to information and communication technology; reconversion and restructuring of particular agricultural sectors and projects located in mountain areas. 
Ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluivat ympäristöhyödyt; tuotteiden arvon parantaminen; yritysintegraatio; rakenteiden nykyaikaistaminen; tietoja viestintätekniikan käyttömahdollisuus; tiettyjen maatalousalojen tuotantosuunnan muuttaminen ja rakenneuudistukset sekä vuoristoalueilla toteutettavat hankkeet.
As an example, a project to construct a warehouse and cold storage for apples was selected as it corresponded to the priorities of organic production (which enhances the value); it used photovoltaic panels to reduce energy consumption (environmental benefits) and it was located in a mountain area. Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
Menettelyssä valittiin esimerkiksi hanke, joka koski varaston ja kylmävaraston rakentamista omenoille, sillä hanke vastasi luonnonmukaista tuotantoa koskevia ensisijaisia tavoitteita (lisäarvo), vähensi energiankulutusta aurinkopaneelien käytön ansiosta (ympäristöhyödyt) ja toteutettiin vuoristoalueella. Erityiskertomus nro 8/2012 – Tuen kohdentaminen maatilojen nykyaikaistamiseen
In Germany (Baden-Württemberg), Spain (Catalonia), France, Hungary and Portugal (mainland), national procedures established selection criteria against which all projects were assessed. 
Saksassa (Baden-Württemberg), Espanjassa (Katalonia), Ranskassa, Unkarissa ja Portugalissa (mannermaa) otettiin kansallisissa menettelyissä käyttöön valintakriteerejä, joiden perusteella arvioitiin kaikki hankkeet.
However, regardless of the result of this assessment, all eligible project applications were awarded a grant as the budget for the measure was sufficient. 
Arvioinnin tuloksista huolimatta kaikille tukikelpoisille hankehakemuksille myönnettiin kuitenkin avustus, koska toimenpiteelle riitti talousarviomäärärahoja.
For example, in France, the authorities considered a project for 76 000 euro to construct stables for horses as eligible but it received a score of zero points in the assessment as it did not address any of the priorities established for the measure. 
Esimerkiksi Ranskassa viranomaiset pitivät tukikelpoisena hevostallien rakentamista koskevaa 76 000 euron arvoista hanketta. Hanke ei saanut arvioinnissa yhtään pistettä, sillä se ei edistänyt ainuttakaan toimenpiteelle määritetyistä ensisijaisista tavoitteista.
In Belgium, Luxembourg and Poland, no selection criteria had been established: this was despite the Commission advising Member States that it is a legal obligation to define such selection criteria. 
Belgia, Luxemburg ja Puola eivät olleet määrittäneet minkäänlaisia valintakriteerejä siitä huolimatta, että komissio oli ilmoittanut jäsenvaltioille valintakriteerien määrittämisen olevan lainmukainen velvollisuus.
BOX 3 THE POLISH RDP, AN EXAMPLE OF A LACK OF TARGETING An independent ex ante evaluation of the Polish RDP showed that the targeting system was weak and recommended the preparation and implementation of selection criteria. 
LAATIKKO 3 PUOLAN MAASEUDUN KEHITTÄMISOHJELMA, ESIMERKKI RIITTÄMÄTTÖMÄSTÄ KOHDENTAMISESTA Puolan maaseudun kehittämisohjelmasta laadittu riippumaton jälkiarviointi osoitti, että käytetty kohdenta-misjärjestelmä oli heikko; arvioinnissa suositeltiin valintakriteerien laatimista ja käyttöönottoa.
However, the RDP does not set out any selection criteria or other means addressing specific needs or objectives. 
Maaseudun kehittämisohjelmassa ei kuitenkaan määritetä minkäänlaisia valintakriteerejä tai muita keinoja, jotka kohdistuisivat tiettyihin tarpeisiin tai tavoitteisiin.
As the criteria adopted only excluded farms below a certain size, almost all holdings in all agricultural sectors were eligible to apply. 
Hyväksytyissä kriteereissä tuen ulkopuolelle jätettiin ainoastaan tiettyä kokoa pienemmät maatilat, joten lähes kaikki eri maatalousaloilla toimivat tilat saattoivat hakea tukea.
This led to a level of demand far exceeding the number of projects that it was possible to finance. 
Tämän seurauksena hakemusten määrä oli huomattavasti suurempi kuin sellaisten hankkeiden määrä, joille saatettiin myöntää rahoitusta.
As a result, during the first call for project proposals in 2007, the Polish managing authority applied the ‘first-come, first-served’ principle. 
Tästä syystä Puolan hallintoviranomaiset sovelsivat ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -periaatetta ensimmäisessä hanke-ehdotuspyynnössä vuonna 2007.
Eligible applications were received in order of their submission until the budget ceiling for the region concerned was reached. 
Tukikelpoiset hakemukset käsiteltiin saapumisjärjestyksessä ja varoja myönnettiin siihen saakka, kunnes saavutettiin kyseiselle alueelle varatun talousarvion enimmäisraja.
This led in some regional offices to queues of applicants waiting in front of the administrative office. 
Tämän seurauksena joissakin alueellisissa virastoissa hakemusten jättäjät jonottivat vuoroaan viraston ulkopuolella.
During the second call for projects in 2009, the selection of projects was carried out on a random basis. 
Vuonna 2009 järjestetyssä toisessa hanke-ehdotuspyynnössä hankkeet valittiin satunnaisesti.
All admissible applications meeting the basic eligibility criteria were selected in random order until the available budget for the region was exhausted. 
Kaikki tukikelpoisuudelle asetettujen peruskriteerien mukaiset hyväksyttävät hakemukset valittiin satunnaisessa järjestyksessä siihen saakka, kunnes alueen talousarviovarat oli käytetty.
With these selection methods there is no mechanism to target the funding to projects that address identified structural or territorial needs. 
Tällaisia valintamenetelmiä käytettäessä rahoitusta ei voida kohdentaa määritettyjen rakenteellisten tai alueellisten tarpeiden mukaisiin hankkeisiin.
From October 2010 onwards the Polish authorities introduced selection criteria for investment projects. Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
Puolan viranomaiset ottivat investointihankkeiden valintakriteerit käyttöön lokakuussa 2010. Erityiskertomus nro 8/2012 – Tuen kohdentaminen maatilojen nykyaikaistamiseen
OVERVIEW OF THE DIFFERENT METHODS OF TARGETING USED BY THE MEMBER STATES (REGIONS) AUDITED 32. 
YLEISKATSAUS TARKASTUKSEN KOHTEENA OLEVISSA JÄSENVALTIOISSA (ALUEILLA) KÄYTETTYIHIN ERILAISIIN KOHDENTAMISMENETELMIIN 32.
An overview of the different methods of targeting implemented across the 10 Member States is given in Table 1, together with the Court’s analysis of the degree of targeting achieved through RDP provisions, the national legislation and implementing procedures. 
Taulukossa 1 esitetään yleiskatsaus kymmenessä jäsenvaltiossa käytettyihin erilaisiin kohdentamismenetelmiin sekä tilintarkastustuomioistuimen analyysi maaseudun kehittämisohjelmia koskevien säännösten, kansallisen lainsäädännön ja täytäntöönpanomenettelyjen avulla saavutetusta kohdentamisasteesta.
19 THE COMMISSION APPROVED SOME RDPS THAT DID NOT TARGET THE AID TO IDENTIFIED NEEDS AND PRIORITIES 33. 
19 KOMISSIO HYVÄKSYI JOITAKIN MAASEUDUN KEHITTÄMISOHJELMIA, JOISSA TUKEA EI KOHDENNETTU MÄÄRITETTYIHIN TARPEISIIN JA ENSISIJAISIIN TAVOITTEISIIN 33.
The lack of effective targeting observed in paragraphs 29 to 32 above should not arise as the RDPs established by Member States are submitted to the Commission for approval and the legislation requires that they contain sufficient evidence that the investment measures are targeted on clearly defined objectives reflecting identified structural and territorial needs and structural disadvantages13. 
Edellä kohdissa 29–32 tarkasteltua puutteellista kohdentamista ei pitäisi esiintyä, koska jäsenvaltioiden laatimat maaseudun kehittämisohjelmat toimitetaan komission hyväksyttäviksi, ja lainsäädännön mukaan niiden on osoitettava riittävällä tavalla, että investointitoimenpiteet kohdennetaan selkeästi määriteltyihin tavoitteisiin, jotka kuvastavat nimettyjä rakenteellisia ja alueellisia tarpeita ja rakenteellisia haittoja13.
The current legislation does not oblige Member States to disclose in the RDP the selection criteria to be used. 
Tämänhetkinen lainsäädäntö ei velvoita jäsenvaltioita ilmoittamaan käytettäviä valintakriteerejä maaseudun kehittämisohjelmissa.
These may be adopted by the Member State after the Commission has approved the RDP. 
Jäsenvaltio voi hyväksyä ne sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt maaseudun kehittämisohjelman.
However, including in the RDP the key elements the Member State intends to use for the selection of investment projects is essential for the purpose of identifying if and to what extent the required targeting will be achieved. 
Maaseudun kehittämisohjelmaan on kuitenkin välttämätöntä sisällyttää keskeiset tekijät, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää investointihankkeiden valinnassa, jotta voidaan määrittää, päästäänkö kohdentamistavoitteeseen ja missä määrin kyseinen tavoite saavutetaan.
Two of the 10 RDPs examined contained clear evidence of good targeting of measure 121 (Italy (Veneto) and Hungary). 
Kymmenestä tarkastetusta maaseudun kehittämisohjelmasta kahdessa oli selvää näyttöä toimenpiteen 121 hyvästä kohdentamisesta (Italia – Veneto ja Unkari).
Six other RDPs contained little evidence of such targeting (Belgium (Wallonia), Germany (Baden-Württemberg), Spain (Catalonia), France, Romania14 and Portugal). 
Kuudessa muussa maaseudun kehittämisohjelmassa oli vähän näyttöä hyvästä kohdentamisesta (Belgia – Vallonia, Saksa – Baden-Württemberg, Espanja – Katalonia, Ranska, Romania14, Portugali).
Two RDPs (Luxembourg and Poland) did not contain sufficient evidence that measure 121 was targeted. 
Kahdessa maaseudun kehittämisohjelmassa (Luxemburg ja Puola) ei ollut riittävästi näyttöä toimenpiteen 121 kohdentamisesta.
All 10 of the RDPs were, however, approved by the Commission. 
Komissio oli kuitenkin hyväksynyt kaikki edellä mainitut kymmenen maaseudun kehittämisohjelmaa.
The Commission’s services questioned the lack of targeting of measure 121 during their assessment of the proposed Polish RDP in July 2007. 
Komission yksiköt tutkivat toimenpiteen 121 puutteellista kohdentamista arvioidessaan ehdotusta Puolan maaseudun kehittämisohjelmasta heinäkuussa 2007.
In this context, the Commission raised the issue of the proposed ‘first-come, first-served’ approach. 
Tässä yhteydessä komissio otti esiin kysymyksen ehdotetusta ”ensiksi tullutta palvellaan ensin” -lähestymistavasta.
The Polish RDP was not subsequently modified yet the Commission approved it in September 2007 despite the insufficient targeting. 
Vaikka Puolan maaseudun kehittämisohjelmaan ei tehty muutoksia, komissio hyväksyi sen syyskuussa 2007 riittämättömästä kohdentamisesta huolimatta.
Luxembourg’s RDP sets out eligibility criteria and differentiated aid rates but it fails to specify the way in which the aid will be targeted to the objectives it has defined to address its particular needs. 
Luxemburgin maaseudun kehittämisohjelmassa esitetään tukikelpoisuuskriteerit ja eriytetyt tukimäärät, mutta siinä ei selvitetä, millä tavoin tuki kohdennetaan tavoitteisiin, jotka on määritetty tiettyjen tarpeiden mukaan.
The Commission has reminded the Luxembourg authorities several times of their obligation to set selection criteria. 
Komissio on muistuttanut Luxemburgin viranomaisia useita kertoja siitä, että ne ovat velvollisia määrittämään valintakriteerit.
13 Article 43 of Regulation (EC) No 1974/2006. 
13 Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 43 artikla.
14 Although the Romanian RDP contained little evidence of good targeting at the time of its approval by the Commission, investments under measure 121 were strongly targeted in practice due to the implementation of restrictive eligibility criteria and the effective application of relevant selection criteria (see Table 1). 
14 Vaikka Romanian maaseudun kehittämisohjelmassa esitettiin komission sitä hyväksyessä vähän näyttöä hyvästä kohdentamisesta, toimenpiteeseen 121 liittyvät investoinnit olivat käytännössä tarkkaan kohdennettuja.
The cases of Luxembourg and Poland underline the need for the Commission to ensure a sufficient level of targeting evidenced within the RDP submitted for its approval. 
Luxemburgin ja Puolan tapaukset ovat osoitus siitä, että komission on varmistettava riittävä kohdentaminen, josta on oltava näyttöä hyväksymistä varten toimitetussa maaseudun kehittämisohjelmassa.
Once an RDP is approved by the Commission and EAFRD funds are made available to the Member State, it is more difficult for the Commission to retroactively ensure targeting. 
Komission on vaikea varmistaa kohdentamista takautuvasti sen jälkeen, kun se on hyväksynyt maaseudun kehittämisohjelman ja maaseuturahaston varat on asetettu jäsenvaltion käyttöön.
The Court found that the selection process implemented and the targeting achieved in practice sometimes differed significantly from the description in the RDP, the chief document on which the Commission bases its decision to approve the overall spending programme. 
MAASEUDUN KEHITTÄMISOHJELMIEN KOHDENTAMISTA KOSKEVAT TIEDOT EIVÄT AINA VASTAA KÄYTÄNNÖSSÄ TOTEUTETTUA KOHDENTAMISTA 38. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että käytetty valintamenettely ja käytännön kohdentaminen poikkesivat toisinaan huomattavasti kuvauksesta, joka esitettiin maaseudun kehittämisohjelmassa.
Some Member States described detailed selection systems in their RDP but in practice financed all eligible projects rendering their selection procedures meaningless (France, Hungary). 
Jotkin jäsenvaltiot kuvasivat maaseudun kehittämisohjelmissaan yksityiskohtaisia valintajärjestelmiä mutta antoivat käytännössä rahoitusta kaikille tukikelpoisille hankkeille, mikä teki niiden käyttämistä valintamenettelyistä merkityksettömiä (Ranska, Unkari).
Conversely, other Member States, notably Portugal, developed more detailed targeting systems than were described in the RDP approved by the Commission. 
Sitä vastoin toiset jäsenvaltiot, muun muassa Portugali, kehittivät tarkempia kohdentamisjärjestelmiä kuin komission hyväksymässä maaseudun kehittämisohjelmassa oli kuvattu.
The CMEF provides information on progress in programme implementation with respect to indicators of financial inputs, outputs and results. 
Yhteisen seuranta-ja arviointikehyksen avulla saadaan tietoa ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä taloudellisia panoksia, tuotoksia ja tuloksia koskevien indikaattoreiden perusteella.
It should, therefore, help identify the results of the targeting of the measure. 
Kehyksen olisi siten autettava määrittämään toimenpiteen kohdentamisen tulokset.
20 Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
20 Erityiskertomus nro 8/2012 – Tuen kohdentaminen maatilojen nykyaikaistamiseen
The CMEF indicators defined for measure 121 (see Table 2) are not relevant for monitoring the extent to which certain EU priorities, or the specific actions of the measure, such as quality, on/off-farm diversification and improving the environmental, occupational safety, hygiene and animal welfare status of agricultural holdings, are addressed by the projects financed as no such data is collected. 
Yhteisen seuranta-ja arviointikehyksen toimenpidettä 121 koskevat indikaattorit (ks. taulukko 2) eivät ole merkityksellisiä, kun arvioidaan sitä, missä määrin rahoitetut hankkeet vaikuttavat tiettyihin EU:n ensisijaisiin tavoitteisiin tai tiettyihin kyseistä toimenpidettä koskeviin toimiin, kuten laatuun, toiminnan monipuolistamiseen tiloilla tai niiden ulkopuolella sekä maatilojen ympäristöä, työturvallisuutta, hygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevien olosuhteiden parantamiseen, koska tämäntyyppisiä tietoja ei kerätä.
The ‘New products and/or techniques’ result indicator is important for an investment measure the main objective of which is the modernisation of holdings. 
Uusia tuotteita ja/tai tekniikoita koskeva tulosindikaattori on tärkeä inves-tointitoimenpiteelle, jonka päätavoitteena on tilojen nykyaikaistaminen.
The audit revealed that it was difficult for Member States to collect data that corresponds to the CMEF definition of this specific indi-cator15. 
Tarkastuksessa kävi ilmi, että jäsenvaltioilla oli vaikeuksia koota tietoja, jotka vastasivat tätä indikaattoria koskevaa yhteisen seuranta-ja arviointikehyksen määritelmää15.
Some Member States decided not to report on it at all (France) or to measure it only partially (Belgium (Wallonia), which refers only to ‘new products’). 
Jotkin jäsenvaltiot päättivät olla kokonaan toimittamatta kyseistä indikaattoria koskevia tietoja (Ranska) tai mitata sitä vain osittain (Belgiassa (Vallonia) otettiin huomioon ainoastaan ”uudet tuotteet”).
Further, the mid-term evaluation reports identified, for five of the 10 Member States audited, the difficulty of defining ‘new techniques’ (Belgium (Wallonia), Germany (Baden-Württemberg), France, Luxembourg, Romania). 
Lisäksi väliarviointiraporteissa todettiin, että kymmenestä tarkastuksen kohteena olleesta jäsenvaltiosta viidellä oli vaikeuksia ”uusien tekniikoiden” määrittämisessä (Belgia (Vallonia), Saksa (Baden-Württemberg), Ranska, Luxemburg ja Romania).
Other Member States applied a definition the scope of which is broader than that of the definition proposed by the CMEF. 
Muissa jäsenvaltioissa käytettiin määritelmää, joka on yhteisessä seuranta-ja arviointikehyksessä ehdotettua määritelmää laajempi.
In Romania, the definition includes any product or technique that is new to the holding. 
Romaniassa määritelmä kattaa kaikki tuotteet tai tekniikat, jotka ovat maatilalla uusia.
The definition thus includes almost all investment projects supported through the measure (98 % of finalised investments16). 
Määritelmä kattaa siten lähes kaikki toimenpiteen yhteydessä tuetut investointihankkeet (98 prosenttia päätökseen saatetuista investoinneista16).
TABLE 2 CMEF INDICATORS FOR MEASURE 121 15 CMEF handbook: ‘Changes in land use or in agricultural practices that lead to a change in the composition of the basic agricultural products’. 
15 Yhteisen seuranta-ja arviointikehyksen käsikirja: Maankäytön tai maatalouskäytäntöjen muutokset, jotka johtavat muutokseen perusmaataloustuotteiden valikoimassa.
(The Handbook on Common Monitoring and Evaluation Framework,Guidance document, Directorate-General for Agriculture and Rural Development, September 2006.) 
Guidance document (yhteistä seuranta-ja arviointikehystä koskeva käsikirja – ohjeasiakirja), maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, syyskuu 2006.]
16 Romania, Annual Progress Report 2009. 
16 Romania, vuotuinen edistymiskertomus 2009.
2 Farm Accountancy Data Network. Special Report No 8/2012 — Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings 
2 Maatalouden kirjanpidon tietoverkko. Erityiskertomus nro 8/2012 – Tuen kohdentaminen maatilojen nykyaikaistamiseen
According to a guidance document issued by the Commission, the ‘Increase in gross value added (GVA)’ result indicator is intended to measure the improvement of economic performance at the level of holdings supported17. 
Komission julkaiseman ohjeasiakirjan mukaan bruttoarvonlisäyksen kasvua koskevan tulosindikaattorin tarkoituksena on mitata taloudellisen tuloksen paranemista tukea saaneilla tiloilla17.
Two of the seven Member States visited did not report on the increase in GVA in the period 2007–10 due to difficulties in collecting the necessary data (Luxembourg and France). 
Tarkastuskäynnin kohteina olleista seitsemästä jäsenvaltiosta kaksi ei ilmoittanut bruttoarvonlisäyksen kasvua koskevia tietoja vuosilta 2007–2010, koska niillä oli vaikeuksia kerätä tarvittavia tietoja (Luxemburg ja Ranska).
For the other Member States visited the audit found widely varying definitions and methods for collecting the data. 
Tarkastuksessa todettiin, että muissa tarkastuksen kohteina olleissa jäsenvaltioissa tietojen keruussa käytetyt määritelmät ja menetelmät olivat hyvin vaihtelevia.
The mid-term evaluation report for Spain (Catalonia) pointed out that the reliability of the ‘increase in GVA’ indicator is very low, as the necessary accounting information was available only for a very limited sample of beneficiary holdings. 
Espanjaa (Kataloniaa) koskevassa väliarviointiraportissa todettiin, että bruttoarvonlisäyksen kasvua koskevan indikaattorin luotettavuus oli hyvin heikko, koska tarvittavia kirjanpitotietoja toimittaneiden tilojen otos oli hyvin pieni.
A consequence of the low reliability and lack of common definitions is that the data that is collected is not comparable between Member States and cannot meaningfully be aggregated at EU level. 
Vähäisen luotettavuuden ja yhteisten määritelmien puuttumisen seurauksena kerättyjä tietoja ei voida vertailla jäsenvaltioiden kesken eikä niitä voida EU:n tasolla koota yhteen merkityksellisellä tavalla.