natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Human resources development V. Rural development Total Totals (2007–13) 299 105 379 104 184 1 071 IPA ASSISTANCE TO CROATIA 2007–13 (MILLION EURO) Source: COM(2009) 543 final of 14 October 2009 — Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) — Multiannual indicative financial framework for 2011–13. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Henkilöstön kehittäminen V. Maaseudun kehittäminen Yhteensä Kokonaismäärät (2007–2013) 299 105 379 104 184 1 071 IPA-TUKI KROATIALLE VUOSINA 2007–2013 (MILJOONAA EUROA) Lähde: KOM(2009) 543 lopullinen, 14.10.2009 – Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA) – Monivuotinen ohjeellinen rahoituskehys vuosille 2011–2013. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
9 FIGURE 1 EU EXPENDITURE IN CROATIA BEFORE AND AFTER ACCESSION Source: European Court of Auditors. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
9 KAAVIO 1 LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAT JA LIITTYMISEN JÄLKEISET EU-MENOT KROATIASSA Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
EU assistance to Croatia is planned by the Commission in conjunction with the Croatian authorities. 
Komissio suunnittelee Kroatialle annettavan EU-tuen yhdessä Kroatian viranomaisten kanssa.
The accession partnerships and the national programme for integration of Croatia into the EU are the main elements of the political framework for assistance. 
Liittymistä valmisteleva kumppanuus ja kansallinen ohjelma, joka koskee Kroatian yhdentymistä Euroopan unioniin, ovat tuen poliittisen kehyksen keskeiset tekijät. EU:n rahoitus annetaan monivuotisissa ohjeellisissa suunnitteluasiakirjoissa vahvistettujen tuen painopistealueiden mukaan; komissio laatii suunnitteluasiakirjat tiiviissä yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa.
The Croatian authorities draw up relevant project proposals and, together with the Commission, short-list and refine the proposals into mature projects ready for implementation. 
Kroatian viranomaiset laativat tarkoituksenmukaisia hanke-ehdotuksia ja listaavat ja muokkaavat yhdessä komission kanssa ehdotukset pitkälle kehitellyiksi hankkeiksi, jotka voidaan panna täytäntöön.
Projects are generally required to be completed within a 3-or 4-year time-frame. 
Hankkeita on yleensä täydennettävä kolmen tai neljän vuoden kuluessa.
They are implemented through grant schemes, contracts (for services, supplies or public works) or twinning contracts5. 
Ne pannaan täytäntöön avustusjär-jestelmien, sopimusten (palvelu-, tavarantoimitus-tai urak-kasopimusten) tai twinning-toimintaa koskevien sopimusten kautta5.
As regards the assistance under the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD), the projects are selected solely by the Croatian competent agency. 
Kun on kyse liittymistä valmistelevan maaseudun kehittämisen tukivälineen mukaisesta tuesta, hankkeiden valinnan suorittaa yksinomaan Kroatian toimivaltainen virasto.
EU assistance to Croatia has been managed in three ways. 
EU:n Kroatialle antamaa tukea on hallinnoitu kolmella eri tavalla.
Under the CARDS programme, it was predominantly managed centrally by the Commission. 
CARDS-ohjelman yhteydessä tukea enimmäkseen hallinnoitiin keskitetysti komissiossa.
However, for the more recent instruments the Commission has conferred management powers on accredited Croatian authorities for managing EU funding6, subject to ex ante checks by the EU Delegation in Croatia over tendering and contracting (decentralised management with ex ante controls). 
Uudempien välineiden yhteydessä komissio on kuitenkin siirtänyt hallinnointivaltuuksia akkreditoiduille Kroatian viranomaisille EU-rahoituksen hallinnointia varten6. EU:n edustusto suorittaa tällöin ennakkotarkastuksia Kroatiassa tarjouskilpailuja sopimuksentekomenettelyn aikana (hajautettu hallinnointimuoto, johon kuuluvat ennakkotarkastukset).
The third, most advanced, management mode is when the national authorities are assessed by the Commission to have sufficient management capacity to manage EU assistance without any ex ante checks by the EU Delegation (decentralised management without ex ante controls). 
Kolmannessa, pisimmälle viedyssä hallinnointimuodossa valtuuksia on siirretty kansallisille viranomaisille, joiden hallinnolliset valmiudet komissio on arvioinut riittäviksi EU:n tuen hallinnointiin ilman EU:n edustuston toimittamia ennakkotarkastuksia (hajautettu hallinnointimuoto, johon ei kuulu ennakkotarkastuksia).
This is the management mode which most closely corresponds to the way in which EU funding is managed after accession, but in most areas the Commission has not yet approved its introduc-tion7. 
Tämä hallinnointimuoto vastaa eniten tapaa, jolla EU:n rahoitusta hallinnoidaan liittymisen jälkeen, mutta useimmilla alueilla komissio ei ole vielä hyväksynyt sen käyttöönottoa7.
Annex II sets out the different management modes for each instrument and component. 
Liitteessä II esitellään kunkin välineen ja osa-alueen eri hallinnointimuodot.
5 Twinning is an instrument designed by the Commission to facilitate the transfer of know-how from EU Member States' administrations to the administrations of recipient countries. 
5 Twinning-sopimus on komission suunnittelema väline, jolla helpotetaan taitotiedon siirtämistä EU:n jäsenvaltioiden hallinnoista vastaanottajamaiden hallintoihin.
They complement the transfer of know-how through service contracts with consultancy companies for technical assistance. 
Sopimuksilla täydennetään konsulttiyritysten kanssa tehtäviä palvelusopimuksia, jotka koskevat taitotiedon siirtämiseen tarvittavaa asiantuntija-apua.
6 Before the Commission grants conferral of management powers, the authorities have to undergo an accreditation process by the government of Croatia. 
6 Ennen kuin komissio hyväksyy hallinnointivaltuuksien siirron, viranomaisten on käytävä läpi Kroatian hallituksen akkreditointiprosessi.
7 The area of rural development is an exception in this regard. 
7 Maaseudun kehittäminen muodostaa poikkeuksen.
Decentralised management with ex ante checks is not applicable to the special accession programme for agriculture and rural development (Sapard) and the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD). 
Hajautettu hallinnointimuoto, jossa toimitetaan ennakkotarkastuksia, ei ole sovellettavissa maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman (Sapard) tai liittymistä valmistelevan maaseudun kehittämisen tukivälineen (IPARD) yhteydessä.
The candidate country is required to obtain conferral of management powers for decentralised management without ex ante checks before starting implementation of measures under these two programmes. 
Ehdokasmaan on hankittava hallinnointivalmiuksien siirto hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän soveltamiseen ilman ennakkotarkastuksia ennen, kuin kyseisen kahden ohjelman toimenpiteiden täytäntöönpano alkaa.
10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
10 Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
11 AUDIT SCOPE AND METHODOLOGY 8. 
11 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 8.
The audit was carried out between June 2010 and June 2011. 
Tarkastus toimitettiin kesäkuun 2010 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana.
The audit focused on the following two key areas: (a) Has the Commission planned EU assistance in a way which satisfactorily helps Croatia to prepare for managing EU funds after accession? (b) Have the EU-financed projects achieved the intended results in terms of strengthening Croatia’s capacity for managing EU funds? 
Tarkastuksessa keskityttiin seuraavien kahden keskeisen osa-alueen arvioimiseen: a) Onko komissio suunnitellut EU:n tuen niin, että sen avulla voidaan hyväksyttävällä tavalla auttaa Kroatiaa valmistautumaan EU-rahoituksen hallinnointiin liittymisen jälkeen? b) Onko EU:n rahoittamilla hankkeilla saatu odotetut tulokset siinä mielessä, että Kroatian valmiudet hallinnoida EU-varoja ovat vahvistuneet?
The audit did not seek to address the effectiveness of the EU assistance in supporting Croatia’s adoption and implementation of the acquis communautaire. 
Tarkastuksessa ei tutkittu, kuinka vaikuttavasti EU:n tuella tuetaan acquis communautaire ‐säännöstön käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa Kroatiassa.
It was also not the aim of the audit to make an overall assessment of Croatia’s readiness for EU membership. 
Tarkastuksen tavoitteena ei ollut myöskään suorittaa kattavaa arviointia siitä, kuinka valmis Kroatia on EU-jäsenyyteen.
The audit findings are based on: (a) an analysis of the documents relating to the programming and implementation of the pre-accession assistance; (b) the audit of a sample of 16 projects financed by IPA Components I, III and IV and by the previous financial instruments CARDS, Phare, ISPA and Sapard (see Annex III). The total value of EU assistance to these projects amounted to 96,6 million euro, which represents approximately 11 % of overall funding over the audit period8. 
Tarkastushavainnot tehtiin seuraavalta pohjalta: a) analysoitiin liittymistä valmistelevan tuen ohjelmointiin ja täytäntöönpanoon liittyvät asiakirjat b) tarkastettiin otos, johon oli poimittu 16 IPA:n osa-alueista I, III ja IV sekä aiemmista CARDS-, Phare-, ISPA-ja Sa-pard-rahoitusvälineistä rahoitettua hanketta (ks. liite III); näihin hankkeisiin myönnetyn EU-tuen kokonaismäärä oli 96,6 miljoonaa euroa, mikä vastaa keskimäärin 11 prosenttia kaikesta tarkastusjakson aikaisesta rahoituksesta8; hankkeet arvioitiin asiakirja-ja haastattelunäytön perusteella, minkä lisäksi kahdeksan hanketta tarkastettiin paikan päällä lokakuussa 2010 c) haastateltiin komission henkilöstöä Brysselissä ja Zagrebissa d) suoritettiin haastatteluja Kroatian ministeriöissä, virastoissa sekä EU-varoja hallinnoivien alueellisten ja paikallisten viranomaisten luona Slavonski Brodissa, Splitissä, Tovarni-kissa, Vinkovcissa, Zadarissa ja Zagrebissa.
8 Overall EU assistance to Croatia from 2001 to 2009 amounted to 860 million euro (see Table 3). Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
8 Kroatian vuosina 2001–2009 saama EU:n tuki oli kaikkiaan 860 miljoonaa euroa (ks. taulukko 3). Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
12 MAP LOCATION OF THE PROJECTS AUDITED Source: Eurostat. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
12 K A R T TA TARKASTETTUJEN HANKKEIDEN SIJAINTI Lähde: Eurostat. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
In designing its framework for managing pre-accession funds the Commission took account of lessons drawn from previous enlargements. 
Komissio otti huomioon aiemmista laajentumisista saadut kokemukset suunnitellessaan liittymistä valmistelevan rahoituksen hallinnointikehystä.
Thus the introduction of IPA in 2007 brought together all pre-accession financial assistance under one instrument rather than it being dispersed across three different instruments (Phare, ISPA and Sapard) as was previously the case. 
Näin ollen vuonna 2007 IPA-välineen käyttöönoton myötä kaikki liittymistä valmisteleva rahoitustuki vietiin yhden välineen alaisuuteen, eikä tuki enää jakautunut kolmen eri välineen (Phare, ISPA ja Sapard) kesken kuten aiemmin.
This has considerably facilitated the planning of EU assistance. 
EU:n tuen suunnittelu on sen ansiosta helpottunut huomattavasti.
Prior to IPA separate mechanisms covered the coordination of the different instruments, but under IPA a more coherent system is in place for coordinating the planning of EU-funded capacity-building activities. 
Ennen IPA-välinettä eri välineiden koordinointi tapahtui erillisten mekanismien kautta, mutta IPA-välineen myötä käytössä on ollut johdonmukaisempi järjestelmä, jota käytetään koordinoitaessa toimintavalmiuksien kehittämistä koskevien EU:n rahoittamien toimien suunnittelua.
Within the Commission, the Directorate-General for Enlargement (Enlargement DG) has been assigned the lead role in coordinating IPA assistance with three other directorates-general: the Directorate-General for Regional Policy (Regional Policy DG) for Component III (Regional development); the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion (Employment, Social Affairs and Inclusion DG) for Component IV (Human resources development); and the Directorate-General for Agriculture and Rural Development (Agriculture and Rural Development DG) for Component V (Rural development). 
Laajentumisasioiden pääosastolla on komissiossa johtava asema IPA-tuen koordinoinnissa kolmen muun pääosaston kanssa: osa-alueen III (alueellinen kehittäminen) yhteydessä aluepolitiikan pääosasto, osa-alueen IV (henkilöstön kehittäminen) yhteydessä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto ja osa-alueen V (maaseudun kehittäminen) yhteydessä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto.
The four directorates-general coordinate their activities related to the programming and implementation of the assistance, as well as to the negotiation of chapters, both informally and then through formal inter-service consultations. Special Report No 14/2011 – Has assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Mainitut neljä pääosastoa koordinoivat tuen ohjelmointiin ja täytäntöönpanoon liittyviä toimintojaan ja lukuja koskevia neuvotteluja sekä epävirallisesti että virallisen sisäisen lausuntokierroksen kautta. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
The Commission has also strengthened the link between the planning and implementation of EU pre-accession assistance and the pre-accession negotiation process. 
Komissio on myös tiivistänyt EU:n liittymistä valmistelevan tuen suunnittelun ja täytäntöönpanon sekä liittymistä valmistelevan neuvotteluprosessin välistä yhteyttä.
This has been done by introducing into this process benchmarks to be met before the closure of chapters. 
Tähän on päästy sisällyttämällä prosessiin tarkistuskriteereitä, joiden on täytyttävä ennen lukuja koskevien neuvottelujen päätökseen saattamista.
This new approach has been applied to the chapters where there is EU pre-accession funding, notably Chapter 11 (Agriculture and rural development) and Chapter 22 (Regional policy and coordination of structural instruments), and has led to a greater focus on Croatia’s progress in building up its capacity in these areas with the help of EU pre-accession assistance. 
Uutta lähestymistapaa on sovellettu niiden lukujen kohdalla, jotka sisältävät EU:n liittymistä valmistelevaa rahoitusta, erityisesti luvun 11 (maatalous ja maaseudun kehittäminen) ja luvun 22 (aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen) kohdalla. Lähestymistavan ansiosta on alettu painottaa enemmän sitä, miten Kroatiassa on kyseisillä aloilla edistytty hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä EU:n liittymistä valmistelevan tuen avulla.
Thus, for example, Chapter 11 benchmarks include the capacity of the paying agency and this has also been a key focus of EU assistance (see also paragraph 37). 
Näin ollen esimerkiksi luvussa 11 yksi tarkistuskriteereistä on maksajavirastojen toimintavalmiudet, ja kyseinen asia on ollut myös keskeinen painopistealue EU:n tuessa (ks. myös kohta 37).
Nevertheless, this benchmark approach could have been more widely applied in Croatia than has actually been the case. 
Tällaista tarkistuskriteereihin perustuvaa lähestymistapaa olisi kuitenkin voitu soveltaa Kroatiassa laajemmin.
For example, the establishment of sufficient capacity in Croatian authorities for them to be authorised to manage pre-accession assistance without ex ante control by the EU Delegation has not been used as a benchmark for Chapter 22. 
Esimerkiksi luvun 22 kohdalla ei ole käytetty tarkistuskriteerinä sitä, onko Kroatian viranomaisilla riittävät valmiudet, jotta ne voitaisiin valtuuttaa hallinnoimaan liittymistä valmistelevaa tukea ilman EU:n edustuston suorittamaa ennakkotarkastusta.
A significant shortcoming of the EU assistance to prepare candidate countries for the 2004 and 2007 enlargements was that the economic and social cohesion programmes financed by Phare were only annual programmes9. 
EU:n tuessa, jolla valmisteltiin ehdokaismaita vuosien 2004 ja 2007 laajentumisiin, oli merkittävänä puutteena se, että Phare-välineellä rahoitetut taloudellisen ja yhteiskunnallisen koheesion ohjelmat olivat ainoastaan yksivuotisia ohjelmia9.
Croatia has benefited from the approach introduced under IPA which provides for multiannual operational programmes akin to those used under the Structural Funds. 
Kroatia on hyötynyt IPA-välineen myötä omaksutusta lähestymistavasta, joka käsittää rakennerahastojen yhteydessä käytettyjen ohjelmien kaltaisia monivuotisia toimintaohjelmia.
This has both improved the possibilities for ‘learning by doing’ by establishing planning procedures closer to those applicable post accession and also enabled better planning of specific capacity-building interventions. 
Tämä on parantanut mahdollisuuksia tekemällä oppimisen prosessiin, sillä suunnittelumenettelyt ovat alkaneet muistuttaa liittymisen jälkeiseen tukeen sovellettavia suunnittelumenettelyjä.
Under IPA, the Regional Policy DG and the Employment, Social Affairs and Inclusion DG have also been able to provide their expertise to assist the Croatian authorities in this multiannual planning process more easily than was the case for the previous two accessions. 
IPA-välineen yhteydessä aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto ovat myös pystyneet tarjoamaan asiantuntemustaan helpommin kuin kahden aiemman laajentumisen yhteydessä auttaakseen Kroatian viranomaisia kyseisessä monivuotisessa suunnitteluprosessissa.
9 See European Court of Auditors Special Report No 5/2004 concerning Phare support to prepare candidate countries for managing the Structural Funds (OJ C 15, 20.1.2005, p. 
9 Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta (EUVL C 15, 20.1.2005, s.
14 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
14 Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
A key step towards better post-accession management of funding by Croatia has been the Commission’s introduction of a more rigorous approach to ensuring Croatia has the capacity for managing its pre-accession funding than was the case for previous candidate countries10. 
Merkittävä askel kohti liittymisen jälkeisen rahoituksen parempaa hallinnointia on ollut Kroatian tapauksessa se, että komissio on alkanut soveltaa tiukempaa lähestymistapaa kuin edellisten ehdokasmaiden kohdalla varmistaessaan, että Kroatialla on valmiudet hallinnoida liittymistä valmistelevaa ra-hoitustaan10.
A central part of this approach is the planning system it has developed for assessing Croatia’s capacity-building needs and identifying the necessary assistance to meet these needs, in order to be able to introduce decentralised management, first with ex ante checks by the Delegation and subsequently without these ex ante checks (see paragraph 7). 
Keskeinen osa tätä lähestymistapaa on suunnit-telujärjestelmä, jonka komissio on kehittänyt arvioidakseen, millaisia tarpeita Kroatialla on hajautetun hallinnointimuodon käyttöönottoon liittyvien valmiuksien parantamista silmällä pitäen, ja määrittääkseen, millainen tuki on tarpeen näiden tarpeiden täyttämiseksi; hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän osalta on tarkoituksena, että ensin edustusto toimittaa ennakkotarkastuksia ja myöhemmin näistä ennakkotarkastuksista luovutaan (ks. kohta 7).
The Court’s financial audits in the framework of its annual Statement of Assurance on the EU budget consistently find that procurement is a major source of irregularities in EU Member States in the area of cohesion11. 
Tilin-tarkastuksissa, joita tilintarkastustuomioistuin toimittaa EU:n talousarviota koskevan vuotuisen tarkastuslausuman yhteydessä, ilmenee jatkuvasti, että EU:n jäsenvaltioissa esiintyy huomattavasti sääntöjenvastaisuuksia hankintamenettelyissä koheesiopolitiikan alalla11.
As Table 2 shows, the EU Delegation in Croatia in the framework of its decentralised management ex ante checks has regularly had to reject the documents submitted because they are not fully compliant with EU procedures. 
Kuten taulukosta 2 käy ilmi, Kroatiassa sijaitseva EU:n edustusto on hajautettuun hallinnointimuotoon kuuluvien ennakkotarkastusten yhteydessä joutunut säännöllisesti hylkäämään esitettyjä asiakirjoja, koska ne eivät ole olleet kaikilta osin EU:n menettelyjen mukaisia.
While there has been a clear reduction in rejection rates from 2007 to 2010, the Enlargement DG in its 2010 Annual Activity Report stated that they have ‘remained relatively high’ for more complex contracts, mainly relating to public works, due to the ‘inadequate quality of the technical control expertise’12 (see also paragraph 23). 
Vaikka hylkäämista-paukset ovat selvästi vähentyneet vuosina 2007–2010, laajentumisasioiden pääosasto ilmoitti vuoden 2010 toimintakertomuksessaan, että hylkäämistapauksia oli edelleen suhteellisen paljon monimutkaisempien, usein rakennusurakoihin liittyvien sopimusten kohdalla, koska teknistä valvontaa koskeva asiantuntemus oli laadultaan riittämätöntä12 (ks. myös kohta 23).
10 Prior to the previous enlargements, the management mode of decentralised management with ex ante checks was used in candidate countries without the Commission first making an assessment of the country’s capacity to effectively manage funding through this system. 
10 Ennen edellisiä laajentumisia ehdokasmaissa oli käytössä ennakkotarkastukset käsittävä hajautettu hallinnointimuoto; komissio ei ollut ennen sen käyttöönottoa arvioinut, olisiko ehdokasmaalla järjestelmän myötä valmiudet hallinnoida rahoitusta vaikuttavasti.
11 See,forexample,paragraphs 4.18–4.20 of the Court’s Annual Report concerning the financial year 2009 (OJ C 303, 9.11.2010, p. 1). 
11 Ks. esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kohdat 4.18–4.20 (EUVL C 303, 9.11.2010).
One of the two main sources of error was ‘serious failures to respect public procurement rules’. 
Toinen keskeisistä virheiden syistä oli se, että ”julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattaminen laiminlyötiin pahasti”.
12 Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report, p. 
12 Laajentumisasioiden pääosaston vuoden 2010 toimintakertomus, s.
15 TABLE 2 RATE OF TENDER EVALUATION REPORTS AND CONTRACTS SUBMITTED BY CROATIAN AUTHORITIES WHICH WERE REJECTED BY EU DELEGATION IN CROATIA (%) 2007 2008 2009 2010 Evaluation reports Source: Enlargement DG, 2010 Annual Activity Report. 
15 TAULUKKO 2 KROATIAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT TARJOUSTEN ARVIOINTIA KOSKEVAT KERTOMUKSET JA SOPIMUKSET, JOTKA KROATIASSA SIJAITSEVA EU:N EDUSTUSTO ON HYLÄNNYT (PROSENTTIOSUUS) 2008 2009 2010 Arviointikertomukset Ensimmäinen asiakirjatoimitus Täydentävät asiakirjat Lähde: Laajentumisasioiden pääosaston vuoden 2010 toimintakertomus.
First submission Further submissions 60 22 35 20 14 34 67 20 Contracts First submission 60 20 21 20 Further submissions 34 37,5 33 10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
2007 60 22 35 20 14 34 67 20 Sopimukset Ensimmäinen asiakirjatoimitus 60 20 21 20 Täydentävät asiakirjat 34 37,5 33 10 Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?