natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its 2007, 2008, and 2009 Annual Reports the Court took note of the progress made by the Commission and of the additional work needed, in cooperation with Member States, to implement the above-mentioned recommendations. 
Varainhoitovuotta 2007, 2008 ja 2009 koskevissa vuo­ sikertomuksissaan tilintarkastustuomioistuin pani mer­ kille, että komissio on edistynyt toimissaan ja että edellä mainittujen suositusten täytäntöönpano edellyttää yhteis­ työssä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavia lisätoimia.
GNI-based own resource: measurement of illegal activities in National Accounts ESA95 (1), in its Articles 1.13(g) and 3.08, requires that illegal activities, which fulfil the characteristics of an economic transaction, should be included in the measure of GDP/GNI. 
BKTL:oon perustuvat omat varat: laittoman toiminnan arviointi kansantalouden tilinpidossa EKT 95 (1):n 1.13 kohdan g alakohdassa ja 3.8 kohdassa vaaditaan, että laiton toiminta, joka täyttää taloustoimen tunnusmerkit, olisi sisällytettävä BKT/BKTL-laskelmaan.
The GNI Committee discussed the measurement of illegal activities in National Accounts in March 2004. 
BKTL-komitea keskusteli maaliskuussa 2004 laittoman toiminnan arvioinnista kansantalou­ den tilinpidossa.
Because of the serious difficulties encountered in defining guidelines in this area, the GNI Committee recommended not to introduce explicit adjustments to cover illegal activities until better compilation methods and sources are available. 
Ohjeiden laatimisessa on ollut suuria vaikeuksia kyseisellä alalla, ja näin ollen BKTL-komitea suositti, että laittoman toiminnan kattamiseksi ei käytettäisi nimenomaisia mukau­ tuksia, ennen kuin paremmat koontimenetelmät ja lähteet on saatu käyttöön.
Despite the progress made on the measurement of illegal activities in National Accounts, further work is needed by the Commission and Member States. 
Huolimatta siitä, että laittoman toiminnan arvi­ ointi kansantalouden tilinpidossa on edistynyt, komission ja jäsenvaltioiden on edelleen tehtävä työtä asian eteen.
The GNI Committee discussed, at its meeting on 29 April 2010, issues related to the last category of illegal activities it had identified for national accounts purposes. 
BKTL-komitea keskustelu 29. huhtikuuta 2010 pitä­ mässään kokouksessa laittoman toiminnan viimeisestä ryhmästä, jonka se oli yksiköinyt kansantalouden ti­ linpitoa varten.
Further to this discussion, the Commission will propose solutions on the issue of the measurement of illegal activities in national accounts in the first half of 2011. 
Keskustelun lisäksi komissio ehdottaa ratkaisuja laittoman toiminnan arviointiin kansanta­ louden tilinpidossa vuoden 2011 ensimmäisen puolis­ kon aikana.
In its 2004 Annual Report (paragraph 3.54(c)), the Court recommended that the Commission ensure that all Member States comply with ESA95 requirements in respect of illegal activities. 
Tilintarkastustuomioistuin suositteli varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 3.54, ala­ kohta c), että komissio varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat laittomia toimintoja koskevia EKT 95 -vaa­ timuksia.
In April 2008 and April 2009, the GNI Committee examined measurement issues relating to certain categories of illegal activities on the basis of the results of recent studies carried out by some Member States. 
Huhtikuussa 2008 ja huhtikuussa 2009 BKTL-komitea tutki tietyntyyppisten laittomien toi­ mintojen arviointia. Se perusti tutkimuksensa eräiden jäsenvaltioiden hiljattain tekemiin tutki­ muksiin.
The Commission (Eurostat) planned to conclude its review of the state of play concerning estimates of illegal activities in National Accounts and to propose guidelines for Member States in 2010, taking into account the opinions expressed by the GNI Committee. 
Komissio (Eurostat) suunnitteli saattavansa pää­ tökseen tarkistuksensa, joka koskee nykyistä laittoman toiminnan arviointia kansantalouden tilinpidossa; lisäksi se suunnitteli ehdottavansa vuonna 2010 jäsenvaltioille ohjeita, joissa se on ottanut huomioon BKTL-komitean esittämät kannat.
EN 54 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 9.11.2010 Court observation Action taken Court analysis Commission reply GNI-based own resource: Financial intermediation services indirectly measured (FISIM) Financial intermediation services indirectly measured (FISIM) represent a part of the production of financial institutions which is not delivered under the form of direct sale of services with a fixed price, but by means of charging a higher rate of interest for loans than the one used for deposits. 
FI 54 Euroopanunioninvirallinenlehti 9.11.2010 Tilintarkastustuomioistuimen huomautus Toteutetut toimet Tilintarkastustuomioistuimen arvio Komission vastaus BKTL:oon perustuvat omat varat: välilliset rahoituspalvelut (Financial Intermediation Services Indirectly Measured, FISIM) Välilliset rahoituspalvelut (FISIM) muodostavat rahoitus­ laitosten tuotosta sen osan, joka ei synny kiinteähintais­ ten palvelujen myynnistä vaan lainoista velotetusta ko­ rosta, joka on säästöille maksettavaa korkoa korkeampi.
In their September/October 2008 transmission The Court will follow up in its future audits the of ESA95 data, all Member States made allocation of FISIM in the GNI used for the The allocation of FISIM within ESA95 was defined by Council Regulation (EC) No 448/98 (2), and was imple­ mented from 1 January 2005 onwards by Commission Regulation (EC) No 1889/2002 (3). 
Tilintarkastustuomioistuin seuraa tulevissa tar­ kastuksissaan välillisten rahoituspalveluiden kohdentamista omien varojen laskemisessa käy­ tettyyn BKTL:oon. Välillisten rahoituspalveluiden kohdentamisesta EKT 95:ssä säädettiin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 448/ 98 (2), ja se pantiin täytäntöön 1. tammikuuta 2005 alkaen komission asetuksella (EY) N:o 1889/2002 (3).
By way of dero­ gation, Article 8(1) of the first Regulation provides that the decision to allocate FISIM for the purposes of the Communities’s budget and its own resources shall be adopted by the Council, acting unanimously, on a proposal from the Commission. 
Ensin mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa sää­ detään, kyseisen asetuksen säännöksistä poiketen, että neuvosto tekee päätöksen FISIMin kohdentamisesta yh­ teisön talousarvion ja sen omien varojen tarkoituksiin yksimielisesti komission ehdotuksesta.
In May 2009, the Commission made a proposal for a Council decision, with retroactive effect as from 1 January 2005, on the allocation of FISIM for the establishment of GNI used for the purposes of own resources. 
Toukokuussa 2009 komissio teki ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jonka aiheena oli välil­ listen rahoituspalvelujen kohdentaminen omien varojen tarkoituksiin käytettävän BKTL:n mää­ rittämiseksi; päätöksen oli määrä tulla takautu­ vasti voimaan 1. tammikuuta 2005 alkaen.
In its 2005 Annual Report (paragraph 4.30(e)), the Court recommended that the Commission presents a proposal for FISIM to be included in the GNI used for the calcu­ lation of own resources. 
Tilintarkastustuomioistuin suositti varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 4.30, ala­ kohta e), että komissio esittää ehdotuksen välillisten ra­ hoituspalveluiden sisällyttämisestä omia varoja lasketta­ essa käytettyyn BKTL:oon.
The Council Working Party on Own Resources discussed this Commission proposal and raised concerns about the methodology of calculation of the FISIM, and timing of the entry into force and retroactivity of the proposal. 
Neuvoston omia varoja koskeva työryhmä kes­ kusteli kyseisestä komission ehdotuksesta ja il­ maisi olevansa huolestunut välillisten rahoitus­ palvelujen laskentamenetelmistä sekä ehdotuk­ sen voimaantulon ajoituksesta ja ehdotuksen ta­ kautuvasta luonteesta.
(1) Council Regulation (EC) No 2223/96 (OJ L 310, 30.11.1996, p. 1), as amended. 
(1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1).
(2) OJ L 58, 27.2.1998, p. 
(2) EYVL L 58, 27.2.1998, s.
(3) OJ L 286, 24.10.2002, p. 
(3) EYVL L 286, 24.10.2002, s.
(4) OJ L 87, 7.4.2010, p. 
(4) EUVL L 87, 7.4.2010, s.
In October 2009, a revised presidency proposal was made, proposing that the Council decision take effect on 1 January 2010. 
Lokakuussa 2009 puheenjohtajavaltio teki tar­ kistetun esityksen, jossa ehdotettiin, että neu­ voston päätös tulee voimaan 1. tammikuuta 2010.
In March 2010 Council Decision 2010/196/EU, Euratom(4) was adopted. 
Maaliskuussa 2010 hyväksyttiin neuvos­ ton päätös 2010/196/EU, Euratom (4).
EN 9.11.2010 OfficialJournaloftheEuropeanUnion 55 CHAPTER 3 Agriculture and Natural Resources TABLE OF CONTENTS Introduction 3.1-3.17 Specific characteristics of the policy group Audit scope and approach Regularity of transactions Agriculture and rural development Environment, Maritime Affairs and Fisheries, and Health and Consumer Protection Effectiveness of systems Policy area agriculture and rural development Systems related to regularity of transactions Systems related to recoveries and financial corrections Policy areas Environment, Maritime Affairs and Fisheries, Health and Consumer Protection Reliability of Commission management representations Conclusions and recommendations Paragraph 3.3-3.16 3.17 3.18-3.26 3.20-3.23 3.24-3.26 3.27-3.64 3.27-3.61 3.27-3.49 3.50-3.61 3.62-3.64 3.65-3.69 3.70-3.77 
FI 9.11.2010 Euroopanunioninvirallinenlehti 55 Johdanto Toimintalohkoryhmän erityispiirteet Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa Kohta 3.1–3.17 3.3–3.16 3.17 3.18–3.26 3.20–3.23 3.24–3.26 3.27–3.64 3.27–3.61 3.27–3.49 3.50–3.61 3.62–3.64 3.65–3.69 3.70–3.77 KOLMAS LUKU Maatalous ja luonnonvarat SISÄLLYS Toimien sääntöjenmukaisuus Maatalous ja maaseudun kehittäminen Ympäristöasiat, meri-ja kalastusasiat sekä terveys-ja kuluttaja-asiat Järjestelmien vaikuttavuus Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohko Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät Ympäristöasioiden, meri-ja kalastusasioiden sekä terveys-ja kuluttaja-asioiden toimintalohkot Komission johdon antamien tietojen luotettavuus Päätelmät ja suositukset FI 56 Euroopanunioninvirallinenlehti 9.11.2010 TIL IN TARKAST U STU OMI OISTU IME N HU OMAU TU KSE T JOHDANTO 3.1 Tässäluvussaesitetäänmaataloudenjaluonnonvarojen toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio.
This chapter presents the Court’s specific assessment of Agriculture and Natural Resources, which comprises policy areas 05-Agriculture and rural development, 07-Environment, 11-Maritime Affairs and Fisheries and 17-Health and Consumer Protection. 
Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 05 – maatalous ja maaseudun kehittäminen, 07 – ympäristöasiat, 11 – meri-ja kalastusasiat ja 17 – terveys-ja kuluttaja-asiat.
Key information on the activities covered and the spending in 2009 is provided in Table 3.1. 
Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esite­ tään taulukossa taulukossa 3.1.
Table 3.1 — Agriculture and Natural Resources — Key information Budget (million euro) Policy area Description Payments 2009 Agriculture and rural development Administrative expenditure Interventions in agricultural markets Direct aids Rural development Pre-accession measures Other 128 7 006 39 114 8 738 254 – 31 55 209 Environment Administrative expenditure Operational expenditure 87 269 356 Fisheries and Maritime affairs Administrative expenditure Operational expenditure 39 553 592 Health and consumer protection Administrative expenditure Operational expenditure 111 416 526 Title Management Mode Centralised direct Shared Shared Shared Decentralised Shared 5 7 Centralised direct Centralised direct/Centralised indirect Centralised direct Centralised/Shared Centralised direct Centralised direct/Centralised indirect 11 17 Total administrative expenditure (1) Total operational expenditure (consisting of): – advances – interim/final payments Total payments for the year Total commitments for the year 366 56 318 518 55 800 56 684 62 165 (1) The audit of administrative expenditure is reported in Chapter 9. 
Taulukko 3.1 – Maatalous ja luonnonvarat – Keskeiset tiedot Toimintalohko Kuvaus Maksut 2009 Maatalous ja maaseudun kehittäminen Hallintomenot Maatalousmarkkinoiden interventiot Suorat tuet Maaseudun kehittäminen Liittymistä valmistelevat toimenpiteet Muut 128 7 006 39 114 8 738 254 – 31 55 209 Ympäristöasiat Hallintomenot Toimintamenot 87 269 356 Meri-ja kalastusasiat Hallintomenot Toimintamenot 39 553 592 Terveys-ja kuluttaja-asiat Hallintomenot Toimintamenot 111 416 526 Talousarvion osasto (miljoonaa euroa) Hallinnointitapa Suora keskitetty Yhteinen Yhteinen Yhteinen Hajautettu Yhteinen Suora keskitetty Suora keskitetty / Välillinen keskitetty Suora keskitetty Keskitetty / Yhteinen Suora keskitetty Suora keskitetty / Välillinen keskitetty 5 7 11 17 Hallintomenot yhteensä (1) Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat): – ennakkomaksuista – väli-/loppumaksuista Varainhoitovuoden maksut yhteensä 366 56 318 518 55 800 56 684 (1) Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään yhdeksännessä luvussa. Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös. Varainhoitovuoden maksusitoumukset yh­ 62 165 teensä
For agricultural and rural development virtually all expenditure is carried out under shared management whereby implementation tasks are delegated to Member States. 
Lähes kaikkia maatalo­ utta ja maaseudun kehittämistä koskevia menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mikä tarkoittaa sitä, että täytäntöönpanotehtävät on siirretty jäsenvaltioille.
For the other areas, budgetary appropriations are spent under the direct and indirect management of the Commission with the exception of the European Fisheries Fund which is under shared management on the basis of multi-annual programmes. 
Muiden alo­ jen talousarviomäärärahojen käyttöä hallinnoidaan suoraan ja välillisesti komissiossa; tästä muodostaa poikkeuksen Euroopan kalatalousrahasto, jota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioi­ den kanssa monivuotisina ohjelmina.
The objectives (1) of the common agricultural policy as set out in the Treaty are to increase agricultural productivity, thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, to stabilise markets, to assure the availability of supplies and to ensure that supplies reach consumers at reasonable prices. 
Toimintalohkoryhmän erityispiirteet Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohko 3.3 Perussopimuksenmukaanyhteisenmaatalouspolitiikan tavoitteena (1) on lisätä maatalouden tuottavuutta ja näin ollen taata maatalousväestölle kohtuullinen elintaso, vakauttaa mark­ kinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata kohtuulliset kuluttajahinnat.
3.4. The EU budget finances the common agricultural policy expenditure mainly through two Funds(2): the European Agricultural Guarantee Fund (hereinafter ‘EAGF’), which fully finances EU direct aid and market measures (3) as explained hereunder, and the European Agricultural Fund for Rural Development (hereinafter ‘EAFRD’), which co-finances at varying rates rural development programmes. _____________ (1) Article 39 of the Treaty on the functioning of the European Union. 
3.4 YhteisenmaatalouspolitiikanmenojarahoitetaanEU:n talousarviosta lähinnä kahden rahaston kautta (2). Suorat tuet ja markkinatoimenpiteet (3) rahoitetaan kokonaisuudessaan Eu­ roopan maatalouden tukirahastosta (jäljempänä ’maataloustuki­ rahasto’), kuten seuraavassa kohdassa selitetään. Maaseudun kehittämistä koskevat ohjelmat rahoitetaan osittain Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (jäljempänä ’maaseuturahasto’); rahoituksen taso vaihtelee. _____________ (1) Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 39 artikla.
(2) Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy (OJ L 209, 11.8.2005, p. 
(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, annettu 21 päivänä kesä­ kuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s.
1). (3) With the exception of certain measures such as promotion measures and the school fruit scheme which are co-financed. 
1). (3) Lukuun ottamatta tiettyjä yhteisrahoitettuja toimenpiteitä, kuten menekinedistämistoimenpiteet ja kouluhedelmäjärjestelmä.
To qualify under the SPS farmers must first obtain ‘entitlements’ (4) each of which, together with one hectare of eligible land declared by the farmer, gives rise to an SPS payment at least until 2013 (5). 
Saadak­ seen tilatukea viljelijöiden on ensin saatava ”tukioikeuk­ sia” (4). Jokainen tukioikeus, yhdessä viljelijän ilmoittaman tukikelpoisen viljelymaahehtaarin kanssa, oikeuttaa tilatuen saamiseen ainakin vuoteen 2013 (5) saakka.
SPS has been growing in importance and in 2009 represented 28 806 million euro of expenditure. — The direct aid scheme ‘Single Area Payment Scheme’ (SAPS) which provides for the payment of uniform amounts per eligible hectare of agricultural land. 
Tilatuen mer­ kitys on kasvanut ja vuonna 2009 sen menojen määrä oli 28 806 miljoonaa euroa. — ”Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmänä” tunnettu suoran tuen järjestelmä perustuu tukikelpoisesta viljelymaasta maksetta­ vaan yhdenmukaiseen hehtaarikohtaiseen maksuun.
SAPS is currently applied in ten of the new Member States (6) and in 2009 accounted for 3 723 million euro of expenditure. — Other direct aid schemes (coupled payments) designed to maintain production in areas which would otherwise be at risk of abandonment of production. 
Yhte­ näisen pinta-alatuen järjestelmää sovelletaan parhaillaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa(6). Vuonna 2009 sii­ hen liittyvien menojen määrä oli 3 723 miljoonaa euroa. — Muiden suorien tukijärjestelmien (tuotantoon sidotut tuet) tarkoituksena on pitää tuotannossa alat, jotka muutoin oli­ sivat vaarassa joutua pois tuotannosta.
The amounts involved, which in general are declining due to further decoupling and integration of other support schemes in the SPS, accounted for 6 585 million euro of expenditure. — Interventions in agricultural markets: the principal measures are intervention, storage and export refunds and other measures such as specific support for the wine, fruit and vegetable and food programmes (in total amounting to 3 988 million euro) and Sugar Restructuring Fund (3 018 million euro). _____________ (4) The number and value of each farmer's entitlement was calculated by the national authorities according to one of the models provided for under EU legislation. 
Menojen määrä oli 6 585 miljoonaa euroa. — Maatalousmarkkinoiden interventiot: keskeisiä toimenpiteitä ovat interventio, varastointi ja vientituet sekä muut toimen­ piteet, kuten erityistuki viiniä, hedelmiä ja vihanneksia sekä elintarvikkeita koskeville ohjelmille (yhteensä 3 988 miljoo­ naa euroa) ja sokerialan rakenneuudistusrahasto (3018 miljoonaa euroa). _____________ (4) Kansalliset viranomaiset laskivat kunkin viljelijän tukioikeuksien määrän ja arvon käyttäen yhtä EU:n lainsäädännössä vahvistetuista malleista.
Under the historical model each farmer is granted entitlements based on the average amount of aid received and area farmed during the reference period 2000 to 2002. 
Perusvaihtoehdossa viljelijälle myönnetään tukioikeuksia aiempien lukujen pohjalta eli viitekaudella 2000–2002 saadun tuen ja viljellyn alan keskiarvon perusteella.
Under the regional model all entitlements of a region have the same flat-rate value and the farmer is allocated an entitlement for every eligible hectare declared in the first year of application. 
Alueellisessa mallissa alueen kaikilla tukioikeuksilla on sama kiinteämääräinen arvo ja viljelijälle myönnetään tukioikeus jokaista ensimmäisenä soveltamis­ vuonna ilmoitettua tukikelpoista hehtaaria kohden.
The hybrid model combines the historical element with a flat rate amount and, if it is dynamic, the historical component decreases each year until it becomes a predominantly flat rate-system. 
Yhdistelmämal­ lissa yhdistetään perusvaihtoehto ja kiinteämääräinen tuki, ja jos on kyse dynaamisesta mallista, perusvaihtoehdon osuus pienenee joka vuosi, kunnes järjestelmästä tulee pääasiallisesti kiinteämääräinen järjestelmä.
(5) Based on Article 137 of Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
(5) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (EUVL L 30, 31.1.2009, s.
16), payment entitlements allocated to farmers before 1 January 2009 shall be deemed legal and regular as from 1 January 2010, except in cases of allocation on the basis of factually incorrect applications unless the farmer could not reasonably have detected the error. 
16) 137 artiklan mukaisesti viljelijöille ennen 1 päivää tammi­ kuuta 2009 jaettuja tukioikeuksia pidetään laillisina ja sääntöjenmu­ kaisina 1 päivästä tammikuuta 2010 paitsi tapauksissa, joissa tuki­ oikeudet on jaettu viljelijöille sellaisten hakemusten perusteella, joissa on asiavirheitä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viljelijä ei kohtuudella ole voinut todeta virhettä.
(6) Bulgaria, Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Poland, Romania and Slovakia. 
(6) Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Tšekin tasavalta, Unkari ja Viro.
T H E C O M M I S S I O N ’ S R E P L I E S 3.5. — Payments made from the Sugar Restructuring Fund were financed by contributions from producers holding quota which are revenue assigned to the EAGF. 
K O M I S S I O N VA S T A U K S E T 3.5. — Sokerialan rakenneuudistusrahastosta suoritetut maksut rahoitet­ tiin kiintiöjärjestelmään kuuluvien tuottajien maksuilla, jotka ovat maataloustukirahastoon sidottuja tuloja.
TheEuropeanAgriculturalFundforRuralDevelopment (EAFRD) co-finances Rural Development expenditure which covers a large number of measures such as agri-environmental schemes, compensatory amounts for farming in less-favoured areas, investments in farms, and infrastructure in rural areas (8 992 million euro) (7). 
Menot kattavat useita eri toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi maatalouden ympäristötukijärjestelmät, epäsuotuis­ ten alueiden viljelijöille maksettavat luonnonhaittakorvaukset, maatilojen investoinnit sekä maaseudun infrastruktuurit (8 992 miljoonaa euroa) (7).
In 2009, in the framework of the so called CAP Health Check(8) and the European Economic Recovery Plan (9), additional funding has been channelled via Rural Development to finance priorities such as broadband internet infrastructure, climate change, renewable energies, water management, biodiversity and measures accompanying restructuring of the dairy sector. 
Vuonna 2009 ns. yhteisen maatalouspoli­ tiikan tilanteen tarkastelun (8) ja Euroopan talouden elvytys­ suunnitelman (9) yhteydessä lisärahoitusta kanavoitiin maaseu­ dun kehittämisen kautta. Näin rahoitettiin painopistealueita, kuten internetlaajakaistainfrastruktuuria, ilmastonmuutosta, uu­ siutuvia energioita, vesienhoitoa, luonnon monimuotoisuutta ja maitoalan rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä.
However, no expenditure has been incurred under the latter measures during 2009. 
Edellä mainituista toimenpiteistä ei kuitenkaan vuonna 2009 aiheu­ tunut menoja.
3.7. UnderallEAGFdirectaidschemescoveredbyCouncil Regulation (EC) No 1782/2003 (10) and certain EAFRD aid schemes, beneficiaries of EU aid have to fulfil ‘cross compliance’ requirements. 
3.7 Kaikissaneuvostonasetuksen(EY)N:o1782/2003(10) kattamien maataloustukirahaston suoran tuen järjestelmissä ja tietyissä maaseuturahaston tukijärjestelmissä EU-tuen edunsaa­ jien on täytettävä ”täydentäviä ehtoja” koskevat vaatimukset.
These requirements relate to the protection of the environment, the public, animal and plant health, animal welfare (Statutory Management Requirements) and to the maintenance of agricultural land in good agri­ cultural and environmental condition (GAEC) (11). 
Kyseiset vaatimukset liittyvät ympäristönsuojeluun, kansanter­ veyteen, eläinten ja kasvien terveyteen, eläinten hyvinvointiin (lakisääteiset hoitovaatimukset) ja maan säilyttämiseen maa­ talouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa (hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus)(11).