natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1), Article 66 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the EAFRD (the EAFRD Regulation) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
1), 5 artikla; neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (maaseuturahastoa koskeva asetus) (EUVL L 277, 21.10.2005, s.
1) and Articles 40 to 41a of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the EAFRD (the implementing regulation for EAFRD support) (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
1), 66 artikla; komission asetus (EY) N:o 1974/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (maaseuturahaston tukea koskeva täytäntöönpanoasetus) (EUVL L 368, 23.12.2006, s.
15). 
15), 40 ja 41 a artikla.
Like the 2002 financial regulation (Council Regulation No 1605/2002), these texts have now been repealed and replaced. 
Nämä asiakirjat on nyt vuoden 2002 varainhoitoasetuksen (neuvoston asetus N:o 1605/2002) tavoin kumottu ja korvattu uusilla.
7 Such as wine and beekeeping measures, the school fruit scheme and the POSEI scheme for outermost regions. 
7 Esimerkiksi viinialaa ja mehiläishoitoa koskevat toimenpiteet, kouluhedelmäjärjestelmä ja syrjäisimpiä alueita koskeva POSEI-järjestelmä.
8 Article 66(1) of the EAFRD regulation. 
8 Maaseuturahastoa koskeva asetus, 66 artiklan 1 kohta.
9 Article 66(2) of the EAFRD regulation. 
9 Maaseuturahastoa koskeva asetus, 66 artiklan 2 kohta.
Introduction 11 Budgeting and spending levels 14 In Title 05 of the EU budget (‘Agricul‐ ture and rural development’), ap‐ propriations for TA spending appear under both operational10 and adminis‐ trative headings11. 
Johdanto 11 Budjetointi ja varojen käyttöaste 14 EU:n talousarvion osastossa 5 (maatalous ja maaseudun kehittäminen) teknisen avun menoihin tarkoitetut määrärahat näkyvät sekä toimintame-noja10 että hallintomenoja11 koskevien otsakkeiden alla.
15 The table gives an overview of TA in agriculture and rural development dur‐ ing the 2007–13 period. 
15 Taulukossa luodaan katsaus maatalouden ja maaseudun kehittämisen alan tekniseen apuun ohjelmakaudella 2007–2013.
16 At the end of the programming period, the Commission had not yet exhausted its TA commitments for Pillar I and Pillar II. 
16 Komissio ei ollut vielä ohjelmakauden loppupuolella käyttänyt kaikkia ensimmäistä ja toista pilaria koskevia teknisen avun sitoumuksiaan.
The amount allocated under Pillar II was 0.19 % of the total EAFRD budget, significantly less than the per‐ mitted ceiling, and by the end of 2013 only around a quarter of this alloca‐ tion had been spent. 
Toisen pilarin perusteella myönnetty määrä oli 0,19 prosenttia maaseuturahaston kokonaismäärärahoista. Osuus on huomattavasti sallittua ylärajaa pienempi, ja määrästä oli vuoden 2013 loppuun mennessä käytetty vain noin neljäsosa.
The situation was similar in the Member States, where the average amount planned for Pillar II was less than 1.9 % of the total rural development budget, while average execution was around 0.8 % at the end of 2013 — again, both significantly lower than the 4 % ceiling. 
Tilanne oli samankaltainen jäsenvaltioissa, joissa toisen pilarin osalta suunniteltu määrä oli alle 1,9 prosenttia maaseudun kehittämisen kokonaismäärärahoista ja keskimääräinen toteutumisaste oli vuoden 2013 loppuun mennessä noin 0,8 prosenttia, eli molemmissa tapauksissa jäätiin jälleen kerran huomattavasti neljän prosentin ylärajan alapuolelle.
However, because accounting can include costs incurred up to 2015 (the ‘n+2’ rule), final execution levels from all budgets may be much higher. 
Kirjanpidossa voidaan kuitenkin ottaa huomioon vuoteen 2015 mennessä aiheutuvat menot (n+2 -sääntö), joten kaikkien määrärahojen lopulliset toteutumisasteet voivat nousta huomattavasti suuremmiksi.
10 Chapters 05 02 and 05 03 for specific schemes under Pillar I; chapter 05 04 for Pillar II. 
10 Luvuissa 05 02 ja 05 03 ensimmäisen pilarin erityisohjelmien osalta; luvussa 05 04 toisen pilarin osalta.
Some elements of TA spending are also included in chapter 05 08, which groups the general policy coordination activities of the CAP, i.e. those going beyond a specific programme area. 
Joitakin teknisen avun osa-alueita sisältyy myös lukuun 05 08, johon on koottu YMP:n yleiset toimintapoliittiset koordinointitoimet – eli toimet, jotka kattavat yksittäisiä ohjelmia laajempialaiset toimet.
11 Article 05 01 04 (support expenditure). 
11 Momentti 05 01 04 (tukimenot).
Although classified as administrative appropriations, costs of this nature are charged to the operational expenditure of the programme to which they contribute. 
Tämäntyyppiset kulut on luokiteltu hallinnollisiin määrärahoihin, mutta ne kirjataan menojen kohteena olevan ohjelman toimintamenoihin.
The crucial point is that they must be clearly linked to either the EAGF or the EAFRD. 
Olennaista on, että menojen on liityttävä selkeästi joko maataloustukirahastoon tai maaseuturahastoon.
Another part of chapter 05 01 (administrative) expenditure is also relevant to this audit. 
Toinen luvun 05 01 (hallinto)menojen osa on myös tarkastuksen kannalta relevantti.
This concerns ‘Other management expenditure’ (item 05 01 02 11), a heading used to finance activities which, while very similar to operational TA, are not programme‐specific and therefore do not qualify under the regulations. 
Tämä koskee muita hallintomenoja (alamomentti 05 01 02 11). Kyseisen otsakkeen avulla rahoitetaan toimia, jotka ovat pitkälti samankaltaisia kuin toimintamenoihin kuuluvat teknisen avun toimet, mutta jotka eivät kuitenkaan ole ohjelmakohtaisia eivätkä siten säännösten perusteella oikeuta tukeen.
Overview of TA expenditure under Pillar I and Pillar II (million euro) Policy area Scheme Beneficiary Ceiling (%) TA budget planning (commitments) 2007–13 Financial execution 2007–13 Agriculture and rural development Pillar I COMM N/A 73.5 54.4 MS N/A No consolidated data available Pillar II COMM 240.6 (0.25 %) 188.0 47.9 MS 3 849.5 (4 %) 1 513.0 788.4 TOTAL ‘Agriculture and rural development’ 1 774.5 890.8 Note: All figures have been rounded. 
Katsaus ensimmäiseen ja toiseen pilariin liittyviin teknisen avun menoihin (miljoonaa euroa) Toimintalohko Järjestelmä Edunsaaja Yläraja (%) Teknisen avun suunniteltu talousarvio (sitoumukset) 2007–2013 Rahoituksen toteutuminen 2007–2013 Maatalous ja maaseudun kehittäminen Ensimmäinen pilari Komissio Ei sovellettavissa 73,5 54,4 Jäsenvaltio Ei sovellettavissa Konsolidoituja tietoja ei saatavilla Toinen pilari Komissio 240,6 (0,25 %) 188,0 47,9 Jäsenvaltio 3 849,5 (4 %) 1 513,0 788,4 YHTEENSÄ (maatalous ja maaseudun kehittäminen) 1 774,5 890,8 Huom. Kaikki luvut on pyöristetty.
Source: ECA, on the basis of the EU general budget and data provided by the Commission. Table 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EU:n yleisen talousarvion ja komissiolta saatujen tietojen perusteella. Taulukko
Audit approach 20 The main audit work involved visits to the Commission’s Directorate‐General for Agriculture and Rural Development (DG Agriculture and Rural Develop‐ ment) and to five Member States (Italy, Lithuania, Hungary, Austria and Poland) using TA funding in agricul‐ ture and rural development. 
Tarkastuksen laajuus, 12 tavoitteet ja tarkastustapa Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet Tarkastustapa 20 Pääasiallisen tarkastustyön yhteydessä tehtiin tarkastuskäyntejä komissioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoon sekä viiteen jäsenvaltioon (Italia, Liettua, Unkari, Itävalta ja Puola), jotka käyttävät teknisen avun määrärahoja maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen.
These countries were chosen because, taken together, they accounted for more than 50 % of TA spending during the audited period. 
Kyseiset maat valittiin tarkastukseen, koska niiden osuus tarkastusjakson aikana toteutuneista teknisen avun menoista oli yli 50 prosenttia.
21 Our findings are based on informa‐ tion obtained from the audit visits and from a survey of regional and national managing authorities in the 27 Mem‐ ber States. 
21 Tarkastushavaintomme perustuvat tarkastuskäyntien yhteydessä saatuihin tietoihin ja 27 jäsenvaltiossa alueellisille ja kansallisille hallintoviranomaisille esitettyyn kyselyyn.
Of the 92 such authorities, 50 replied to the survey, though not always in full or in much detail. 
Kyselyn kohteena oli 92 viranomaista, joista kyselyyn vastasi 50, joskaan ei aina kokonaisuudessaan tai kovinkaan yksityiskohtaisesti.
All told, the survey and country visits produced information on approximately 76 % of all TA expenditure planned in rural development as at the end of 2013. 
Kyselyn ja tarkastuskäyntien avulla saatiin tietoa noin 76 prosentista kaikista teknisen avun menoista, joita maaseudun kehittämisen osalta oli suunniteltu vuoden 2013 loppuun mennessä.
22 In the five selected Member States, the auditors visited the main benefi‐ ciaries of TA funding — ministries of agriculture, paying agencies and other bodies in charge of implementing rural development measures. 
22 Tarkastajat kävivät tarkastukseen valituissa viidessä jäsenvaltiossa teknisen avun rahoituksen pääasiallisten edunsaajien luona – maatalousminis-teriöissä, maksajavirastoissa ja muissa maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä.
They also held meetings with other stakehold‐ ers, such as representatives of farmers’ associations, chambers of agriculture, non‐governmental organisations (NGOs) and the other members of na‐ tional rural networks. 
Tarkastajat järjestivät kokouksia myös muiden sidosryhmien kanssa. Esimerkkeinä voidaan mainita maataloustuottajayhdistysten, maa-seutukeskusten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajat sekä muut kansallisten maaseutuverkostojen jäsenet.
Lastly, the audi‐ tors reviewed 20 DG Agriculture and Rural Development projects funded from the TA budget and 91 TA projects in the five Member States. 
Lisäksi tutkittiin 91 teknisen avun hanketta, jotka oli toteutettu viidessä tarkastuskohteena olleessa jäsenvaltiossa.
TA funding for EU candidate countries was excluded from the audit because of the minimal expenditure involved (just 0.3 million euro for the entire programming period). 
EU-jäsenyyttä hakeneille ehdokasmaille tarkoitettu teknisenä apuna annettu rahoitus jätettiin tarkastuksen ulkopuolelle, koska alan menot olivat niin pienet (vain 0,3 miljoonaa euroa koko ohjelmakauden aikana).
Observations 14 How is money for technical assistance actually spent? 
Huomautukset 14 Miten teknisen avun varat on tosiasiassa käytetty?
A problem of clarity 26 In EU law, the only formal definition of TA appears in the context of public procurement from the general budget: ‘[...] support and capacity‐building activities necessary for the implemen‐ tation of a programme or an action, in particular preparatory, management, monitoring, evaluation, audit and control activities’13. 
Selkeyteen liittyvä ongelma 26 EU:n lainsäädännössä ainoa teknisen avun virallinen määritelmä esiintyy yleisestä talousarviosta rahoitettavien julkisten hankintojen yhteydessä: ”Tek-nisellä avulla tarkoitetaan ohjelman tai toimen toteuttamiseksi tarvittavaa tukea ja valmiuksien kehittämistä, erityisesti valmistelua, hallinnointia, seurantaa, arviointia, tarkastuksia ja valvontaa”13.
Before 2013 there was no such definition anywhere in the financial regulation, and none in the regulations which formed the legal basis for the 2007–13 CAP. 
Ennen vuotta 2013 tällaista määritelmää ei ollut lainkaan varainhoitoasetuksessa eikä muissa asetuksissa, jotka muodostivat ohjelmakaudella 2007–2013 yhteisen maatalouspolitiikan oikeusperustan.
27 For the audited period, the notion of TA was itemised as part of ‘other financing’ of ‘the preparatory, moni‐ toring, administrative and technical support, evaluation, audit and inspec‐ tion measures required to implement the common agricultural policy, including rural development’ (Article 5 of the CAP financing regulation)14. This list is notable for the omission of ‘capacity‐building’. 
27 Tarkastuskohteena olleella ajanjaksolla teknisen avun käsite kirjattiin talousarvioon ”muuhun rahoitukseen” kohtaan ”yhteisen maatalouspolitiikan, maaseudun kehittäminen mukaan luettuna, täytäntöönpanemiseksi tarvittavat valmisteluja seurantatoimet, hallinnollista ja teknistä apua koskevat sekä arviointi-, tarkastus-ja valvontatoimet” (YMP:n rahoitusta koskeva asetus, 5 ar-tikla)14.
It recurs twice — each time slightly differently — in Article 66 of the EAFRD regulation in relation to TA funding in rural develop‐ ment by, respectively, the Commission and the Member States (see paragraph 12). 
Valmiuksien kehittäminen esiintyy kahdesti (kummallakin kerralla hieman eri tavoin) maaseuturahastoa koskevan asetuksen 66 artiklassa maaseudun kehittämisen alalla komission ja jäsenvaltioiden tasolla teknisenä apuna annettavaan rahoitukseen liittyen (ks. kohta 12).
There it is the non‐specific term ‘administrative support’, or ‘manage‐ ment’, which allows TA to be applied, if necessary, to administrative costs. Provided there is a programme link, the responsible authorities essentially have licence to use TA funding in any way they choose. 
Kyseisessä yhteydessä on käytetty epäspesifejä termejä ”hallinnollinen tuki” tai ”hallinnointi”, joiden yhteydessä teknisen avun määrärahoja voidaan tarvittaessa käyttää hallinnollisiin kuluihin. Jos menot liittyvät ohjelmaan, toimista vastaavat viranomaiset voivat käytännöllisesti katsoen käyttää teknisen avun määrärahoja vapaasti haluamallaan tavalla.
12 Article 1(4) of Council Regulation (EC) No 1258/1999 of 17 May 1999 on the financing of the CAP (OJ L 160, 26.6.1999, p. 
12 Neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EYVL L 160, 26.6.1999, s.
103) (fully repealed end 2006) stated: ‘Expenditure relating to administrative costs and personnel borne by Member States and by recipients of aid [...] shall not be taken over [by the EAGGF]’. 
103) (kumottu kokonaisuudessaan vuoden 2006 lopussa), 1 artiklan 4 kohta: ”Rahasto ei vastaa jäsenvaltioille ja rahaston tuensaajille aiheutuneista hallintoja henkilöstömenoista.”
13 Article 121(7) of Commission Delegated Regulation (EU) No 1268/2012 of 29 October 2012 on the rules of application of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 362, 31.12.2012, p. 
13 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s.
1). 
1), 121 artiklan 7 kohta.
14 The wording used in Article 6 of the ‘new’ CAP financing regulation (Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy and repealing Council Regulations (EEC) No 352/78, (EC) No 165/94, (EC) No 2799/98, (EC) No 814/2000, (EC) No 1290/2005 and (EC) No 485/2008 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
14 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
549)) is clearer but not substantially different. 
549), 6 artikla.
Observations 15 28 The absence of a clear and restric‐ tive definition hinders the setting of targets and measurable objectives and thus reduces the degree of account‐ ability. 
Huomautukset 15 28 Selkeän ja rajoittavan määritelmän puuttuminen hankaloittaa tavoitearvojen ja mitattavissa olevien tavoitteiden asettamista ja heikentää näin tilivelvollisuuden astetta.
By blurring the distinction be‐ tween operational and administrative costs, it is also damaging to budgetary transparency. 
Toimintakulujen ja hallinnollisten kulujen epätäsmällinen määrittely vaikuttaa kielteisesti myös talousarvion avoimuuteen.
Finally, greater freedom of choice has resulted in a lack of rigour about the goals of funding and how it can be used. 
Lisääntynyt valinnanvapaus on puolestaan johtanut siihen, että rahoituksen tavoitteista ja hyväksytyistä käyttötavoista ei ole pidetty asianmukaisesti kiinni.
At the Commission, a shift towards administrative costs 29 The regulations do not set an up‐ per limit on the Commission’s use of TA funding under Pillar I. For Pillar II, the available amount is capped at 0.25 % of the total EAFRD allocation and can be spent on a wide range of activities related to rural development operations, including ‘administrative support’. Beyond the requirement to establish a European Network for Rural Development (ENRD), the EAFRD regu‐ lation does not more closely define those activities. 
Toisen pilarin kohdalla käytettävissä oleva määrä on enintään 0,25 prosenttia maaseuturahaston kokonaisrahoi-tusosuudesta. Se voidaan suunnata laajalle joukolle maaseudun kehittämiseen liittyviä toimia – ”hallinnollinen tuki” mukaan luettuna. Maaseuturahastoa koskevaan asetukseen sisältyy vaatimus eurooppalaisen maaseudun kehittämisen verkoston perustamisesta, mutta siinä ei määritetä asianomaisia toimia tarkemmin.
30 The Commission has largely refrained from going beyond the broad defini‐ tions given in the CAP financing and EAFRD regulations and has not devel‐ oped comprehensive guidelines as to the nature of operational TA activities. 
30 Komissio on pitkälti pitäytynyt YMP:n rahoitusta ja maaseuturahastoa koskevissa asetuksissa annetuissa laaja-alaisissa määritelmissä. Komissio ei ole laatinut kattavia suuntaviivoja toimintamenoihin kuuluvien teknisen avun toimien luonteesta.
The only such parameters have been set in connection with public procure‐ ment and with the funding of IT and audit expenditure. 
Ainoat tämänkaltaiset parametrit on määritetty julkisten hankintojen ja tietotekniikka-sekä tarkastusmenojen rahoittamisen osalta.
At the central level, the responsible Commission services have drawn up general rules (a ‘vade‐ mecum’) for the financial management of CAP expenditure, but these do not clearly explain the distinction between Pillar I and Pillar II eligible TA expendi‐ ture and general administrative costs. 
Keskustasolla alasta vastaavat komission yksiköt ovat laatineet yleiset säännöt (”oppaan”) YMP:n menoja koskevasta varainhoidosta. Säännöissä ei kuitenkaan tehdä selvää eroa tukeen oikeutettujen ensimmäisen ja toisen pilarin teknisen avun menojen ja yleisten hallinnollisten kulujen välillä.
31 The largest share of the Commis‐ sion’s internal TA allocation during 2007–13 was spent on operational, or capacity‐building, activities (mainly under the headings of networking, external consultancy, evaluations and IT). 
31 Suurin osa komission sisäisistä teknisen avun määrärahoista käytettiin ohjelmakaudella 2007–2013 toiminnan tai valmiuksien kehittämistä koskeviin toimiin (lähinnä verkostoitumista, ulkoista konsultointia, arviointeja ja tietotekniikkaa koskevien otsakkeiden yhteydessä).
In 2007, the total value of commit‐ ments was 12.78 million euro, while the figure for 2013 was 71 % higher, or 21.9 million euro. 
Vuonna 2007 sitoumusten kokonaisarvo oli 12,78 miljoonaa euroa. Vuonna 2013 vastaava luku oli 71 prosenttia suurempi (21,9 miljoonaa euroa).
At the same time, the balance between different TA activity areas altered. 
Samanaikaisesti painotus teknisen avun eri alojen välillä vaihteli.
The budgets for evalua‐ tions and consultancy remained fairly stable in absolute terms, but far more was committed to IT and network‐ ing. 
Arviointien ja konsultoinnin määrärahat pysyivät absoluuttisilta määriltään suhteellisen vakaina, mutta tietotekniikkaan ja verkostoitumiseen sidottiin huomattavasti enemmän varoja.
The relative shares taken by these spending categories in 2007 and 2013 are shown in Figure 1. 
Näiden menoluokkien suhteelliset osuudet vuosina 2007 ja 2013 esitetään kaaviossa 1.
Observations 16 Charts comparing DG Agriculture and Rural Development use of TA in 2007 and 2013 (commitments made) Other, 6 % External personnel and experts, 18 % Networking, 16 % Other, 2 % External personnel and experts, 16 % Networking, 28 % 2007 Evaluations and studies, 32 % IT maintenance/development, 28 % Evaluations and studies, 15 % IT maintenance/development, 39 % Source: ECA on the basis of detailed budget data from DG Agriculture and Rural Development. 
Huomautukset 16 Teknisen avun käyttö maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastossa vuosina 2007 ja 2013 (sitoumukset) Muut, 6 % Ulkopuolinen henkilöstö ja asiantuntijat, 18 % Verkostoituminen, 16 % Muut, 2 % Ulkopuolinen henkilöstö ja asiantuntijat, 16 % Verkostoituminen, 28 % 2007 Arvioinnit ja tutkimukset, 32 % Tietotekniikan ylläpito/ kehittäminen, 28 % Arvioinnit ja tutkimukset, 15 % Tietotekniikan ylläpito/ kehittäminen, 39 % 2013 Lähde: Tilintarkastustuomioistuin maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston toimittamien yksityiskohtaisten budjettitietojen perusteella.
2013 Figure 1 
Kaavio 1
Observations 17 32 Whereas the introduction and de‐ velopment of IT systems for specific purposes can easily be qualified as TA linked to capacity‐building, it is harder to categorise regular IT main‐ tenance costs in this way. 
Huomautukset 17 32 Erityisiin käyttötarkoituksiin tarkoitettujen tietotekniikkajärjestelmien käyttöönotto ja kehittäminen voidaan helposti luokitella valmiuksien kehittämiseen liittyväksi tekniseksi avuksi. Tähän kategoriaan on kuitenkin vaikeampaa luokitella säännölliset tietotekniikan ylläpitokulut.
This is because IT maintenance is a necessary management cost rather than a pro‐ gramme‐specific tool, and as such it was previously financed exclusively from the administrative budget. 
Tietotekniikan ylläpitokulut ovat näet välttämättömiä hallinnointikuluja eivätkä niinkään erityisiä ohjelmakohtaisia välineitä. Tällaiset kulut on aiemmin rahoitettu yksinomaan hallinnollisesta talousarviosta.
Now, although the information available from the Commission does not permit a clear breakdown between IT mainte‐ nance and IT development, there are clear indications of a trend towards greater TA financing of non‐operation‐ al IT costs. 
Komissiolta saatavissa olevien tietojen avulla ei voida tehdä selvää eroa tietotekniikan ylläpito-ja kehittämiskulujen välillä.
33 In recent years, firstly, there has been a decline in the area of ‘Other man‐ agement expenditure’ (administrative costs which are not programme‐spe‐ cific and therefore cannot be financed from a TA budget line). 
33 Ensinnäkin voidaan todeta, että viime vuosina ”muiden hallintomenojen” osuudessa on havaittavissa laskua (kyseessä ovat hallinnolliset kulut, jotka eivät ole ohjelmakohtaisia ja joita ei siten voida rahoittaa teknistä apua koskevasta budjettikohdasta).
The Commis‐ sion, as a whole, steadily reduced its annual ‘other management’ commit‐ ments from just under 180 million euro in 2007 to below 145 million euro in 2013 — a cumulative fall of over 20 %. 
Koko komissio vähensi tasaisesti vuotuisia ”muita hallinnollisia” sitoumuksiaan: vuonna 2007 ne olivat hieman alle 180 miljoonaa euroa ja vuonna 2013 alle 145 miljoonaa euroa – kumulatiivinen lasku on siis yli 20 prosenttia.
As shown in Figure 2, the fall was even steeper in agriculture and rural devel‐ opment. 
Kaaviosta 2 käy ilmi, että lasku oli vieläkin jyrkempi maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla.