natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In terms of their nature, units under general government control should be classified within the general government sector if they qualify as non‐market after the application of the 50 % criterion which states that a unit is ‘market’ if the ratio between sales and costs of production is above 50 % and ‘non‐market’ if it is below 50 %. 
Luonteen osalta julkisyhteisöjen valvomat yksiköt pitäisi luokitella julkisyhteisösekto-riin, jos ne luokitellaan markkinattomiin tuottajiin 50 prosentin kriteerin perusteella. Sen mukaan yksikkö on markkinatuottaja, jos myynnin ja tuotantokustannusten suhde on yli 50 prosenttia, ja markkinaton tuottaja, jos suhde on alle 50 prosenttia.
Sales cover the sales of goods and services, excluding taxes on products but including all subsidies on products (all payments linked to the volume or value of output), but payments to cover an overall deficit are excluded. 
Myyntituloilla tarkoitetaan tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatuja tuloja, joista on vähennetty tuoteverot ja joihin on lisätty kaikki tuotetukipalkkiot (kaikki määrään tai tuotannon arvoon liittyvät maksut), mutta ei maksuja, joilla katetaan yleistä alijäämää.
Some examples of classification weaknesses in documents from the six Member States examined ο cases not fully compliant with ESA 95 but accepted by Eurostat, such as exhaustiveness, different ap‐ proaches ‐ in classifying units; ο the main weaknesses found in the classification of public institutional units; ο weaknesses in relation to the procedures and timing for analysing and (re)classifying units within/outside the general government sector. 
Esimerkkejä asiakirjojen luokituksen puutteista tarkastetuissa kuudessa jäsenvaltiossa ο tapaukset, jotka eivät ole täysin EKT 95:n mukaisia mm. kattavuuden ja erilaisten lähestymistapojen osalta, mutta jotka Eurostat hyväksyi yksikköjen luokituksessa ο julkisten institutionaalisten yksikköjen luokituksessa havaitut keskeiset puutteet ο puutteet, jotka liittyvät menettelyihin ja ajoitukseen, joita noudatetaan yksikköjen analysoinnissa ja (uudelleen)luokituksessa julkisyhteisöjen sektoriin tai sen ulkopuolelle.
For more details see Annex III. 
Lisätietoja on liitteessä III.
Observations 37 Dialogue visits 52 Eurostat has used two types of visits to Member States to verify the data used in the EDP process. 
Huomautukset 37 Konsultointikäynnit 52 Eurostat on tehnyt jäsenvaltioihin kahdentyyppisiä tarkastuskäyntejä tarkistaakseen liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä tietoja.
The first type is the standard dialogue visit (SDV), which is used to review data, examine methodological issues and assess the NSI’s compliance with the accounting rules. 
Ensinnäkin vakiomuotoisia konsultointikäyntejä, joiden aikana tarkistetaan tietoja, tarkastellaan menetelmiä koskevia kysymyksiä ja arvioidaan, noudattaako kansallinen tilastolaitos kirjaussääntöjä.
SDVs are made to each Member State at least once every two years. 
Konsultointikäyntejä tehdään jokaiseen jäsenvaltioon vähintään kaksi kertaa vuodessa.
Secondly, from 2011 to 2013 Eurostat also undertook ‘upstream’ dialogue visits (UDVs) as a means of assessing the management and control of upstream public finance/systems data flows from the various providers of EDP statistical data to the NSI, which uses them to compile deficit and debt statistics. 
Toiseksi vuosina 2011–2013 Eurostat teki myös ennakoivia konsultointikäyntejä arvioidakseen julkisyhteisöjen rahoitusta/järjes-telmiä koskevien lähdetietovirtojen hallinnointia ja valvontaa; liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tilastotietojen toimittajat toimittavat lähde-tietoja kansallisille tilastolaitoksille, jotka käyttävät niitä alijäämä-ja velkatilastojen laatimiseen.
The objective of these visits was to identify, assess and monitor significant risks or problems with a view to taking corrective action. 
Näiden käyntien tarkoituksena oli tunnistaa, arvioida ja valvoa merkittäviä riskejä tai ongelmia ja toteuttaa korjaavia toimia.
Table 3 shows the dates of dialogue visits during the audited period. 
Taulukossa 3 esitetään konsultointikäyntien ajankohdat tarkastusjakson aikana.
Dialogue visits carried out in the period 2008‐2014 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Czech Republic August (SDV) May (SDV) May (UDV) November (SDV) November (SDV) Germany May (SDV) May (SDV) June (UDV) October (UDV) February (SDV) France June (SDV) November (SDV) November (SDV) June (SDV) Italy March (SDV) June (SDV) November (UDV) February (SDV) Cyprus December (SDV) December (SDV) September (SDV) September (SDV) Malta January (SDV) July (SDV) May (SDV) May (SDV) Source: ECA, based on Eurostat information. 
Vuosina 2008–2014 tehdyt konsultointikäynnit 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Tšekki Elokuu (vakio) Toukokuu (vakio) Toukokuu (ennakoiva) Marraskuu (vakio) Marraskuu (vakio) Saksa Toukokuu (vakio) Toukokuu (vakio) Kesäkuu (ennakoiva) Lokakuu (ennakoiva) Helmikuu (vakio) Ranska Kesäkuu (vakio) Marraskuu (vakio) Marraskuu (vakio) Kesäkuu (vakio) Italia Maaliskuu (vakio) Kesäkuu (vakio) Marraskuu (ennakoiva) Helmikuu (vakio) Kypros Joulukuu (vakio) Joulukuu (vakio) Syyskuu (vakio) Syyskuu (vakio) Malta Tammikuu (vakio) Heinäkuu (vakio) Toukokuu (vakio) Toukokuu (vakio) Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.
Observations 38 53 Eurostat uses a risk analysis model to identify the risks associated with the col‐ lection and compilation of EDP statistics in a Member State. 
Huomautukset 38 53 Eurostat käyttää riskianalyysimallia tunnistaakseen riskit, jotka liittyvät liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tilastojen keräämiseen ja laatimiseen jäsenvaltiossa.
The risk assessment is carried out once per year and per Member State. 
Riskinarviointi tehdään jäsenvaltiossa kerran vuodessa.
It is a well‐structured and comprehensive model that covers all the aspects of the compilation process (see Figure 5). 
Se on hyvin jäsennelty ja kattava malli, joka käsittää laadintaprosessin kaikki näkökohdat (ks. kaavio 5).
The risk analysis was mainly used to rank the Member States to be vis‐ ited for a UDV. 
Riskinarviointia käytettiin lähinnä niiden jäsenvaltioiden luokitteluun, joihin tehtiin ennakoiva konsultointikäynti.
However, it could have been better documented. 
Se olisi kuitenkin voitu dokumentoida paremmin.
For example, we did not always find written explanations for changes from one year to the next in the likelihood and/or the impact of the risks assessed. 
Esimerkiksi tilintarkastustuomioistuin ei aina löytänyt kirjallisia selityksiä sille, että arvioitujen riskien todennäköisyys ja/tai vaikutukset muuttuivat vuodesta toiseen.
There was also no evidence that high‐risk topics were selected for the visits. 
Ei ollut mitään todisteita siitä, että vierailujen aikana olisi käsitelty korkean riskin kysymyksiä.
Risk analysis model Risks related with the institutional environment Inherent risks EDP control environment Source: ECA, based on Eurostat information. legal and institutional environment of the NSI and other statistical authorities access to data resources professionalism independence and impartiality EDP inventory transparency and responsiveness methodological soundness ESA95/MGDD related issues revisions concerning NSI/other reporting authority concerning upstream entities supplying data for EDP Figure 5 
Riskianalyysimalli Institutionaaliseen ympäristöön liittyvät riskit Toimintariskit Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn valvontaympäristö kansallisen tilastolaitoksen ja muiden tilastoviranomaisten oikeudellinen ja institutionaalinen ympäristö tietojen saanti resurssit ammattimaisuus riippumattomuus ja puolueettomuus liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvaus avoimuus ja vastaanottavaisuus menetelmällinen vakaus EKT95:een/valtion velkaa käsittelevään käsikirjaan liittyvät kysymykset tarkistukset kansallista tilastolaitosta tai muuta raportoivaa viranomaista koskeva liiallista alijäämää koskevasta menettelystä tietoja toimittavia alkupään yksiköitä koskeva Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella. Kaavio 5
Observations 39 54 From 2006 to 2014, the average duration of SDVs and UDVs in the six Member States selected was 1.7 and 3.5 days respectively. 
Huomautukset 39 54 Vuosina 2006–2014 vakiomuotoisten konsultointikäyntien keskimääräinen kesto oli 1,7 päivää ja ennakoivien konsultointikäyntien keskimääräinen kesto oli 3,5 päivää valituissa kuudessa jäsenvaltiossa.
The number of topics to be cov‐ ered varied from three to ten for SDVs and from four to seven for UDVs. 
Vakiomuotoisten konsultointikäyntien aikana käsiteltyjen aiheiden määrä vaihteli kolmesta kymmeneen ja ennakoivien konsultointikäyntien aikana neljästä seitsemään.
As a rule, the agenda of a dialogue visit includes five standard points31 and a number of specially selected issues. 
Konsultointikäynnin asialistalle kuuluu yleensä viisi vakiokohtaa31 ja tietty määrä valittuja aiheita.
In exceptional cases, where the country is visited more frequently or the purpose is to discuss a limited number of issues, the agenda might include fewer items. 
Poikkeuksellisissa tapauksissa, kun valtioon tehdään useampia käyntejä tai kun tarkoituksena on keskustella vain joistakin aiheista, asialistalla voi olla vähemmän aiheita.
Given that the team consists of three to four staff, it is unlikely that the time on site is sufficient to cover all the ground in sufficient depth and so data quality issues may not be adequately examined. 
Kun otetaan huomioon, että ryhmään kuuluu kolmesta neljään henkilöä, on epätodennäköistä, että paikan päällä on tarpeeksi aikaa, jotta kaikki kysymykset voidaan käsitellä riittävän perusteellisesti, joten tietojen laatua koskevia kysymyksiä ei ehkä pystytä tarkastelemaan riittävästi.
Consequently, it must have assurance, not only that EDP data are com‐ pliant with the ESA standards but also that, notwithstanding their different sta‐ tistical systems, Member States apply a consistent approach to data compilation. 
Näin ollen sen täytyy voida luottaa siihen, että liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät tiedot ovat EKT-standardien mukaisia ja että jäsenvaltiot soveltavat yhdenmukaista lähestymistapaa tietojen keräämiseen niiden erilaisista tilastojärjestel-mistä riippumatta.
During the period examined, Eurostat visits covered the institutional arrange‐ ments in place in Member States, namely the existence of formal agreements binding the national authorities under an EDP. 
Tarkastelujakson aikana Eurostatin tarkastuskäynnit kattoivat jäsenvaltioissa käytössä olevat institutionaaliset järjestelyt, nimittäin muodolliset sopimukset, jotka sitoivat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn piirissä olevia kansallisia viranomaisia.
Although recommended, this is not a legal obligation. 
Vaikka tämä onkin suositeltavaa, se ei ole lakisääteinen velvoite.
In the course of its UDVs, Eurostat also reviewed the qual‐ ity of EDP systems, mainly in relation to upstream data. 
Ennakoivien konsultointikäyntien aikana Eurostat tarkasti myös liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien järjestelmien laadun lähinnä lähdetietojen osalta.
Eurostat does not have formal written rules in this regard, and we did not find any evidence that desk of‐ ficers assess Member States’ own supervisory and control systems. 
Eurostatilla ei tältä osin ole muodollisia kirjallisia sääntöjä, ja tilintarkastustuomioistuin ei havainnut todisteita siitä, että virkamiehet olisivat arvioineet jäsenvaltioiden omia valvontajärjestelmiä.
Without much documentation on the supervisory and control systems in place for data compila‐ tion, it is not possible to implement a systems‐based approach for examining the quality of the data received. 
Jos tietojen keruuta koskevista valvontajärjestelmistä ei ole dokumentaatiota, saatujen tietojen laadun arvioimiseen ei ole mahdollista soveltaa järjestelmään perustuvaa lähestymistapaa.
56 For the Member States examined, reports were published between nine and 52 weeks after the corresponding visits (see Figure 6). 
56 Tarkastuksen kohteena olevien jäsenvaltioiden osalta kertomukset julkaistiin 9–52 viikon kuluessa tarkastuskäynneistä (ks. kaavio 6).
Action points are non‐man‐ datory and often take a long time to resolve. 
Toimenpiteet eivät ole pakollisia, ja niiden päätökseen saattaminen kestää usein kauan.
In the six Member States, approxi‐ mately one third of action points had not been resolved within the deadline set by Eurostat. 
Noin joka kolmatta toimenpidettä ei ollut saatu asianomaisissa kuudessa jäsenvaltiossa päätökseen Eurostatin asettamassa määräajassa.
However, we found no cases in the sample where failure to respond to the action points within the deadline was taken into account in the quality assessment of the data submitted, even though they sometimes cover important issues which could have an impact on the data. 
Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan havainnut otoksessa yhtään tapausta, jossa toimenpiteiden toteuttamatta jättämistä määräajassa olisi otettu huomioon toimitettujen tietojen laadun arvioinnissa, vaikka toisinaan toimenpiteet koskevat tärkeitä kysymyksiä, jotka voisivat vaikuttaa tietoihin.
31 Statistical capacity issues (institutional arrangements and data sources, status of inventory); follow‐up of previous dialogue visits; follow‐up of the latest reporting – analysis of EDP tables and the related questionnaires; methodological issues and recording of specific government transactions (delimitation of general government, application of 50 % rule in national accounts, implementation of accrual principle, and recording of specific government transactions) other issues (planned future operations, transmission of GFS data, etc.). 
31 Tilastollisia valmiuksia koskevat kysymykset (institutionaaliset järjestelyt ja tietolähteet, inventaarion tila); aikaisempien konsultointikäyntien seuranta; viimeisimmän selvityksen seuranta – liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn taulukoiden analysointi ja siihen liittyvät kyselyt; menetelmiä koskevat kysymykset ja tiettyjen julkisyhteisöjen taloustoimien kirjaaminen (julkisyhteisöjen rajaaminen, 50 prosentin säännön soveltaminen kansallisissa tileissä, suoriteperusteen soveltaminen ja tiettyjen julkisyhteisöjen taloustoimien kirjaaminen) ja muut kysymykset (kuten suunnitellut tulevat toimet ja julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien tietojen siirto).
Observations 40 Time taken to publish visit reports (in weeks) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Source: ECA, based on Eurostat information. 
Huomautukset 40 Tarkastuskäyntiä koskevien kertomusten julkaisemiseen tarvittava aika (viikoissa) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Lähde: Tilintarkastustuomioistuin Eurostatin tietojen perusteella.
Cyprus Czech Republic France Germany Italy Malta Figure 6 
Kypros Tšekki Ranska Saksa Italia Malta Kaavio 6
Observations 41 Guidance 57 To ensure a harmonised approach, Eurostat provides methodological guidance to Member States on how specific issues of general government should be record‐ ed. 
Huomautukset 41 Ohjeet 57 Yhdenmukaistetun lähestymistavan varmistamiseksi Eurostat antaa jäsenvaltioille menetelmiä koskevia ohjeita siitä, miten julkisyhteisöjä koskevat erityiskysy-mykset pitäisi kirjata.
Guidance may be triggered in one of two ways: (a) Member States may ask Eurostat for advice on complex issues. (b) During its quality assessment work Eurostat may come across methodologi‐ cal issues requiring interpretation. 
Ohjeita voidaan antaa seuraavissa tilanteissa: a) Jäsenvaltiot voivat pyytää Eurostatilta ohjeita monimutkaisissa kysymyksissä. b) Laadunarvioinnin aikana Eurostat voi joutua käsittelemään menetelmiä koskevia kysymyksiä, jotka edellyttävät tulkintaa.
If these issues concern multiple Member States it sets up a taskforce or organises expert consultation of the Commit‐ tee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics. 
Jos nämä kysymykset koskevat useita jäsenvaltioita, se perustaa työryhmän tai pyytää neuvoja raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean asiantuntijoilta.
58 Eurostat provides bilateral guidance at service level if so requested by a Member State. 
58 Eurostat antaa jäsenvaltion pyynnöstä kahdenvälisiä ohjeita yksikkötasolla.
On particularly complex issues, it also sometimes takes the initiative to pro‐ vide guidance. 
Kun kyse on erityisen monimutkaisista asioista, se antaa joskus myös oma-aloitteisesti ohjeita.
Although binding, however, bilateral guidance is not always re‐ ported to the EFC and not always made public due to the Member States’ desire for confidentiality. 
Kahdenvälisistä ohjeista ei aina ilmoiteta talous-ja rahoituskomitealle, vaikka ne ovat sitovia, eikä niitä aina julkaista, koska jäsenvaltio haluaa, että ne pysyvät luottamuksellisina.
Guidance provided to three of the six Member States (in the form of ex‐ante/ex‐post advice) was neither reported to the EFC nor published on the Eurostat website. 
Kuudesta jäsenvaltiosta kolmelle annetuista ohjeista (ennakko-/jälkikäteisneuvonta) ei myöskään ilmoitettu talous-ja rahoituskomitealle, eikä niitä julkaistu Eurostatin verkkosivuilla.
In 2014 and 2015, Eurostat received 36 formal requests for ex‐ante/ex‐post advice, of which only 23 were made public. 
Vuosina 2014 ja 2015 Eurostat sai 36 virallista ennakko-/jälkikäteisneuvontaa koskevaa pyyntöä, joista ainoastaan 23 julkaistiin.
The publication of such guidance could help with the sharing of practices among Member States and improve comparability and transparency. ... and key aspects of the assessment process need further clarification. 
Tällaisten ohjeiden julkaiseminen voisi auttaa käytänteiden jakamista jäsenvaltioiden välillä ja parantaa vertailtavuutta ja avoimuutta. ... ja arviointiprosessin keskeisiä näkökohtia on tarpeen selventää edelleen.
59 Some key aspects of the assessment process are unclear, for example the identifi‐ cation of one‐off and temporary measures and the quantification of their esti‐ mated impact. 
59 Arviointiprosessin jotkin keskeiset näkökohdat ovat epäselviä, esimerkiksi kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden määrittäminen ja niiden arvioidun vaikutuksen kvantifiointi.
These measures may make the difference when deciding whether or not to place a Member State under an EDP, or whether to extend the deadline for correcting an excessive deficit situation (see also paragraph 80). 
Näillä toimenpiteillä voi olla merkitystä, kun päätetään, asetetaanko jäsenvaltio liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn vai pidennetäänkö liiallisen alijäämän korjaamisen määräaikaa (ks. myös kohta 80).
Observations 42 60 The definition of such measures is vague and therefore open to interpretation. 
Huomautukset 42 60 Tällaisten toimenpiteiden määritelmä on epäselvä ja näin ollen tulkinnanvarainen.
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them. 
Ne määritellään ”toimenpiteiksi, joiden vaikutus julkiseen talouteen on väliaikainen ja jotka eivät johda pysyvään muutokseen julkisen talouden pitkän aikavälin rahoitusasemassa”32, tai kertaluonteisiksi toimenpiteiksi, joiden vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan kohdistuu vain yhteen tai vain muutamaan vuoteen33, mutta mitään yksityiskohtaista menetelmää niiden määrittämiseksi ei ole esitetty.
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary. 
Laatikossa 4 esitetty ohjeellinen luettelo on otettu raportista ”Public finances in EMU 2006”, ja siinä annetaan esimerkkejä kertaluonteisiksi ja väliaikaisiksi katsotuista toimenpiteistä.
32 Code of Conduct. 33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2. 
32 Käytännesäännöt 33 ”Public finances in EMU 2006”, osa II, osuus 4.2.
The report was issued as European Economy No 3/2006. 
Raportti on esitetty julkaisussa European Economy No 3/2006.
Public Finances in EMU 2006 (extract) Deficit‐reducing measures Tax amnesties implying a one‐off tax payment. 
Public Finances in EMU 2006 (ote) Alijäämää supistavat toimenpiteet Verohelpotukset, jotka edellyttävät kertaluonteisen veron maksua.
The typical case is that of a government offering an am‐ nesty in order to repatriate capital from abroad. 
Tyypillisessä tapauksessa valtio tarjoaa helpotuksia kotiuttaakseen pääomaa ulkomailta.
The amnesty may be subject to a one‐off tax payment, which can potentially be large. 
Helpotus voi edellyttää kertaluontoisen veron maksua, joka voi olla suuri.
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions). 
Muiden kuin rahoitusvarojen (kiinteistöjen, julkisyhteisöjen lisenssien ja toimilupien) myynti.
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years). 
Tunnetuin esimerkki on UMTS-lisenssien myynti vuonna 2000 (ja joissakin maissa myöhempinä vuosina).
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance. 
Menojen tai tulojen ajoitusta koskevat väliaikaiset lainsäädäntömuutokset, joilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan.
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues. 
Tähän luetaan verokannan muutokset, jotka on selvästi ilmoitettu väliaikaisiksi, ja väliaikaiset muutokset menojen ajoituksessa ja tulojen kantamisessa.
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations. 
Poikkeukselliset tulot, jotka liittyvät eläkevelvoitteiden siirtoon.
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees. 
Nämä tulot vastaavat tietyn yrityksen suorittamia maksuja valtiolle vastineeksi sen työntekijöiden eläkkeiden tulevien maksuvelvoitteiden siirtymisestä.
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important. 
Kertaluonteisen maksun suuruus määräytyy valtiolle siirrettyjen eläkesitoumusten arvon mukaan, ja määrä voi olla suuri.
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings. 
Tulojen tai menojen muutokset tuomioistuimen tai muiden viranomaisten päätösten seurauksena.
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission. 
Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi komission päättämien julkisyhteisöille myönnettyjen tukien palautukset.
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance. 
Arvopaperistamistoimilla on myönteinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan.
Exceptional revenues from State owned companies. 
Poikkeukselliset tulot valtion omistamista yrityksistä.
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others). 
Alijäämää lisäävät toimenpiteet Lyhytaikaiset hätätoimien kustannukset, jotka liittyvät suuriin luonnonkatastrofeihin tai muihin poikkeuksellisiin tapahtumiin (esim. sotatoimiin tai muihin).
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country. 
Kokemus osoittaa, että näiden kustannusten poikkeuksellisuus riippuu suuresti maan koosta.
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24). 
Huomautukset 43 61 Toinen keskeinen näkökohta, joka kaipaa selvennystä, on kysymys, joka koskee ”odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, jotka vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen” (ks. kohta 24).