natgillin/translations-raw huggingface dataset:
From left to right: Katharina Bryan, Vivi Niemenmaa, Judit Oroszki, Josef Edelmann, Eva Lindström, Laura Kaspar, Valérie Tempez-Erasmi, Marilena-Elena Friguras. 
Vasemmalta oikealle: Katharina Bryan, Vivi Niemenmaa, Judit Oroszki, Josef Edelmann, Eva Lindström, Laura Kaspar, Valérie Tempez-Erasmi, Marilena-Elena Friguras.
The European Union (EU) and its Member States are committed to implement the 2030 Agenda and the 17 Sustainable Development Goals (SDGs). 
Euroopan unioni (EU) ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön kestävän kehityksen Agenda 2030 toimintaohjelman ja 17 kestävän kehityksen tavoitetta.
This review takes stock of the status of reporting on the achievement of the SDGs and sustainability at EU level and reporting by individual EU institutions and agencies. 
Tässä katsauksessa kartoitetaan, mikä on tilanne kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja kestävyyttä EU:n tasolla koskevassa raportoinnissa sekä yksittäisten EU:n toimielinten ja virastojen raportoinnissa.
Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. 
Kestävyysraportointi on käytäntö, jolla voidaan mitata organisaatioiden suorituskykyä kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamisessa, julkistaa mittauksen tulokset ja tehdä organisaatioista vastuuvelvollisia sisäisille ja ulkoisille sidosryhmille.
This review reveals that the Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs. 
Katsauksesta käy ilmi, ettei komissio raportoi siitä, miten EU:n talousarviolla tai EU:n politiikalla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.
However, sustainability reporting is currently not integrated into the Commission’s performance framework and the necessary pre-requisites for meaningful sustainability reporting, such as a long-term strategy, are largely not yet in place. 
Kestävyysraportointi ei kuitenkaan ole tällä hetkellä mukana komission tuloskehyksessä, eikä tarkoituksenmukaisen kestävyysraportoinnin välttämättömiä edellytyksiä, kuten pitkän aikavälin strategiaa, ole pääosin vielä olemassa.
At present, one EU institution, the European Investment Bank, and one EU agency, the European Union Intellectual Property Office, publish sustainability reports. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kestävyysraportteja julkaisevat yksi EU:n toimielin, Euroopan investointipankki, ja yksi EU:n virasto, Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto.
This review is not an audit. 
Tämä katsaus ei ole tarkastus.
It concerns emerging issues, establishes facts, and is based mainly on publicly available information and previous work. 
Siinä käsitellään esiin nousevia kysymyksiä ja esitetään tosiseikkoja, ja se perustuu pääosin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin ja aiempaan työhön.
Rapid case review VAT reimbursement in Cohesion - an error-prone and sub-optimal use of EU funds November 2018 EN 
Nopea tilannearvio ALV:n korvaaminen koheesioalalla – virheille altista ja optimaalista heikompaa EU:n varojen käyttöä Marraskuu 2018 FI
Contents Introduction What is VAT and how does it work? 
Contents Johdanto Mikä ALV on ja miten se toimii?
Eligibility rules for VAT in cohesion expenditure Reimbursement of VAT: A frequent source of errors, inconsistencies and sub-optimal use of funds Quantified errors due to the reimbursement of ineligible VAT Inconsistencies in the treatment of VAT as eligible expenditure Sub-optimal use of EU funds when reimbursing VAT to public bodies The commission’s attempts to improve the situation What has happened so far What could happen in the next programming period Glossary ECA team Paragraph 01-02 03-05 06-09 10-22 12-13 14-18 19-22 23-32 23-26 27-32 2 
ALV:n tukikelpoisuussäännöt koheesiomenoissa ALV:n korvaaminen: Yleinen syy virheisiin, epäjohdonmukaisuuksiin ja optimaalista heikompaan EU:n varojen käyttöön Kvantifioidut virheet, jotka johtuvat tukikelvottoman ALV:n korvaamisesta Epäjohdonmukaisuudet ALV:n kohtelussa tukikelpoisena menona EU:n varojen optimaalista heikompi käyttö korvattaessa ALV:tä julkisyhteisöille Komission pyrkimykset tilanteen parantamiseksi Mitä tähän mennessä on tapahtunut Mitä voisi tapahtua seuraavalla ohjelmakaudella Sanasto Tilintarkastustuomioistuimen työryhmä Paragraph 01–02 03–05 06–09 10–22 12–13 14–18 19–22 23–32 23–26 27–32 2
Introduction 01 In our 2015 and 2017 annual reports, we highlighted the complexity of how value-added tax (VAT) was treated as an eligible cost in Cohesion, especially in the case of public bodies1. This document provides additional information thus complementing the observations and the views we expressed in Opinion No 6/2018 on the Commission’s proposal for the future treatment of VAT in the Common Provision Regulation2. 
Johdanto 01 Vuosien 2015 ja 2017 vuosikertomuksissa tilintarkastustuomioistuin painotti, miten monimutkaisesti arvonlisäveroa (ALV) kohdeltiin tukeen oikeuttavana kustannuksena koheesioalalla, etenkin julkisyhteisöjen kohdalla.1 Tässä asiakirjassa annetaan lisätietoja ja täydennetään siten havaintoja ja näkemyksiä, jotka tilintarkastustuomioistuin esitti lausunnossaan nro 6/2018, jossa käsitellään komission ehdotusta tulevasta ALV-kohtelusta yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa.2 02 Tätä varten tilintarkastustuomioistuin analysoi aiempien vuosien tarkastuslausumiin liittyvien tarkastusten koheesiomenoja koskevat tulokset.
Based on our analysis, we provide an overview of the main issues we found in relation with VAT: o o o the underlying reasons for the quantifiable errors we found; inconsistencies in the treatment of VAT and the sub-optimal use of EU funds. 
Analyysin perusteella tilintarkastustuomioistuin esittää yleiskatsauksen tärkeimmistä havaitsemistaan ALV:hen liittyvistä ongelmista: o o o havaittujen kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden taustalla olevat syyt epäjohdonmukaisuudet ALV-kohtelussa EU:n varojen optimaalista heikompi käyttö.
3 1 Annual report concerning the financial year 2017, paragraphs 6.40 to 6.42; ECA (2016): Annual report concerning the financial year 2015, paragraphs 6.31 to 6.35. 
3 1 Vuosikertomusvarainhoitovuodelta2017,kohdat6.40–6.42; Euroopan tilintarkastustuomioistuin (2016): Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2015, kohdat 6.31– 6.35.
2 See paragraphs 87 to 89 of our Opinion No 6/2018. 
2 Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 6/2018, kohdat 87–89.
What is VAT and how does it work? 
Mikä ALV on ja miten se toimii?
03 VAT is an indirect tax on the consumption of goods and services, and is governed by rules laid down at Member State level. 
03 ALV on välillinen vero, jota peritään tavaroiden ja palvelujen kuluttamisesta ja jota säädellään jäsenvaltioiden tasolla annetuilla säännöillä.
Standard VAT rates in the EU range from 17 % in Luxembourg to 27 % in Hungary. 
Yleinen arvonlisäverokanta vaihtelee EU:ssa 17 prosentista Luxemburgissa 27 prosenttiin Unkarissa.
To ensure a certain level of harmonisation across the EU, the VAT Directive of 20063 provides a common VAT system that Member States are required to build into their national rules. 
Vuonna 2006 annetussa ALV-direktiivissä3 säädetään yhteisestä ALV-järjestelmästä, joka jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansallisiin sääntöihinsä; näin pyritään varmistamaan tietty yhdenmukaisuuden taso.
04 A taxable person4 is required to charge VAT on its taxable activities (sales) and forward the amount it has collected to the national tax authority. 
04 Verovelvollisen4 on perittävä ALV:tä verollisesta toiminnastaan (myynnistä) ja välitettävä keräämänsä summa kansalliselle veroviranomaiselle.
In turn, the taxable person can request a refund of the VAT already charged on its own related purchases of goods and services. 
Verovelvollinen voi vuorostaan pyytää omista tavara-ja palveluhankinnoistaan jo perityn arvonlisäveron palautusta.
05 At the end of the production and/or trading process, the state budget receives the total amount of VAT present in the final price. 
05 Tuotanto-ja/tai kaupankäyntiprosessin lopuksi valtion talousarvioon siirtyy lopulliseen hintaan sisältyvä ALV:n kokonaismäärä.
The end consumer, who adds no additional value to the product, has no right to a refund and therefore ultimately bears the total cost of the VAT as part of the final price of the purchased product (see Figure 1). 
Loppukäyttäjällä, joka ei lisää tuotteeseen lisäarvoa, ei ole oikeutta palautukseen, ja hän maksaa lopulta koko ALV-kustannuksen osana hankitun tuotteen lopullista hintaa (ks. kaavio 1).
4 3 4 Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax (OJ L 347/1, 11.12.2006). In general, 'taxable person’ means any person who, independently,carries out in any place any economic activity, whatever the purpose or results of that activity. 
4 3 4 Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä(EUVLL347/1, 11.12.2006). ’Verovelvollisella’ tarkoitetaan yleensä jokaista, joka itsenäisesti missä tahansa harjoittaa liiketoimintaa, riippumatta tämän toiminnan tarkoituksesta tai tuloksesta.
Figure 1 – How VAT works 5 Producers provide raw material to the manufacturer Manufacturer makes a coffee machine Café purchases the coffee machine Customers enjoy their cup of coffee • Price 150 000 • Netcost 150 000 • VAT 0 • • • Price 244 000 Netcost 200 000 VAT 44 000 • • • Price 366 000 Netcost 300 000 VAT 66 000 • Price 427 000 • Netcost 350 000 • VAT 77 000 Payment to the tax authority (standard VAT rate 22 %) Paid: 44 000 Refund: 0 44 000 Source: European Court of Auditors. 
Kaavio 1 – Miten ALV toimii 5 Tuottajat toimittavat valmistajalle raaka-aineet Valmistaja valmistaa kahvinkeittimen Kahvila hankkii kahvinkeittimen Asiakkaat nauttivat kahvikupillisensa • Hinta 150 000 • Netto-• • • Hinta 244 000 Netto-• Hinta 366 000 • Netto-• • • Hinta 427 000 Nettokustannukset kustannukset 200 000 ALV44000 kustannukset kustannukset 350 000 ALV77000 150 000 • ALV0 300 000 • ALV66000 Maksettu: 44 000 Palautus: 0 44 000 Maksu veroviranomaiselle (yleinen ALV-kanta 22 %) Maksettu: 66 000 Palautus: 44 000 22 000 Maksettu: 77 000 Palautus: 66 000 11 000 Veroviranomainen saa: Tuottajalta Valmistajalta Kahvilalta 44 000 22 000 11 000 Yhteensä 77 000 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Eligibility rules for VAT in cohesion expenditure 06 EU spending often involves subsidising costs related to the purchase of goods or services. 
ALV:n tukikelpoisuussäännöt koheesiomenoissa 06 EU:n menoihin kuuluu usein tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen liittyvien kustannusten tukemista.
The related VAT can account for up to one fifth of a project’s cost (see paragraph 03). 
Niihin liittyvä ALV voi muodostaa jopa viidenneksen tietyn hankkeen kustannuksista (ks. kohta 03).
This makes the treatment of VAT an important issue in the context of the eligibility of expenditure co-financed from the EU budget. 
Tämä tekee ALV-kohtelusta tärkeän kysymyksen EU:n talousarviosta yhteisrahoitettujen menojen tukikelpoisuuden yhteydessä.
07 Cohesion policy funds reimburse expenditure to beneficiaries that comply with EU and national eligibility rules. 
07 Koheesiopolitiikan varoista korvataan menoja tuensaajille, joiden kohdalla täyttyvät EU:n ja kansallisten tukikelpoisuussääntöjen edellytykset.
VAT is one of the few areas where eligibility principles are defined at EU level. 
ALV on yksi harvoista aloista, joilla tukikelpoisuusperiaatteet on määritelty EU:n tasolla.
These rules have remained more or less unchanged since 20005. In principle, VAT is only eligible for co-financing if it is not recoverable under national VAT legislation6. 08 Similar to previous programming periods, the 2014-2020 Common Provision Regulation (CPR) uses the term ‘recoverable’ as an eligibility criterion. 
Nämä säännöt ovat pysyneet jotakuinkin muuttumattomina vuodesta 2000 lähtien.5 Periaatteessa ALV on yhteisrahoituksen osalta tukikelpoista vain, jos se ei ole palautettavissa kansallisen ALV-lainsäädännön mukaisesti.6 08 Kuten aiemmillakin ohjelmakausilla, vuosia 2014–2020 koskevassa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa käytetään termiä ’palautettava’ tukikelpoisuusperusteena.
This means that where beneficiaries are able to recover VAT, it is not an eligible cost, irrespective of whether or not they actually recover the VAT expenditure. 
Tämä tarkoittaa, että silloin, kun tuensaajat voivat saada ALV:n takaisin, se ei ole tukikelpoinen kustannus, riippumatta siitä, pyytävätkö ne todellisuudessa ALV-menon palautusta.
Consequently, for beneficiaries who are not VAT-taxable persons and therefore cannot recover VAT, such VAT would normally be an eligible cost. 
Näin ollen sellaisten tuensaajien kohdalla, jotka eivät ole ALV-velvollisia eivätkä siten voi pyytää ALV:n palautusta, tällainen ALV olisi yleensä tukikelpoinen kustannus.
It concluded that a formal Rule No 7: VAT and other taxes and charges of Commission Regulation (EC) No 1685/2000 of 28 July 2000 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1260/1999 as regards eligibility of expenditure of operations co-financed by the Structural Funds (OJ L 193, 29.7.2000, pp. 9–48). 
Sääntö 7: ALV ja muut verot ja kulut, komission asetus (EY) N:o 1685/2000, annettu 28päivänäheinäkuuta2000,neuvostonasetuksen(EY)N:o1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista yhteisrahoitettujen toimien tukikelpoisuudenosalta(EUVLL193, 29.7.2000, s.9–48).
Article 69(3) of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Euroopanparlamentinjaneuvostonasetus(EU)N:o1303/2013, annettu17päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
320). 
320), 69 artiklan 3 kohta.
6 5 6 7 
6 5 6
examination of a beneficiary’s tax status is an insufficient basis for deciding about VAT recoverability and thus its eligibility. 
Tuomioistuin totesi, että tuensaajan verotuksellisen aseman muodollinen tarkastelu on riittämätön perusta ALV:n palautettavuudesta ja siten sen tukikelpoisuudesta päättämiselle.
Member State authorities should also take account of the operational structure of a co-financed project, which might include different entities. 
Jäsenvaltioiden viranomaisten pitäisi ottaa huomioon myös yhteisrahoitetun hankkeen toimintarakenne, johon saattaa kuulua eri toimijoita.
This implies that even if a public entity with non-taxable status is the beneficiary of EU aid for building an item of infrastructure, the related VAT should be considered recoverable if the infrastructure is/will be operated by a different entity that charges fees including VAT to end users. 
Tämä tarkoittaa, että vaikka julkisyhteisö, joka ei ole verovelvollinen, saa EU:n tukea infrastruktuuriyksikön rakentamiseen, siihen liittyvä ALV pitäisi katsoa palautettavaksi, jos infrastruktuurin käyttöä hallinnoi toinen toimija, joka perii loppukäyttäjiltä maksuja, joihin sisältyy ALV.
Box 1 summarises the case and illustrates the ECJ’s binding legal interpretation of the recoverability of VAT. 
Laatikossa 1 esitetään yhteenveto tapauksesta ja havainnollistetaan unionin tuomioistuimen sitovaa oikeudellista tulkintaa ALV:n palautettavuudes ta.
7 Box1 ECJ judgment on non-recoverable VAT In Hungary, a 100 % state-owned public joint venture manages motorway construction on behalf of the state. 
Laatikko 1 EU:n tuomioistuimen tuomio ALV:stä, joka ei ole palautettavissa Unkarissa valtion kokonaan omistama julkinen yhteisyritys hallinnoi moottoritien rakentamista valtion puolesta.
After completion of the motorway, ownership rights are transferred free of charge to another public company, which manages state property. 
Moottoritien valmistuttua omistusoikeudet siirretään maksutta toiselle julkiselle yritykselle, joka hallinnoi valtion omaisuutta.
The company that manages construction was the beneficiary of EU aid and calculated the rate of eligible expenditure by taking into consideration both the total cost of the infrastructure (including VAT) and the income from toll revenues. 
Rakentamista hallinnoinut yritys oli EU:n tuen saaja ja laski tukikelpoisten menojen summan ottaen huomioon sekä infrastruktuurin kokonaiskustannukset (ALV mukaan lukien) että tiemaksuista saatavat tulot.
Since it has no commercial operations, it considered VAT as eligible expenditure and requested the corresponding reimbursement. 
Koska se ei harjoita kaupallista toimintaa, se katsoi ALV:n tukikelpoiseksi menoksi ja pyysi vastaavaa korvausta.
However, the Commission argued that VAT is de facto recoverable under this arrangement by virtue of the company collecting the tolls, and is therefore ineligible. 
Komissio kuitenkin väitti, että tässä järjestelyssä tiemaksuja perivä yritys voi itse asiassa pyytää ALV:n palauttamista, jolloin ALV ei ole tukikelpoinen.
The ECJ judgment confirmed the Commission’s view. 
EU:n tuomioistuimen tuomio vahvisti komission kannan.
Source: European Court of Auditors’ summary of CaseT-89-10. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen yhteenveto asiasta T-89/10.
Reimbursement of VAT: A frequent source of errors, inconsistencies and sub-optimal use of funds 10 In our SoA work, we came across VAT eligibility issues, which frequently led to errors we quantified. 
ALV:n korvaaminen: Yleinen syy virheisiin, epäjohdonmukaisuuksiin ja optimaalista heikompaan EU:n varojen käyttöön 10 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastuslausumiin liittyvässä työssään ALV:n tukikelpoisuuteen liittyviä ongelmia, jotka usein johtivat virheisiin, jotka tilintarkastustuomioistuin määritti kvantitatiivisesti.
We have also identified inconsistent treatment of VAT as an eligible cost within and between Member States, and situations where the reimbursement of VAT clearly led to sub-optimal use of EU funds in terms of sound financial management. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös ALV:n epäjohdonmukaista kohtelua tukikelpoisena kustannuksena jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä, samoin kuin tilanteita, joissa ALV:n korvaaminen johti selvästi moitteettoman varainhoidon kannalta optimaalista heikompaan EU:n varojen käyttöön.
Most of these cases occurred when public bodies were the beneficiaries of EU aid. 
Useimmissa näistä tapauksista EU:n tuen saajana oli julkisyhteisö.
11 The following paragraphs present the results of our analysis of the projects we have examined in previous SoA audits and provide details of our findings. 
11 Seuraavissa kohdissa esitellään tulokset tilintarkastustuomioistuimen analyysista, joka koskee hankkeita, joita on tarkasteltu aiemmissa tarkastuslausumiin liittyvissä tarkastuksissa, ja esitetään yksityiskohtia tilintarkastustuomioistuimen havainnoista.
Quantified errors due to the reimbursement of ineligible VAT 12 From 2015 to 2017, we audited 561 operations as part of our SoA audits. 
Kvantifioidut virheet, jotka johtuvat tukikelvottoman ALV:n korvaamisesta 12 Vuosina 2015–2017 tilintarkastustuomioistuin tarkasti 561 toimea osana tarkastuslausumiin liittyviä tarkastuksiaan.
In 73 % of cases, the beneficiaries of the EU aid were public bodies. 
EU:n tuen saajat olivat 73 prosentissa tapauksista julkisyhteisöjä.
We quantified 94 errors, 20 of which (21 %) concerned the reimbursement of ineligible VAT. 
Tilintarkastustuomioistuin kvantifioi 94 virhettä, joista 20 (21 %) koski tukikelvottoman ALV:n korvaamista.
Almost all these errors (95 %) concerned public bodies. 
Lähes kaikki nämä virheet (95 %) koskivat julkisyhteisöjä.
Figure 2 shows the VAT errors we found as a percentage of the total quantified errors in 2015, 2016 and 2017. 
Kaaviossa 2 esitetään tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat ALV-virheet prosenttiosuutena kaikista kvantitatiivisesti määritetyistä virheistä vuosina 2015, 2016 ja 2017.
Figure 2 – VAT findings in SoA audits from 2015 to 2017 8 9 % of 28 % of all 28 % of all findin all findings we q findings we quant gs we quantified uantified TOTAL 2017 2016 2015 21 % of all findings we quantified ified 0 % 5 % % of VAT findings 15 % % of findings we quantified 10 % 20 % 25 % Source: European Court of Auditors. 
8 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 9 15 16 20
13 In 14 cases, beneficiaries declared non-refunded VAT as a cost even though the beneficiary – or the final recipient – had the right to recover it, i.e. it was recoverable. 
13 Tuensaajat ilmoittivat 14 tapauksessa palauttamatonta ALV:tä kustannuksena, vaikka tuensaajalla – tai lopullisen rahoituksen saajalla – oli oikeus pyytää sen palauttamista eli se oli palautettavissa.
In six cases, beneficiaries requested the reimbursement of VAT based only on a formal examination of their beneficiary status. 
Kuudessa tapauksessa tuensaajat pyysivät ALV:n korvaamista ainoastaan niiden tuensaaja-aseman muodollisen tarkastelun pohjalta.
In these cases, neither the beneficiary nor the Member State authorities recognised that the set-up of the co-financed activity made the VAT recoverable de facto. 
Näissä tapauksissa sen paremmin tuensaaja kuin jäsenvaltion viranomainenkaan eivät tunnistaneet, että yhteisrahoitetun toimen järjestelyt tekivät ALV:stä itse asiassa palautettavaa.
This meant that the VAT was not eligible for reimbursement. 
Tämä tarkoitti, että ALV:stä ei voinut saada korvausta.
Figure 3 shows the different types of errors we found and provides examples of the various cases. 
Kaaviossa 3 esitetään tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat erityyppiset virheet ja annetaan esimerkkejä erilaisista tapauksista.
Figure 3 – Types of VAT errors in SoA audits with examples 9 Beneficiary/final recipient has a right to a VAT refund (in full or partially) 14 cases 2 cases 4 cases • In Poland, the managing authority signed grant agreements to help small businesses purchase equipment, with the overall aim of reducing unemployment. 
Kaavio 3 – ALV-virheiden tyypit tarkastuslausumiin liittyvissä tarkastuksissa sekä esimerkkejä 10 Tuensaajalla /rahoituksen lopullisella saajalla on oikeus ALV:n palautukseen (kokonaan tai osittain) 14 tapausta Tuensaaja ei ole verovelvollinen, mutta hankemeno aiheutui kaupallisen (eli verotettavan) toiminnan yhteydessä, mikä tekee ALV:stä palautettavaa 2 tapausta ALV:tä kerätty infrastruktuurista, joka myöhemmin keräsi maksuja sen käytöstä, perien ALV:tä loppukäyttäjiltä (ks. EU:n tuomioistuimen asia laatikossa 1) • Puolassa hallintoviranomainen allekirjoitti avustussopimuksia, joilla on tarkoitus auttaa pienyrityksiä hankkimaan tarvikkeita, ja yleisenä tavoitteena oli vähentää työttömyyttä.
Where recipients stated that they did not intend to recover VAT, the managing authority assessed that the VAT expenditure was eligible for co-financing. 
Kun tuensaajat ilmoittivat, että ne eivät aio pyytää ALV:n palautusta, hallintoviranomainen arvioi, että ALV-meno oli tukikelpoinen yhteisrahoitusta varten.
This was incorrect, since the recipients were registered for VAT and the VAT expenditure was actually recoverable. • A local authority in Germany received co-financing to renovate and extend a multi-purpose sports hall and outdoor sports fields. 
Tämä oli väärin, sillä edunsaajat olivat rekisteröityneet ALV-velvollisiksi ja ALV-meno oli todellisuudessa palautettavissa. • Saksalainen paikallisviranomainen sai yhteisrahoitusta monitoimiurheiluhallin ja urheilukentän kunnostusta ja laajennusta varten.