natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40 The six Member States we surveyed replied that the Commission’s efforts to promote knowledge-sharing and guidance had been useful, and that the EU’s review and associated guidance had contributed to improving their inventories. 
40 Ne kuusi jäsenvaltiota, joille tilintarkastustuomioistuin lähetti kyselyn, vastasivat, että komission toimet tietämyksen jakamisen edistämiseksi sekä komission tarjoama opastus olivat olleet hyödyllisiä.
They also 22 28 Bulgaria (2018), Estonia (2018), Cyprus (2018), Malta (2017 and 2018). 
28 Bulgaria (2018), Viro (2018), Kypros (2018) ja Malta (2017 ja 2018).
Box 4 Support for additional guidance and information Certain Member States stated that additional guidance and information from the Commission would be useful in one or more of the following areas: (a) accounting for gas leaks in international territories, by applying improved methods in respect of gas transport though pipelines; (b) developing methods for emissions related to biogas installations using livestock manure, and related to the combustion of liquid fuels; (c) improving statistical data on land use change; (d) improving scientific information on carbon stored in the soil; (e) improving the comparability of the databases of fluorinated gases. 
Laatikko 4 Lisää opastusta ja tietoa jäsenvaltioiden tukemiseksi Tietyt jäsenvaltiot totesivat, että komission antama lisäopastus ja lisätiedot olisivat tarpeen yhdellä tai useammalla seuraavista aloista: a) kansainvälisillä alueilla tapahtuvia kaasuvuotoja koskeva tilinpito kaasuputkia pitkin tapahtuvaan kaasun siirtämiseen liittyvien parempien menetelmien avulla b) karjan lantaa käyttävistä biokaasulaitoksista ja nestekaasujen polttamisesta syntyviin päästöihin liittyvien menetelmien kehittäminen c) maankäytön muutoksiin liittyvien tilastotietojen kehittäminen d) maaperään varastoitunutta hiiltä koskevan tieteellisen tiedon parantaminen e) fluorattuja kaasuja koskevien tietokantojen vertailtavuuden parantaminen.
The EU needs better insight into future greenhouse gas emission reductions 41 We examined the operation and the results of the Commission quality review of the EU and Member States’ projections of future greenhouse gas emissions. 
EU tarvitsee paremman käsityksen tulevista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä 41 Tilintarkastustuomioistuin tutki EU:n ja jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen ennusteita koskevan komission laaduntarkastuksen toteuttamisen ja tulokset.
We also assessed the extent to which the reported emission data is included in the 2020 and 2030 targets for the EU as a whole. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, miltä osin raportoidut päästötiedot sisältyvät koko EU:n vuosien 2020 ja 2030 tavoitteisiin.
In addition, we examined the Commission work on EU strategies, policies and measures for emission reductions. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös komission toimet, jotka liittyvät päästövähennyksiin tähtääviin EU:n strategioihin, toimintapolitiikkoihin ja toimenpiteisiin.
The Commission and EEA help Member States improve the quality of their projections 42 Projections are an important part of the progress assessment and policy development cycle. 
Komissio ja EYK auttavat jäsenvaltioita parantamaan ennusteiden laatua 42 Ennusteet ovat tärkeä osa edistymisen arviointia ja toimintapolitiikan laadintaa.
They can indicate the need for additional mitigation policies and measures in order to reach the intended reduction target (see paragraph 10). 
Ennusteista voidaan päätellä, milloin tarvitaan ylimääräisiä hillitsemispolitiikkoja ja -toimenpiteitä suunnitellun vähennystavoitteen saavuttamiseksi (ks. kohta 10).
Member States and the EU build their projections using modelling tools, based on assumptions and parameters, which include inter alia the effects of all their policies and measures on emissions (e.g. including policies linked to infrastructure and transport development). 
Jäsenvaltiot ja EU laativat ennusteensa mallinnusvälineiden avulla oletusten ja muuttujien perusteella – näihin lukeutuvat muun muassa kaikkien niiden toteuttamien päästöpolitiikkojen (esimerkiksi infrastruktuuriin ja liikenteen kehitykseen liittyvien politiikkojen) ja -toimenpiteiden vaikutukset.
43 The Commission, assisted by the EEA, reviews and adds up Member States projections to give aggregated EU projections. 
43 Komissio käy EYK:n tuella läpi jäsenvaltioiden ennusteet ja yhdistää ne toisiinsa koostaakseen EU:n ennusteet.
We checked the design and operation of the quality review system to ensure that the projections comply with the international requirements, and improve over time. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti laaduntarkastusjärjestelmän suunnittelun ja toiminnan varmistaakseen, että ennusteet ovat kansainvälisten vaatimusten mukaisia ja että ne parantuvat ajan mittaan.
44 The Commission review of national projections in our sample of six Member States addressed all the quality principles identified in UNFCCC guidelines. 
44 Komission tarkastuksessa huomioitiin tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneen kuuden jäsenvaltion kansallisten ennusteiden osalta kaikki UNFCCC:n suuntaviivoissa mainitut laatuperiaatteet.
In general, the reviewers reported on these criteria in a clear manner and communicated their findings to the Member States transparently, taking into account the findings of previous Commission reviews. 
Yleensä tarkastajat raportoivat näihin kriteereihin liittyvistä tiedoista selkeästi ja viestivät havainnoistaan jäsenvaltioille avoimesti ottaen huomioon aikaisemmissa komission tarkastuksissa tehdyt havainnot.
45 The Commission review’s results for the six Member States included in our sample showed that only one Member State needed to make a general error correction in 2017, compared to five in 2015. 
45 Komission tarkastuksen tulokset tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyneiden kuuden jäsenvaltion osalta osoittivat, että vuonna 2017 vain yhden jäsenvaltion oli tehtävä yleinen korjaus tietoihinsa, kun vuonna 2015 tällaisia jäsenvaltioita oli viisi.
Commission checks were more thorough in 2017 than in 2015, and the number of findings arising in the review decreased marginally over the same period (see Figure 4). 
Komission tarkastukset olivat perusteellisempia vuonna 2017 kuin vuonna 2015, ja tarkastuksessa esiin tulleiden havaintojen määrä pieneni hieman kyseisellä ajanjaksolla (ks. kaavio 4).
The UNFCCC, in its reviews of national communications and biennial reports, made fewer recommendations in 2017 than in 2015 on Member States’ projections, indicating that these had improved. 
UNFCCC:n sihteeristön kansallisia tiedonantoja ja kaksivuotisraportteja koskevassa tarkastuksessa annettiin vuonna 2017 vähemmän jäsenvaltioiden ennusteita koskevia suosituksia kuin vuonna 2015, mikä viittaa ennusteiden kehittymiseen.
Figure 4 – Improvements in projections for the six Member States in our sample Member States in our sample Results of Commission review of national projections Observations 117 in 2015 114 in 2017 General error corrections Five Member States in 2015 One Member State in 2017 Czechia Germany France Italy Poland Romania Member States’ projection data submitted for review 24 Source: Commission review results, as communicated to Member States. 
Kaavio 4 – Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyneiden kuuden jäsenvaltion ennusteiden kehittyminen Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyneet jäsenvaltiot Komission kansallisiin ennusteisiin kohdistaman tarkastuksen tulokset Huomautuksia 2015: 117 2017: 114 Yleisiä korjauksia tietoihin 2015: viisi jäsenvaltiota 2017: yksi jäsenvaltio Tšekki Saksa Ranska Italia Puola Romania Tarkastusta varten toimitetut jäsenvaltioiden ennustetiedot Lähde: Jäsenvaltioille välitetyt komission tarkastuksen tulokset.
46 Five of the six Member States stated in reply to our questionnaire that they considered that the Commission’s and the European Environment Agency’s guidance and assistance (see Box 5) had indeed facilitated improvements in national projections. 
46 Viisi kuudesta jäsenvaltiosta totesi tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn vastatessaan, että komission ja Euroopan ympäristökeskuksen opastus ja apu (ks. laatikko 5) olivat auttaneet kehittämään kansallisia ennusteita.
The Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario 47 The EU projections aggregate Member State projections (based on each Member State’s assumptions). 
Komissio ei arvioinut merkittävien poikkeamien riskiä EU:n viiteskenaarioon nähden 47 EU:n ennusteisiin on koottu jäsenvaltioiden ennusteet (jotka perustuvat kunkin jäsenvaltion oletuksiin).
The Commission also produces separate projections based on its own assumptions29 regarding the evolution of the EU energy and transport systems and their impact on greenhouse gas emissions. 
Komissio laatii lisäksi omien oletustensa perusteella erillisiä ennusteita29 EU:n energia-ja liikennejärjestelmien kehityksestä ja niiden vaikutuksesta kasvihuonekaasupäästöihin.
These include specific sections on emission trends not related to energy, and on the various interactions among policies in these sectors. 
Ennusteissa on erilliset osiot, joissa käsitellään päästösuuntauksia, jotka eivät liity energiaan, sekä osiot, joissa arvioidaan toimintapolitiikkojen välistä erityyppistä vuorovaikutusta näillä aloilla.
The Commission projections form the EU reference scenario. 
Komission ennusteet muodostavat EU:n viiteskenaarion.
Based on the EU reference scenario and the greenhouse gas emission reduction objectives, the Commission assesses the need for additional EU mitigation policies and measures. 
Komissio arvioi EU:n viiteskenaarion ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteiden perusteella, onko EU:n tarpeen ottaa käyttöön uusia hillitsemispolitiikkoja ja -toimenpiteitä.
48 The Commission produces the EU reference scenario30 for the future under the assumption of full enforcement of the current mitigation policies and measures, and achievement of the emission reductions proposed by these measures. 
48 Komissio laatii tulevaisuutta koskevan EU:n viiteskenaarion30 sen oletuksen pohjalta, että nykyiset hillitsemispolitiikat ja -toimenpiteet pannaan kaikilta osin täytäntöön ja näiden toimenpiteiden tavoitteena olevat päästövähennykset toteutuvat.
The information reported by the Commission to the UNFCCC indicates that the aggregated Member States’ projections beyond 2023 show lower emission reductions than the Commission’s 2016 reference scenario for the same period (see Figure 5). 29 The Commission consults all Member States when defining these assumptions. 
Komission UNFCCC:n sihteeristölle raportoimista tiedoista käy ilmi, että jäsenvaltioiden yhteenkootut ennusteet vuoden 2023 jälkeiselle ajalle osoittavat 29 Komissio kuulee kaikkia jäsenvaltioita määritellessään oletuksia.
30 The latest EU reference scenario is from 2016. The previous one referred to 2013. 
30 Tuorein EU:n viiteskenaario on vuodelta 2016, ja sitä edeltänyt viiteskenaario oli vuodelta 2013.
Figure 5 – Commission projections in the 2016 EU Reference Scenario differ from aggregated Member States’ projections in the medium term 26 Mt CO2e 4 600 4 400 4 200 4 000 3 800 3 600 3 400 3 200 3 000 Projection of total aggregate emissions by Member States and by the Commission, with existing measures Target of -20 % in 2020 Target of -40 % in 2030 2020 Member States projections with existing measures 2035 2016 EU Reference Scenario 2025 2030 Source: European Union’s Seventh National Communication and Third Biennial Report to the UNFCCC (submitted in 2017). 
Kaavio 5 – EU:n vuoden 2016 viiteskenaariossa esitetyt komission ennusteet eroavat jäsenvaltioiden yhteenkootuista ennusteista keskipitkällä aikavälillä Mt CO2-ekv. 4 600 Jäsenvaltioiden ja komission ennusteet päästöjen kokonaismäärästä nykyisten toimenpiteiden perusteella 4 400 4 200 4 000 3 800 3 600 3 400 3 200 3 000 Tavoite: -20 % v. 2020 Tavoite: -40 % v. 2030 2020 Jäsenvaltioiden ennuste nykyisten toimenpiteiden perusteella 2035 EU:n vuoden 2016 viiteskenaario 2025 2030 Lähde: UNFCCC:n sihteeristölle toimitettu Euroopan unionin seitsemäs kansallinen tiedonanto ja kolmas kaksivuotisraportti (toimitettu vuonna 2017).
49 The EU agreed the current EU 2020 emission reduction targets in 2007 and achieved the target in 2014. 
49 EU hyväksyi nykyiset vuoden 2020 päästövähennystavoitteet vuonna 2007, ja se saavutti nämä tavoitteet vuonna 2014.
We have already reported31 that the 2030 and 2050 targets will not be achieved without significant additional efforts (see also Figure 1). 
Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin todennut31, ettei vuosien 2030 ja 2050 tavoitteita saavuteta ilman merkittäviä lisäponnisteluja (ks. myös kaavio 1).
50 Beyond 2023, if the aggregated EU projections materialize, the EU mitigation policies and measures will need to be stricter than those proposed today based on the reference scenario. 
50 Jos EU:n kootut ennusteet toteutuvat vuoden 2023 jälkeen, EU:n hillitsemispolitiikkojen ja -toimenpiteiden on oltava tiukempia kuin ne, joita viiteskenaarion perusteella tällä hetkellä ehdotetaan.
The UNFCCC recommends the use of a sensitivity analysis for projections32. 
UNFCCC:n sihteeristö suosittelee ennusteita koskevan herkkyysanalyysin suorittamista32.
The Commission makes such analyses when developing new policies. 
analyyseja kehittäessään uusia toimintapolitiikkoja.
EU 2020 emission targets cover most of the sectors for which data is available 51 The EU has put in place targets against which it monitors emission reductions (see paragraph 07). 
EU:n vuoden 2020 päästötavoitteet kattavat useimmat niistä aloista, joista tietoa on saatavilla 51 EU on asettanut tavoitteita, joita se käyttää vertailukohtana päästövähennysten seurannassa (ks. kohta 07).
Figure 6 below presents the data reported by the EU in its inventory, split into two groups: emissions included in the EU 2020 targets and emissions not included in these targets. 
Jäljempänä olevassa kaaviossa 6 esitetään EU:n inventaariossaan raportoimat tiedot jaettuna kahteen ryhmään: EU:n vuoden 2020 tavoitteisiin sisältyvät päästöt sekä päästöt, jotka eivät sisälly tavoitteisiin.
52 The EU 2020 targets are in line with the Kyoto Protocol commitments and include most of the key sectors reported: energy, industrial processes and product use, agriculture and waste. 
52 EU:n vuoden 2020 tavoitteet ovat Kioton pöytäkirjan sitoumusten mukaisia, ja ne sisältävät useimmat keskeiset raportoitavat alat: energia-alan, teollisuuden prosessit ja tuotteiden käytön, maatalouden sekä jätealan.
In addition, the EU targets include international aviation (all outgoing flights), a memorandum item under the UNFCCC reporting rules and thus not part of the Kyoto Protocol commitments. 
EU:n tavoitteisiin sisältyy myös kansainvälinen ilmailu (kaikki lähtevät lennot), joka on UNFCCC:n raportointisääntöjen mukaan lisätietoerä eikä näin ollen sisälly Kioton pöytäkirjan sitoumuksiin.
This sector accounted for 3.55 % of EU emissions in 2017. 
Vuonna 2017 kyseisen alan osuus EU:n päästöistä oli 3,55 prosenttia.
The EU has included this sector in its overall reduction targets. 
EU on sisällyttänyt tämän alan kokonaisvähennystavoitteisiinsa.
28 These emissions are relevant, as the International Civil Aviation Organization forecasts that, by 2040, they could grow by 300 % globally compared to 2005 levels33. 
Alan päästöt ovat merkittäviä, sillä Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö on ennustanut, että ne voivat kasvaa maailmanlaajuisesti jopa 300 prosenttia vuoteen 2040 mennessä verrattuna vuoden 2005 päästömääriin33.
53 The EU has rules for monitoring and reporting emissions from shipping, aiming to complement inventory data (see paragraph 11(d)). 
53 EU on asettanut sääntöjä kansainvälisen rahtilaivaliikenteen päästöjen seurantaa ja raportointia varten tarkoituksenaan täydentää inventaariotietoja (ks. kohta 11(d)).
International shipping is not currently part of the EU emission reduction targets, but the Commission worked with the International Maritime Organization, a UN agency responsible for regulating shipping, which has adopted an international commitment to reduce emissions by at least 50 % by 2050 compared to 2008 levels. 
Komissio on kuitenkin tehnyt yhteistyötä Kansainvälisen merenkulkujärjestön (rahtilaivaliikenteen sääntelystä vastaava YK:n järjestö) kanssa, joka on hyväksynyt kansainvälisen sitoumuksen päästöjen vähentämiseksi vähintään 50 prosentilla vuoteen 2050 mennessä verrattuna vuoden 2008 päästötasoon.
As members of the International Maritime Organization, the EU Member States need to act on this commitment. 
Kansainvälisen merenkulkujärjestön jäseninä EU:n jäsenvaltioiden on toteutettava toimia sitoumuksen täyttämiseksi.
54 The Commission in 201134 proposed reducing emissions from this sector by 2050. 
54 Komissio ehdotti vuonna 201134 rahtilaivaliikenteen päästöjen vähentämistä vuoteen 2050 mennessä.
In 2018, the ships calling at European Economic Area ports35 started to monitor and report their emissions, but no intermediate EU targets or reduction measures exist for international shipping. 
Vuonna 2018 alettiin seurata ja raportoida Euroopan talousalueen satamissa käyvien laivojen35 päästöjä, mutta EU:ssa ei ole asetettu kansainvälistä rahtilaivaliikennettä varten välitavoitteita tai laadittu vähennystoimenpiteitä.
Emissions from international shipping, designated under the UNFCCC reporting rules as a memorandum item, represented 3.25 % of EU emissions in 2017. 
Kansainvälinen rahtilaivaliikenne, joka on UNFCCC:n raportointisäännöissä määritelty lisätietoeräksi, tuotti 3,25 prosenttia EU:n päästöistä vuonna 2017.
In its 2030 targets38 the EU introduced the requirement that Member States have no increase in the emissions from this sector, compared to a baseline (known as the ‘no 33 European Commission, Climate action, Reducing emissions from aviation. 
Alan päästöt ovat merkittäviä, koska EU:n satamiin saapuvien laivojen 33 Euroopan komissio, Ilmastotoimet, Reducing emissions from aviation.
34 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011. 
34 Valkoinen kirja: ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, KOM(2011) 144 lopullinen, 28.3.2011.
35 Regulation (EU) 2015/757 of the European Parliament and the Council on the monitoring, reporting and verification of carbon dioxide emissions from maritime transport (OJ L 123, 19.5.2015, p. 
35 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/757 meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta (EUVL L 123, 19.5.2015, s.
36 According to a 2009 study commissioned by DG Environment: “Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport”, using data from 2006, they represented 27 % of global shipping emissions. 
36 Ympäristöasioiden pääosaston tilaama tutkimus vuodelta 2009: “Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport”. Tutkimuksen mukaan niiden osuus maailmanlaajuisen rahtilaivaliikenteen päästöistä oli vuoden 2006 tietojen perusteella 27 prosenttia.
37 Third International Maritime Organization Greenhouse Gas Study, 2014. 
37 Kansainvälisen merenkulkujärjestön kolmas kasvihuonekaasututkimus, 2014.
38 Regulation (EU) 2018/841. 
38 Asetus (EU) 2018/841.
57 The Kyoto Protocol requires parties to report on their long-term low-carbon development strategies40. 
57 Kioton pöytäkirja velvoittaa osapuolia raportoimaan vähähiilistä kehitystä koskevista pitkän aikavälin strategioistaan40.
The Commission presented an EU roadmap towards a low carbon economy by 2050 in 201141, setting out potential actions for reducing emissions and covering all sectors. 
Komissio esitti vuonna 2011 EU:n etenemissuunnitelman kohti vähähiilistä taloutta vuoteen 2050 mennessä41. Suunnitelma sisälsi toimet, joiden avulla päästöjä voidaan vähentää kaikilla aloilla.
The Commission developed it in line with the best-case scenario of the global EU strategy for 205042. 
Komissio kehitti suunnitelman 2050-luvulle ulottuvan laajemman EU-strategian42 parhaan skenaarion mukaisesti.
At the request of the European Parliament and the European Council, and as provided for by the Paris Agreement, the Commission presented at the end of 2018 a strategic long-term vision to become climate neutral by 205043. 
Komissio esitti Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston pyynnöstä ja Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti vuoden 2018 lopussa strategisen pitkän aikavälin suunnitelman ilmastoneutraaliuden saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä43.
This update includes the analysis of eight potential pathways to reduce emissions or achieve climate neutrality by 2050. 
Päivittämistä varten analysoitiin kahdeksan mahdollista toimintaväylää päästöjen vähentämiseksi tai ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä.
40 In accordance with Article 2 of the Kyoto protocol and UNFCCC Decision 1/CP.16. 
40 Kioton pöytäkirjan 2 artiklan ja UNFCCC:n sihteeristön päätöksen 1/CP.16 mukaisesti.
41 The “Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050”. 
41 Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2011) 112 final of 8 March 2011. 
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, KOM(2011) 112 lopullinen, 8.3.2011.
42 “EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe” of European Commission report “Global Europe 2050” (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf. 
42 Euroopan komission kertomuksen ”Global Europe 2050” (2012) sisältämä etenemissuunnitelma vähähiilisen Euroopan saavuttamiseksi (”EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe”): https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf 43 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille: ”Puhdas maapallo kaikille – Eurooppalainen visio kukoistavasta, nykyaikaisesta, kilpailukykyisestä ja ilmastoneutraalista taloudesta”, COM(2018) 773 final, 28.11.2018.
43 Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Investment Bank: “A Clean Planet for All – A European strategic long-29 
45 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Energia-alan etenemissuunnitelma 2050 – KOM(2011) 885 lopullinen, 15.12.2011.
30 Box 6 The EU does not have long-term roadmaps for some key sectors For agriculture, a key part of the EU budget, the Commission does not have a long-term vision up to 2050. 
Laatikko 6 EU:lla ei ole pitkän aikavälin etenemissuunnitelmia kaikille keskeisille aloille Maatalous on keskeisessä asemassa EU:n talousarviossa, mutta komissio ei ole laatinut alalle vuoteen 2050 ulottuvaa pitkän aikavälin visiota.
The EU Common Agricultural Policy is defined on a 7-year cycle. 
EU:n yhteinen maatalouspolitiikka määritellään seitsemäksi vuodeksi kerrallaan.
The current policy framework covers the period from 2014 until 2020, and the next one from 2021 to 2027. 
Nykyinen politiikkakehys kattaa vuodet 2014–2020 ja seuraava kehys vuodet 2021–2027.
One of the aims of the Common Agricultural Policy is to contribute to climate action, but it does not contain any specific emission reduction commitments. 
Eräs yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteista on edistää ilmastotoimia, mutta siihen ei sisälly lainkaan erityisiä päästövähennyssitoumuksia.
The current EU forests strategy also applies from 2013 until 2020: a relatively short period. 
EU:n nykyinen metsästrategia kattaa niin ikään vuodet 2013–2020 eli melko lyhyen ajanjakson.