natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In particular, the legal framework for the financial instruments needed to take into account the specific characteristics of rural development policy and there had to be an assessment of real needs, based on reliable quantifiable information that justified the type of FEI required, determined the market demand for FEI support and demonstrated that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate. 
Erityisesti rahoitusvälineiden säädöskehyksessä oli tarpeen ottaa huomioon maaseudun kehittämispolitiikan erityispiirteet. Lisäksi oli arvioitava todelliset tarpeet käyttämällä luotettavia ja määrällisesti ilmaistavissa olevia tietoja, joiden avulla vaadittu rahoitusjärjestelyvälineen tyyppi voitiin perustella, markkinakysyntä määritellä ja todentaa, että rahastolle kohdennetun pääoman määrä oli sopiva.
The Court examined these main features of the design of financial instruments during the 2007–13 programming period. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki näitä rahoitusvälineiden suunnittelun pääpiirteitä ohjelmakauden 2007–2013 osalta.
The programming frame‐ work was not satisfactorily prepared 22 This section assesses whether the legal framework for financial instruments took into account the specific characteristics of rural development policy and a solid assessment of needs. 
Ohjelmakehys ei ollut asian‐ mukaisesti valmisteltu 22 Tässä osuudessa arvioidaan, otettiinko rahoitusvälineiden säädöskehyksessä huomioon maaseudun kehittämispolitiikan erityispiirteet ja perusteellinen tarvearviointi.
It also provides information from the survey sent to the Member States on the low utilisation of financial instruments in the 2007–13 period. 
Lisäksi käsitellään jäsenvaltioille lähetetyn kyselyn avulla rahoitusvälineiden alhaisesta käyttöasteesta kaudella 2007–2013 saatuja tietoja.
Observations 17 25 Only three types of instrument were included in the 2007–13 legal framework (see paragraph 10), without any explanation. 
Huomautukset 17 25 Kauden 2007–2013 säädöskehykseen sisällytettiin ainoastaan kolmentyyppisiä välineitä (ks. kohta 10); syytä tähän ei mainittu.
Objectives were general and there was no clear assessment of real needs 26 The Member States that used the instruments did not establish specific and measurable objectives. 
Tavoitteet olivat yleisiä eikä todellisia tarpeita ollut arvioitu selkeästi 26 Rahoitusvälineitä käyttäneet jäsenvaltiot eivät asettaneet erityisiä ja mitattavissa olevia tavoitteita.
The objectives they did provide were rather vague and were therefore not considered useful for assessing whether the credit gap had been reduced. 
Niiden esittämät tavoitteet olivat melko epäselviä eikä niitä siten pidetty hyödyllisinä kun arvioitiin, oliko luottovaje pienentynyt.
Examples of how the objectives were defined are included in Box 2. 
Laatikossa 2 annetaan esimerkkejä siitä, miten tavoitteet oli määritelty.
21 Food and Agriculture Organisation of the United Nations. 
21 Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike-ja maatalousjärjestö.
The latter can use them as collateral to obtain financing. 
Varastonhoitaja voi käyttää niitä vakuutena saadakseen rahoitusta.
In Lithuania, the objective for the loan fund included in the RDP was to provide access to credit for investments that pursue the objectives listed in the measures. 
Liettuassa maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyvän lainarahaston tavoitteena oli antaa luottoa investointeihin, joilla pyritään saavuttamaan toimenpiteissä luetellut tavoitteet.
In Italy (Puglia and Sicily), the objective assigned to the financial instrument was to increase access to credit for agricultural holdings. 
Italiassa (Apuliassa ja Sisiliassa) rahoitusvälineen tavoitteena oli lisätä maatilojen luotonsaantia.
The RDPs did not develop any further objectives. 
Maaseudun kehittämisohjelmissa ei ollut määritetty muita tavoitteita.
In the Romanian RDP, the objectives of the guarantee schemes were the following: improved access to credit for rural development and increased interest and confidence of the financial institutions in the rural economy. 
Romanian maaseudun kehittämisohjelmassa takuujärjestelmien tavoitteina oli parantaa luoton saantia maaseudun kehittämiseen ja lisätä rahoituslaitosten kiinnostusta ja luottamusta maaseudun elinkeinoelämään.
27 The assessment of real needs was not based on reliable quantifiable information and formal gap assessments were not available for any of the Member States that implemented financial instruments. 
27 Todellisten tarpeiden arviointi ei perustunut luotettavaan ja määrällisesti ilmaistavissa olevaan tietoon eikä virallisia rahoitusvajearviointeja ollut saatavilla yhdessäkään niissä jäsenvaltioissa, jotka panivat täytäntöön rahoitusvälineitä.
Although the legislation did not actually require a gap assessment, there was also no other type of analysis with a similar probative value, such as quantified information on the nature of the needs and the most appropriate type of financial instrument. 
Vaikka lainsäädännössä ei itse asiassa vaadita rahoitusvajearviointia, ei ollut myöskään muunlaisia analyyseja – kuten määrällisesti ilmaistua tietoa tarpeiden luonteesta ja sopivimmasta rahoitusvälineestä – joilla olisi ollut vastaava todistusvoima.
All programmes merely reported a lack of liquidity and general difficulties for the agricultural sector in obtaining access to credit. 
Kaikissa ohjelmissa pelkästään raportoitiin maksuvalmiuspuute ja maatalousalan yleiset luotonsaantivaikeudet.
This weakness in the initial assessment of needs resulted in a large number of overcapitalised financial instruments (see paragraph 43). 
Tämä alustavan tarvearvioinnin puute johti siihen, että oli suuri määrä rahoitusvälineitä, joiden rahoitus oli ylimitoitettu (ks. kohta 43).
2 ECA calculation based on the quarterly declarations of expenditure. 23 The main reasons were as follows: the specific characteristics of rural development are not (or not properly) addressed by the governing legal framework, the population of beneficiaries, notably farmers, are accustomed to receiving grants, sufficient advantages of using financial instruments compared to other support measures were not identified, support via financial instruments would not match the standard characteristics of common EAFRD beneficiaries and no need or no demand for financial instruments in the area of rural development was identified. 
Huomautukset 18 23 Pääsyyt olivat seuraavat: asianomaisessa säädöskehyksessä ei otettu huomioon maaseudun kehittämisen erityispiirteitä lainkaan (tai ei kunnolla), edunsaajaväestö ja erityisesti viljelijät ovat tottuneet saamaan avustuksia, rahoitusvälineiden käytön etuja muihin tukitoimenpiteisiin nähden ei ollut yksilöity riittävän hyvin, rahoitusvälineiden kautta saatu tuki ei sovi yhteen tavanomaisten maaseuturahaston edunsaajien ominaispiirteiden kanssa eikä maaseudun kehittämisen alalla ollut kartoitettu rahoitusvälineiden tarvetta eikä kysyntää.
Financial instruments were not considered useful by most Member States 28 The Court survey confirmed that most Member States did not consider the financial instrument tool to be useful23. 
Suurin osa jäsenvaltioista ei pitänyt rahoitusvälineitä hyödyllisinä 28 Tilintarkastustuomioistuimen tekemä kysely vahvisti, että suurin osa jäsenvaltioista ei pitänyt rahoitusvälineitä hyödyllisinä23.
The suitability of financial instruments in relation to the characteristics of most EAFRD beneficiaries was a key problem for the managing authorities. 
Hallintoviranomaisten kannalta keskeinen ongelma oli se, että rahoitusvälineet eivät sopineet yhteen useimpien maaseuturahaston edunsaajien ominaispiirteiden kanssa.
The main reason mentioned was that there was a lack of demand for the financial instruments as potential beneficiaries were unfamiliar with them and were used to funding projects with grants. 
Pääsyynä mainittiin se, että rahoitusvälineille ei ollut paljonkaan kysyntää, koska mahdolliset edunsaajat eivät tunteneet niitä ja olivat tottuneet rahoittamaan hankkeensa avustuksilla.
Cumulative EAFRD declared expenditure for axes 1 and 3 (Q4 2006 to Q3 2014)1 Amount (in million euro) Percentage compared to EAFRD payments for axes 1 and 3 until 15 October 2014 (including advances) 32 767 100.00 % Financial instruments (available maximum EAFRD share of the fund capital until the 3rd Q2014 declaration)2 530 1.62 % Table 1 
Maaseuturahastosta rahoitusvälineisiin maksettujen määrien osuus maaseuturahaston kokonaismenoista Toimintalinjojen 1 ja 3 osalta ilmoitetut maaseuturahaston kertyneet kokonaismenot (vuoden 2006 viimeisestä neljänneksestä vuoden 2014 kolmanteen neljännekseen)1 Määrä (miljoonaa euroa) Prosentuaalinen osuus maaseuturahastosta 15. lokakuuta 2014 mennessä toimintalinjoihin 1 ja 3 suoritetuista maksuista (ennakkomaksut mukaan luettuina) 32 767 100,00 % Rahoitusvälineet (saatavilla oleva maaseuturahaston rahoituksen enimmäisosuus rahoituspääomasta vuoden 2014 kolmatta neljännestä koskevaan ilmoitukseen saakka)2 530 1,62 % 1 Lähde: Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, – maaseudun kehittämisohjelmia koskevan tiedotteen liite – maaseudun kehittämiskomitea – 19. marraskuuta 2014.
Observations 19 24 Article 26 of Council Regulation (EC) No 1290/2005 of 21 June 2005 on the financing of the common agricultural policy (OJ L 209, 11.8.2005, p. 
Taulukko 1 Huomautukset 19 24 Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s.
1). 
1), 26 artikla.
25 Article 52(1) of Commission Regulation (EC) No 1974/2006. 
25 Komission asetus (EY) N:o 1974/2006, 52 artiklan 1 kohta.
26 This is defined as the amounts of guarantees in default compared to the amounts of guarantees issued. 
26 Määritelmän mukaan niiden takuiden määrä, joita ei pystytä maksamaan takaisin, suhteessa annettujen takuiden määriin.
27 Commission Regulation (EC) No 1974/2006. 
27 Komission asetus (EY) N:o 1974/2006.
Contributions to financial instruments are treated as incurred expenditure 31 Council Regulation (EC) No 1290/2005 states that the Commission must make intermediate payments in order to reimburse the expenditure incurred in implementing the programmes24. 
Rahoitusvälineisiin osoitettuja rahoitusosuuksia käsitellään aiheutuneina menoina 31 Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1290/2005 säädetään, että komission on suoritettava välimaksut korvauksena ohjelmien toteuttamisesta aiheutuneista menoista24.
Commission Regulation (EC) No 1974/2006 states that expenditure declared to the Commission as incurred must include the total expenditure paid in establishing or contributing towards financial instruments25. 
Komission asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 säädetään, että komissiolle aiheutuneista menoista tehdyn ilmoituksen on sisällettävä rahoitusvälineiden perustamisen tai niihin maksettavien osuuksien yhteydessä maksettujen kulujen kokonaismäärä25.
This provision allowed the Member States to declare higher spending levels than occurred in reality. 
Tämän säännöksen myötä jäsenvaltiot voivat ilmoittaa tosiasiallista korkeampia menotasoja.
Interest earned accrues to Member States 32 The legislation also allows the full amount of fund capital to be claimed and paid from the outset to financial instruments. 
Koroista kertyi jäsenvaltioille ylijäämää 32 Lainsäädännön mukaan on myös mahdollista, että rahoituspääoman koko määrä pyydetään ja maksetaan heti rahoitusvälineiden käytön alussa.
There was an incentive for Member States to do so as they could then earn interest by investing the fund capital. 
Jäsenvaltioilla oli kannustin toimia tällä tavalla, jotta ne voisivat saada korkotuloja rahoituspääoman investoinnista.
The case that illustrates this best was found in Romania where the full amount of fund capital was paid in a single contribution and held in national accounts. 
Tällaista toimintatapaa parhaiten kuvastava tapaus havaittiin Romaniassa, jossa rahastopääoman koko määrä maksettiin yhdellä kertaa ja talletettiin kansallisille pankkitileille.
The type of financial instrument established (guarantee fund) and the low default rate26 (below 1 %) meant that the Member State did not actually have to spend the bulk of the capital, enabling it to generate a significant amount of interest. 
Perustetun rahoitusvälinen tyyppi (takuurahasto) ja alhainen maksukyvyttömyysaste26 (alle yksi prosentti) tarkoittivat sitä, että jäsenvaltion ei itse asiassa tarvinnut käyttää suurta osaa pääomasta. Se pystyi näin tuottamaan merkittävän määrän korkotuloja.
Up to the end of 2013, Romania earned a total of about 50 million euro in this way. 
Vuoden 2013 loppuun asti Romania ansaitsi tällä tavoin yhteensä noin 50 miljoonaa euroa.
Released guarantees at the end of the programming period were eligible for EU co-financing 33 Any loans issued to final recipients and then paid back to the fund, or guarantees which were issued to cover loans and then released, were deemed eligible at the end of the programming period for EAFRD co-financing. 
Ohjelmakauden lopussa vapautetut takuut oikeuttivat EU:n osarahoitukseen 33 Ohjelmakauden lopulla katsottiin maaseuturahaston osarahoituksen osalta tukikelpoisiksi kaikki ne lainat, jotka oli myönnetty lopullisille edunsaajille ja sittemmin maksettu takaisin rahastoon, tai ne takuut, jotka oli annettu lainojen kattamiseksi ja sen jälkeen vapautettu.
This led to a situation where money could be kept by the Member State concerned, even if, in the end, it was no longer at risk (loan paid back) or no real cost or money flow ever occurred (guarantees released). 
Tämä johti tilanteeseen, jossa asianomainen jäsenvaltio voi pitää varat, vaikka lopuksi riskiä ei enää ollut (laina oli maksettu takaisin) tai kuluja tai rahavirtaa ei tosiasiallisesti ikinä aiheutunut (takuut vapautettiin).
Although this is backed by an implementing regulation27, the Court stresses that the principles of sound financial management are not respected when released guarantees are considered as eligible expenditure as they were never actually spent in monetary terms (see also paragraphs 75 to 77). 
Menettelyn tueksi oli olemassa soveltamisasetus27, mutta silti tilintarkastustuomioistuin korostaa, että vapautettujen takuiden pitäminen tukikelpoisina menoina on vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita, sillä näitä rahamääriä ei tosiasiallisesti koskaan käytetty (ks. myös kohdat 75–77).
Observations 20 Financial instruments set up so that public money (loans/ guarantees) helps spend public money (grants) 34 Financial instruments were used mainly to help release EAFRD spending in the 2007–13 period but their impact on grant consumption was not always corroborated by available data. 
Huomautukset 20 Rahoitusvälineitä perustettiin, jotta julkisten varojen (avustusten) käyttöä helpotettaisiin julkisilla varoilla (lainoilla /takuilla) 34 Rahoitusvälineitä käytettiin lähinnä siten, että ne helpottivat maaseuturahaston myöntämien varojen käyttöä kaudella 2007–2013.
Structural factors also hampered this impact (see Box 3). 
Vaikutusta heikensivät myös rakenteelliset tekijät (ks. laatikko 3).
35 Financial instruments were set up so that public money (loans/guarantees) could help spend other public money (grants), rather than providing an alternative to grants. 
35 Rahoitusvälineet oli perustettu, jotta julkiset varat (lainat/takuut) auttaisivat käyttämään muita julkisia varoja (avus-tuksia) sen sijaan, että ne tarjoaisivat vaihtoehdon avustuksille.
For all the financial instruments implemented in 2007–13 by the Member States visited, the Court found that only grant applicants could access them (indirect access). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikista tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa kaudella 2007–2013 täytäntöönpannuista rahoitusvälineistä ainoastaan avustustenhakijoilla oli mahdollisuus saada niistä rahoitusta välillisesti.
Structural difficulties in obtaining access to credit in Romania The paying agency estimated that, ultimately, approved projects totalling 700 million euro, under all investment measures, could not be executed as the potential beneficiaries had not been able to obtain credit or lacked collateral. 
Luotonsaannissa esiintyi Romaniassa rakenteellisia vaikeuksia Maksajavirasto arvioi, että hankkeita, joiden arvo oli yhteensä 700 miljoonaa euroa ja joita oli hyväksytty kaikkien investointitoimenpiteiden kohdalla, ei viime kädessä voitu toteuttaa, sillä mahdolliset edunsaajat eivät olleet pystyneet saamaan luottoa tai niiltä puuttui vakuudet.
Approximately 69 % of project cancellations up to June 2014, were due to the absence of a co-financing share. 
Kesäkuuhun 2014 mennessä hankkeista oli peruutettu noin 69 prosenttia, koska osarahoitusosuus puuttui.
Because of structural factors (little interest in agriculture on the part of the banks, no credit history, no other adequate security, projects that the banks thought economically unviable), even with a financial instrument, the Romanian credit gap remained and the absorption of grants related to guarantees was still low. 
Rakenteellisista tekijöistä (pankit eivät olleet erityisen kiinnostuneita maataloudesta, ei luottohistoriaa, ei muuta sopivaa takuutalletusta, pankkien mielestä hankkeet olivat taloudellisesti kannattamattomia) johtuen Romanian luottovaje oli rahoitusvälineestä huolimatta edelleen olemassa ja takuihin liittyvien avustusten käyttöönottoaste oli yhä alhainen.
Available data until 31 March 2014 show that around 15 % of all grant spending was backed by a guarantee from the EU co-financed guarantee fund on borrowings required to fund the projects. 
Tiedot (31. maaliskuuta 2014 saakka) osoittavat, että noin 15:tä prosenttia koko avustusten käytöstä tuettiin EU:n osarahoittamasta takuurahastosta peräisin olevalla takuulla; takuu oli annettu lainoille, joita hankkeiden rahoittaminen edellytti.
36 The Court found specific cases in Italy (Puglia and Sicily), Lithuania and Romania where the total amount of the grant and financial instrument together was either close to the amount of the eligible cost of the project, equal to it or even higher. 
36 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Italiassa (Apuliassa ja Sisiliassa), Liettuassa ja Romaniassa tapauksia, joissa avustuksen ja rahoitusvälineen yhteenlaskettu kokonaismäärä oli joko lähes yhtä suuri, yhtä suuri tai jopa suurempi kuin hankkeen tukikelpoisten kulujen määrä.
Therefore, at the end of the 2007–13 programming period, there was a risk of projects actually being financed up to 100 % with public money. 
Ohjelmakauden 2007–2013 lopussa oli täten riskinä, että hankkeet tosiasiassa rahoitetaan sataprosenttisesti julkisin varoin.
37 In the policy area of cohesion, this situation is explicitly prevented, as financial instruments and grants operate separately. 
37 Koheesiopolitiikan toimintalohkolla tämänkaltainen tilanne on nimenomaisesti estetty siten, että rahoitusvälineet ja avustukset toimivat erillään toisistaan.
Financial instruments are not allowed to cover costs of a project which are already supported by a grant. 
Rahoitusvälineillä ei saa kattaa niitä hankekuluja, joita on jo tuettu avustuksilla.
Observations 21 28 Article 29 of Council Regulation (EC) No 1290/2005. 
Huomautukset 21 28 Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, 29 artikla.
29 DG Agriculture and Rural Development 2013 Annual Activity Report, annex 10, p.158. 
29 DG Agriculture and Rural Development 2013 Annual Activity Report (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston toimintakertomus vuodelta 2013), liite 10, s. 158.
30 Court annual reports concerning the financial years 2010 (paragraph 4.33) (OJ C 326, 10.11.2011) and 2012 (paragraph 4.7) (OJ C 331, 14.11.2013); Court’s Opinion No 7/2011 on the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund covered by the Common Strategic Framework and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1083/2006 (paragraph 49) (OJ C 47, 17.2.2012), Special Report No 2/2012 (paragraph 54);Court document (2014), ‘Agriculture and cohesion: overview of EU spending 2007–13’ (paragraph 21) (http://eca.europa.eu). 
30 Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2010 (kohta 4.33) (EUVL C 326, 10.11.2011) ja varainhoitovuodelta 2012 (kohta 4.7) (EUVL C 331, 14.11.2013); tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 7/2011 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksesta yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (kohta 49) (EUVL C 47, 17.2.2012), erityiskertomus nro 2/2012 (kohta 54), tilintarkastustuomioistuimen asiakirja (2014), ”Yleiskatsaus: EU:n maatalous-ja koheesiomenot 2007–2013” (kohta 21) (http://eca.europa. eu).
In certain cases, financial instruments contributed towards helping to alleviate the application of the de-commitment rule 38 Council Regulation (EC) No 1290/2005 includes a mechanism for stimulating the financial execution of programmes. 
Tietyissä tapauksissa rahoitusvälineet auttoivat lieventämään vapauttamissäännön soveltamista 38 Neuvoston asetukseen (EY) N:o 1290/2005 sisältyy ohjelmien rahoituksen toteuttamista edistävä mekanismi.
It contains a rule that requires the Commission to ‘de-com-mit’ (cancel) any portion of an annual budget which has not been used within a period of 2 years (known as the ‘N+2’ rule28). 
Mekanismin säännön mukaan komission on vapautettava (peruttava) se osa vuotuisesta talousarviosta, jota ei ole käytetty kahden vuoden aikana (”N+2”-sääntö28).
The purpose of this rule is ‘to speed up execution of programmes and contribute to sound financial management29’. 
Säännön tarkoituksena on vauhdittaa ohjelmien täytäntöönpanoa ja edistää moitteetonta varainhoitoa29.
The Court has already pointed out, on several occasions, that there is a risk that financial instruments might contribute towards circumventing this rule30. 
Tilintarkastustuomioistuin on jo useaan otteeseen huomauttanut, että riskinä on, että rahoitusvälineet voisivat osaltaan edistää kyseisen säännön kiertämistä30.
39 The Commission also acknowledges this risk in relation to some Member States31. 
39 Myös komissio tunnustaa kyseisen riskin tiettyjen jäsenvaltioiden osalta31.
The Court found that such risk existed in Bulgaria, Greece (Box 4) and Italy (Sicily) at the time when their funds were established. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseinen riski oli rahastojen perustamisvaiheessa olemassa Bulgariassa, Kreikassa (laatikko 4) ja Italiassa (Sisiliassa).
Situation as regards the ‘N+2’ rule in Greece In Greece, a payment of 115 million euro in public money was made to a loan fund in December 2013. 
Tilanne Kreikassa ”N+2”‐säännön osalta Kreikassa maksettiin 115 miljoonaa euroa julkisia varoja lainarahastoon joulukuussa 2013.
The Court found that there was a high risk that the establishment of the fund also served the purpose of limiting the application of the ‘N+2’ rule. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että oli olemassa suuri riski, että rahaston perustamisen tarkoituksena oli myös rajoittaa ”N+2”-säännön soveltamista.
This was because: ο the amount allocated represented a significant share of the funds available32; ο insignificant amounts were disbursed to final recipients (see Box 5); ο the risk of de-commitment was significant in 2013. 
Tämä johtui seuraavista syistä: ο myönnetyn määrän osuus saatavilla olevista varoista oli merkittävä32 ο lopullisille edunsaajille maksatettiin vähäisiä määriä (ks. laatikko 5) ο vapauttamisriski oli vuonna 2013 merkittävä.
32 Between 10 % and 30 % of the budget available for the measures concerned. 
32 Asianomaisiin toimenpiteisiin saatavilla olevista määrärahoista 10–30 prosenttia.