natgillin/translations-raw huggingface dataset:
COM(2011) 144 final of 28 March 2011, ŇWhite Paper: Roadmap to a Single European Transport Area-Towards a competitive and resource efficient transport systemÓ, p. 
KOM(2011) 144 lopullinen, 28. maaliskuuta 2011, ”Valkoinen kirja: Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, s.
EU-supported projects until 2014 15. 
EU:n vuoteen 2014 mennessä tukemat hankkeet 15.
When collecting data on EU-supported PPPs for this audit (April 2016), we identified 84 blended PPP projects, with a total project cost of 29.2 billion euro and an EU contribution of 5.6 billion euro, for the 2000-2014 period. 
Kun tätä tarkastusta varten kerättiin tietoja EU:n tukemista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista (huhtikuussa 2016), havaittiin 84 yhdistettyä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta, joiden hankekustannukset olivat vuosina 2000–2014 yhteensä 29,2 miljardia euroa ja EU-osuus 5,6 miljardia euroa.
By far the largest recipient of EU contributions was Greece (59 % of the total or 3.3 billion euro). 
EU:n rahoitusta myönnettiin selvästi eniten Kreikalle (59 prosenttia kokonaismäärästä eli 3,3 miljardia euroa).
In 13 Member States there have been no EU-supported PPPs at all (see Annex I). 
Yhteensä 13 jäsenvaltiossa ei ole ollut lainkaan EU:n tukemia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia (ks. liite I).
As indicated in Table 1, the transport sector had the largest share in terms of total cost (88 %), while Information and Communication Technologies (ICT) accounted for around 5 % and all other sectors (leisure, water services, environment, etc.) accounted for 7 %. 
Kuten taulukossa 1 todetaan, liikennealan osuus on kokonaiskustannusten perusteella suurin (88 prosenttia), kun taas tietoja viestintätekniikan osuus oli noin 5 prosenttia ja kaikkien muiden toimialojen (vapaa-aika, vesihuolto, ympäristö jne.) osuus oli 7 prosenttia.
Table 1 - Funds allocated to EU-supported PPP projects for the period 2000-2014, in million euro, by sector Source: ECA on the basis of data provided by the Commission, EPEC and selected Member States. 16. 
Taulukko 1 – EU:n tukemiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeisiin kohdennetut varat vuosina 2000–2014 (miljoonaa euroa, toimialoittain) Lähde: Tilintarkastustuomioistuin komission, EPEC:n ja tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.
The Commission supported the other 17 PPPs through financial instruments, often in cooperation with the European Investment Bank (EIB): (a) Six PPP projects were supported by the Loan Guarantee Instrument for Trans-European Transport Network Projects (LGTT) and four by Project Bond Initiative (PBI)13 European Investment Project Portal and amending Regulations (EU) No 1291/2013 and (EU) No 1316/2013 Đ the European Fund for Strategic Investments (OJ L 169, 1.7.2015, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto (EUVL L 169, 1.7.2015, s.
18 Sectors Number of projects Total cost % EU contribution % Transport 24 25 538 87 4 555 81 ICT 28 1 740 6 472 8 All other sectors 32 1 964 7 613 11 Total 84 29 242 100 5 640 100 13 
21 Toimiala Hankkeiden määrä Kokonaiskustannukset % EU-rahoitus % Liikenne 24 Tietoja viestintätekniikka 28 Kaikki muut toimialat 32 25 538 1 740 1 964 87 4 555 81 6 472 8 7 613 11 Yhteensä 84 29 242 100 5 640 100 12
instruments, which were implemented and managed by the EIB under cooperation agreements established with the Commission. (b) Four PPP projects were funded under the Marguerite Fund14 - an initiative of the EIB, national promotional banks and the Commission to undertake equity investments in EU infrastructure projects. (c) Three PPP projects were funded using the Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas (JESSICA). 
Komissio tuki muita 17:ää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta seuraavilla rahoitusvälineillä, usein yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa: a) Kuutta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta tuettiin Euroopan laajuisille liikenneverkoille tarkoitetulla lainavakuusvälineellä (LGTT) ja neljää hankejoukkolainoja koskevan aloitteen (PBI)13 välineillä, jotka Euroopan investointipankki pani täytäntöön ja joita se hallinnoi komission kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten nojalla. b) Neljää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta rahoitettiin Marguerite-rahastosta14. Rahasto on Euroopan investointipankin, kansallisten kehityspankkien ja komission aloite, jolla tehdään pääomasijoituksia EU:n infrastruktuurihankkeisiin. c) Kolmea julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta rahoitettiin käyttämällä Euroopan yhteistä tukea kaupunkialueiden kestäviä investointeja varten (JESSICA).
According to the Commission15, financial instruments like the LGTT and direct EU investment in the Marguerite Fund (80 million euro) are expected to increase the rate and pace of deployment of TEN-T infrastructure and leverage the impact of TEN-T funds. 
Komission mukaan15 rahoitusvälineet, kuten LGTT ja EU:n suora investointi Marguerite-rahastoon (80 miljoonaa euroa), lisäävät oletettavasti TEN-T-infrastruktuurin käyttöönottoastetta ja -vauhtia sekä parantavat TEN-T-varojen vaikutusta.
Latest developments 18. 
Viimeaikaiset tapahtumat 18.
Later on, in 2015, the Commission and the EIB formally launched the CEF debt instrument, which followed and built on the portfolios previously developed by the LGTT and PBI. 
Myöhemmin, vuonna 2015, komissio ja Euroopan investointipankki käynnistivät virallisesti Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen, joka seurasi Euroopan laajuisille liikenneverkoille tarkoitetun lainavakuusvälineen ja hankejoukkolainojen aiemmin kehittämiä salkkuja ja perustui niihin.
The CEF equity instrument, which aims at providing equity or quasi-equity financing to smaller and riskier projects, was under development at the time of the audit. 
Tarkastuksen aikana oltiin kehittämässä Verkkojen Eurooppa -välineen oman pääoman ehtoista välinettä, jonka tavoitteena on antaa oman pääoman ehtoista rahoitusta tai oman pääoman luonteista rahoitusta pienemmille ja riskialttiimmille hankkeille.
Since 2015 PPP projects have also been funded under the EFSI, which is a Commission-EIB joint initiative. 
Vuodesta 2015 alkaen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita on rahoitettu myös ESIR-rahastosta, joka on komission ja Euroopan investointipankin yhteinen aloite.
18 out of the total number of 224 projects approved as of June 2017 had been flagged as PPPs. 
Kesäkuuhun 2017 mennessä hyväksytyistä 224 hankkeesta 18 on merkitty julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudeksi.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 20. The main objective of our audit was to examine whether EU-funded PPP projects had been effectively managed and provided adequate value-for-money, account being taken of Commission decision C(2010) 941 of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund). 
TARKASTUKSEN LAAJUUS JA TARKASTUSTAPA 20. Tarkastuksen päätavoitteena oli tutkia, hallinnoitiinko EU:n rahoittamia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita vaikuttavasti ja saatiinko niillä asiaankuuluvaa vastinetta rahalle, kun otetaan huomioon, että julkista rahoitusta täydennetään yhä useammin yksityisellä rahoituksella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta.
In particular, we examined whether: (a) the audited projects have been able to exploit the benefits PPPs are expected to deliver (see paragraphs 24 to 46); (b) the audited projects were based on sound analyses and suitable approaches (see paragraphs 47 to 59); (c) the overall institutional and legal frameworks within the audited Member States were adequate for the successful implementation of PPPs (see paragraphs 60 to 76). 
Tilintarkastustuomioistuin tutki erityisesti, a) toteutuivatko julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilta odotetut hyödyt tarkastetuissa hankkeissa (ks. kohdat 24–46) b) perustuivatko tarkastetut hankkeet perusteellisiin analyyseihin ja sopiviin lähestymistapoihin (ks. kohdat 47–59) c) olivatko tarkastettujen jäsenvaltioiden institutionaaliset ja oikeudelliset kehykset yleisesti ottaen riittäviä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien menestyksekkään täytäntöönpanon kannalta (ks. kohdat 60–76).
The audit work was carried out between May-2016 and September-2017 both at the Commission (DGs MOVE, REGIO, ECFIN and ESTAT) and in four Member States: France, Ireland, Greece and Spain. 
Tarkastus toteutettiin toukokuusta -2016 syyskuuhun -2017 komissiossa (liikenteen ja liikkumisen pääosasto, alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto, talouden ja rahoituksen pääosasto ja Eurostat) ja neljässä jäsenvaltiossa: Ranskassa, Irlannissa, Kreikassa ja Espanjassa.
We examined the relevant policies, strategies, legislation and project documentation; held interviews with the Commission and with the public authorities and private partners in the four Member States, and performed on-the-spot checks of 12 EU co-financed PPP projects in the fields of road transport (six projects) and ICT (six projects16) (see Figure 4 and Annex III) selected from the identified population of 84 EU-supported PPPs (see paragraph 15). 
Tilintarkastustuomioistuin tutki asiaankuuluvaa toimintapolitiikkaa, strategioita, lainsäädäntöä ja hankeasiakirjoja, haastatteli komission edustajia sekä viranomaisten ja yksityisten kumppanien edustajia edellä mainituissa neljässä jäsenvaltiossa ja suoritti paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotka kohdistuivat 12:een EU:n yhteisrahoittamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeeseen maantieliikenteen (kuusi hanketta) ja tietoja viestintätekniikan (kuusi hanketta) alalla16) (ks. kuva 4 ja liite III).
With this selection, the audit achieved the following coverage: (a) the selected Member States covered around 70 % of the total cost of EU-supported PPPs during 2000-2014 (20.4 out of 29.2 billion euro) and 71 % of the EU contribution to PPPs (4.0 out of 5.6 billion euro), see Annex I; As different Member States have diverging interpretation and definition of what constitutes a PPP (e.g. concessions are considered PPPs in Greece but not in France), the audit team adopted a wider interpretation of PPP, including various forms of multiannual cooperation between public and private partners. 
Edellä kuvatun otannan vuoksi tarkastuksessa saavutettiin seuraava kattavuus: a) valittujen jäsenvaltioiden osuus EU:n tukemien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kokonaiskustannuksista vuosina 2000–2014 oli noin 70 prosenttia (20,40 miljardia euroa 29,2 miljardista eurosta) ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin osoitetusta EU-osuudesta 71 prosenttia (4,0 miljardia euroa 5,6 miljardista eurosta), ks. liite I b) liikenne ja tietoja viestintätekniikka kattoivat 93 prosenttia EU:n tukemien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kokonaismenoista (27,3 miljardia euroa 29,2 miljardista eurosta), ks. taulukko 1 Eri jäsenvaltioissa on poikkeavia tulkintoja ja määritelmiä siitä, mikä muodostaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden (esim. käyttöoikeussopimuksia pidetään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina Kreikassa mutta ei Ranskassa).
Hence, we selected two ICT projects in Ireland, which were not formally considered and procured as PPPs by the Irish authorities, but entail certain PPP characteristics. 20 16 
Siksi tarkastukseen valittiin kaksi tietoja viestintätekniikan hanketta Irlannissa, joita Irlannin viranomaiset eivät virallisesti kohdelleet tai hankkineet julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina, mutta joissa on tiettyjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien piirteitä. 24 16
21 (b) the Transport and ICT sectors accounted for 93 % of the total cost of EU-supported PPPs (27.3 out of 29.2 billion euro), see Table 1; (c) the selected projects represented a total cost of 9.6 billion euro and an EU contribution of 2.2 billion euro (see Annex III); (d) the selected projects were financed both by the Structural and Cohesion Funds and by financial instruments. 
25 c) valittujen hankkeiden kokonaiskustannukset olivat 9,6 miljardia euroa ja EU-osuus oli 2,2 miljardia euroa (ks. liite III) d) valittuja hankkeita rahoitettiin rakenne-ja koheesiorahastoista sekä rahoitusvälineillä.
Figure 4 - 12 EU co-financed PPP projects assessed during this audit Source: European Court of Auditors. 
Kuva 4 – Tässä tarkastuksessa arvioidut 12 EU:n yhteisrahoittamaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
OBSERVATIONS The audited PPP projects enabled faster policy implementation and had the potential for good standards of operation and maintenance, but were not always effective in achieving their potential benefits 24. 
HUOMAUTUKSET Tarkastettujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden ansiosta toimintapolitiikan täytäntöönpano oli nopeampaa ja oli mahdollista pitää yllä hyviä toiminta-ja ylläpitotasoja, mutta hankkeilla ei aina saavutettu mahdollisia hyötyjä 24.
The PPP option allowed public authorities to procure large-scale infrastructure plans through a single procedure 25. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valitseminen tarjosi viranomaisille mahdollisuuden toteuttaa kerralla suuret infrastruktuurisuunnitelmat yhden menettelyn avulla 25.
With traditional procurement, private companies engaged on large infrastructure projects are paid during the construction period, which usually lasts a limited number of years. 
Perinteisessä hankintamenettelyssä maksut suoritetaan suuriin infrastruktuurihankkeisiin osallistuville yksityisille yrityksille rakennusajanjakson aikana, ja tämän ajanjakso kestää tavallisesti rajatun määrän vuosia.
Public authorities are therefore required to provide for sufficient budgetary resources to finance all construction in a relatively short period of time. 
Viranomaisilla on oltava siksi riittävät talousarviovarat kaiken rakentamisen rahoittamiseksi suhteellisen lyhyen ajanjakson aikana.
Where funding is insufficient projects may be split into a number of different sections to be procured in different years as the budget allows, and this spreads construction of the complete infrastructure over larger number of years. 
Jos varoja ei ole tarpeeksi, hankkeet saatetaan jakaa useisiin eri osiin, joiden osalta hankinnat järjestetään eri vuosina talousarvion sallimalla tavalla, minkä vuoksi koko infrastruktuurin rakentaminen jakautuu usean vuoden ajalle.
PPPs, on the other hand, typically require the private partner to finance all construction and then be reimbursed by the public partner or by users during the operational period of the contract, which usually lasts more than 20 years and can often be as long as 30. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa taas edellytetään tavallisesti, että yksityisen sektorin kumppani rahoittaa kaiken rakentamisen ja saa siitä korvauksen julkisen sektorin kumppanilta tai käyttäjiltä sopimuksen toimintakauden aikana, mikä kestää tavallisesti yli 20 vuotta ja mahdollisesti jopa 30 vuotta.
This enables the public partner immediately to commence construction of the entire infrastructure, and thus to hasten completion and the achievement of all benefits deriving from the infrastructure as a whole. 
Tämän ansiosta julkisen sektorin kumppani voi käynnistää välittömästi koko infrastruktuurin rakentamisen ja siten nopeuttaa sen valmistumista ja koko infrastruktuurin tuottamien kaikkien etujen saavuttamista.
This was the case of the audited motorway projects in Ireland, Greece and Spain, which were each procured in a single exercise. 
Näin kävi esimerkiksi tarkastetuissa Irlannin, Kreikan ja Espanjan moottoritiehankkeissa, joiden hankinnat tehtiin yhdellä kerralla.
For example, the Greek authorities chose the PPP option in order to obtain access to private financing, without which, in their view, the projects would not have been able to go forward. 
Esimerkiksi Kreikan viranomaiset valitsivat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden saadakseen yksityistä rahoitusta, jota ilman hankkeita ei heidän mukaansa olisi voitu toteuttaa.
As a result, the construction and/or upgrade of 744 km of roads (174 km of the Central motorway, 365 km of Olympia Odos and 205 km of the Moreas) was procured through just three tender procedures, which is in stark 22 
Tämän ansiosta 744 kilometrin tieosuuksien (174 kilometriä Keski-Kreikan moottoritietä, 365 kilometriä Olympia Odos -moottoritietä ja 26
For example, the two previously existing sections of the Olympia motorway, measuring a total of 82 km, took up to 20 years and 31 procurement procedures to build17. 
Esimerkiksi kahden aiemman ja yhteensä 82 kilometrin pituisen Olympia-moottoritien osuuden rakentaminen kesti 20 vuotta, ja sitä varten järjestettiin 31 hankintamenettelyä17.
However, two of the audited projects in Greece were considerably reduced in scope during implementation (see Table 3). 
Kahden tarkastetun Kreikassa toteutettavan hankkeen laajuutta supistettiin kuitenkin huomattavasti täytäntöönpanovaiheessa (ks. taulukko 3).
Procurement of large PPP projects increased the risk of insufficient competition and was in some cases subject to considerable delays 28. 
Suuriin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeisiin liittyvät hankinnat lisäsivät riittämättömän kilpailun riskiä ja kärsivät joissakin tapauksissa merkittävistä viivästyksistä 28.
While traditional works projects can be split into lots in order to attract more bidders, PPP projects require a minimum size to justify the cost of procurement and facilitate the economies of scale that are needed for enhanced efficiency of operation and maintenance. 
Perinteiset rakennusurakat voidaan jakaa eriin suuremman tarjoajien määrän houkuttelemiseksi, kun taas julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeilta vaaditaan tiettyä vähimmäiskokoa hankintakustannusten oikeuttamiseksi ja tehokkaampaa toimintaa ja ylläpitoa varten tarvittavien mittakaavaetujen saamiseksi.
However, the very large scope of a project can sometimes reduce the level of competition, as few companies generally have the financial wherewithal to submit bids. 
Hyvin suuret hankkeet voivat kuitenkin joskus vähentää kilpailun määrää, sillä harvoilla yrityksillä on tavallisesti riittävät rahoitusvalmiudet tehdä tarjouksia.
With very high-value contracts, only a small number of operators, perhaps as few as one, are able to offer all the products or services requested; this could place the contracting authority in a position of dependence. 
Jos sopimukset ovat arvoltaan erittäin suuria, vain pieni määrä toimijoita – joskus jopa vain yksi toimija – kykenee tarjoamaan kaikki vaaditut tuotteet tai palvelut. Tämä voi asettaa hankintaviranomaisen riippuvaiseen asemaan.
There was evidence of this in, for example, the case of the Central Motorway in Greece, which had total planned costs of 2 375 million euro. 
Osoitus tästä saatiin esimerkiksi Keski-Kreikan moottoritien tapauksessa, jossa suunnitellut kokonaiskustannukset olivat 2 375 miljoonaa euroa.
Of the four companies invited to submit an offer, two did so, but only one offer was evaluated at the final stage of procurement. 
Neljästä yrityksestä, joita pyydettiin jättämään tarjous, kaksi teki niin, mutta vain yksi tarjous arvioitiin hankinnan viimeisessä vaiheessa.
Evaluating at least two bidders would have put the public partner in a better negotiating position to achieve more advantageous contractual terms. 
Vähintään kahden tarjoajan arviointi olisi tarjonnut julkisen sektorin kumppanille paremman neuvotteluaseman edullisempien sopimusehtojen saavuttamiseksi.
To award a PPP contract, it is necessary to identify and negotiate all aspects relating to project implementation, financing, operation and maintenance - including indicators and performance measurement systems that are usually not part of traditional project procurement and typically take up more time. Additional delays may also result, under a The upgrade of the 64 km long Elefsina Đ Korinthos section to a motorway required 20 years (from 1986 to 2006) and was implemented through 21 traditional public procurement contracts. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevien sopimuksien tekemistä varten on määriteltävä ja neuvoteltava kaikki hankkeen toteutukseen, rahoitukseen, toimintaan ja Kyseisen 64 kilometriä pitkän Eleusiksen ja Kórinthoksen välisen moottoritieosuuden kunnostus kesti 20 vuotta (vuodesta 1986 vuoteen 2006), ja se toteutettiin 21 perinteisen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen avulla.
Similarly, the construction of the 18 km long Patra by-pass section as a motorway required 11 years (from 1991 to 2002) and was implemented through 10 traditional public procurement contracts. 17 
Vastaavasti 18 kilometriä pitkän Patraksen ohitustieosuuden rakentaminen moottoritienä kesti 11 vuotta (vuodesta 1991 vuoteen 2002), ja se toteutettiin 10 perinteisen julkisia hankintoja koskevan sopimuksen avulla. 17
At five years, the procurement of the N17/N18 motorway in Ireland took considerably longer even than the average 15 months needed in Ireland for PPP projects. 
Irlannin N17/N18-moottoritietä koskeva hankinta kesti viisi vuotta, mikä on huomattavasti enemmän kuin Irlannissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita varten keskimäärin tarvittavat 15 kuukautta.
A lack of liquidity following the financial crisis increased the private partnerŐs difficulty in finding sufficient sources of financing to reach a financial close, resulting in a delay of at least three years18. 
Rahoituskriisistä seurannut likviditeetin puuttuminen lisäsi yksityisen sektorin kumppanin vaikeuksia löytää riittävästi rahoituslähteitä maksuedellytysten täyttymiseksi, minkä vuoksi hanke viivästyi ainakin kolme vuotta18.
Furthermore, the use of the PPP option had no beneficial effects on two of the most common reasons for delays, namely legal proceedings and incomplete preparatory studies, which we found to have affected not only many traditionally procured projects we have audited in the transport sector19, but also the three motorways procured as PPPs in Greece. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden käyttämisellä ei ollut myöskään suotuisia vaikutuksia kahteen yleisimpään viivästymisen syyhyn eli oikeudenkäynneistä ja puutteellisista valmistelevista tutkimuksista johtuviin viivästyksiin. Niitä on aiheutunut tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan paitsi monissa liikenteen alalla tarkastetuissa perinteisin keinoin hankituissa hankkeissa19 myös kolmen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avulla Kreikassa hankituissa moottoritiehankkeissa.
The latter required an average of 6.5 years from the start of the procedure to the entry into force of the contracts. 
Viimeksi mainitussa tapauksessa tarvittiin keskimäärin 6,5 vuotta hankintamenettelyn aloittamisesta sopimusten voimaantuloon.
Moreover, 3.5 months of these delays were exclusively attributable to the choice of the PPP option, as the contracts had to be ratified by Parliament in the absence of, at the time, an appropriate legal framework for concessions at national and EU level. 
Lisäksi viivästyksistä 3,5 kuukautta johtui yksinomaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valitsemisesta, sillä parlamentin oli ratifioitava sopimukset, koska tuolloin ei ollut olemassa asianmukaista oikeudellista kehystä kansallisen ja EU:n tason käyttöoikeussopimuksia varten.
The motorway projects in Spain were procured in a timely manner, but the contracts were re-negotiated soon afterwards (see paragraph 34(a), which raises questions as to whether the procurement had been well managed. 
Espanjan moottoriteitä koskevat hankinnat tehtiin ajallaan, mutta sopimukset neuvoteltiin pian uudelleen (ks. kohta 34 a), mikä herättää kysymyksiä siitä, oliko hankintojen hallinnointi toteutettu hyvin.