natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5. 
ISPAn talousarvio (vuoden 2006 hintoina) oli ennen talousarviota koskevaa muutosta ja ilman teknistä apua 7 708 miljoonaa euroa5.
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro. 
Ympäristöalan ISPA-hankkeiden osuus oli 3 804 miljoonaa euroa ja liikennealan osuus 3 904 miljoonaa euroa.
In the environment sector (see Figure 3), the majority of the 201 projects (73 %) were in the field of wastewater treatment and water supply. 
Suurin osa (73 prosenttia) 201 ympäristöalan hankkeesta (ks. kaavio 3) toteutettiin jätevedenkäsittelyn ja vesihuollon aloilla.
In the transport sector, the 78 ISPA projects were mainly (97 %) in the railways and in the roads and motorways sectors (see Figure 4). 
Liikennealan 78 ISPA-hankkeesta suurin osa (97 prosenttia) liittyi rautatie-, maantie-ja moottoritiealoihin (ks. kaavio 4).
4 Article 4 of Regulation (EC) No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (OJ C 172, 18.6.1999). 
4 Asetuksen (EY) N:o 1267/1999 4 artikla ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, tehty 6 päivänä toukokuuta 1999, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta (EYVL C 172, 18.6.1999), s.
5 Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007. 
5 Komissio, aluepolitiikan pääosasto, tilanne 31. joulukuuta 2007.
10 FIGURE 3 DISTRIBUTION OF ISPA ENVIRONMENT PROJECTS No of projects: 9 Combined sewage networks and treatment plants Drinking water supply Combined wastewater treatment and drinking water supply Solid waste management Other No of projects: 46 Share 23 % No of projects: 52 Share 26 % Share 4 % No of projects: 89 Share 45 % No of projects: 5 Share 2 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 KAAVIO 3 ISPAN YMPÄRISTÖHANKKEIDEN JAKAUTUMINEN Hankkeiden lukumäärä: 46 Osuus 23 % Hankkeiden lukumäärä: 52 Osuus 26 % Hankkeiden lukumäärä: 9 Osuus 4 % Hankkeiden lukumäärä: 89 Osuus 45 % Viemäriverkostot ja jätteiden käsittelylaitokset Juomaveden hankinta Jäteveden käsittely ja juomaveden hankinta Kiinteiden jätteiden käsittely Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 Hankkeiden Muu lukumäärä: 5 Osuus 2 %
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6. 
ISPAsta myönnetyn yhteisrahoituksen taso voi olla 75 prosenttia julkisista tai vastaavanlaisista menoista6.
The national contribution sometimes took the form of loans granted by financial institutions such as the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD). 
Kansallista rahoitusta myönnettiin toisinaan rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin (EBRD) myöntämien lainojen muodossa.
6 For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) No 1267/1999. 
6 Asetuksen (EY) N:o 1267/1999 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuen tasoa voidaan korottaa 85 prosenttiin ISPAn yleisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeiden hankkeiden osalta.
11 FIGURE 4 DISTRIBUTION OD ISPA TRANSPORT PROJECTS No of projects: 2 Share 3 % No of projects: 39 Share 50 % No of projects: 37 Share 47 % Roads and motorways Railway Other Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
11 KAAVIO 4 ISPAN LIIKENNEHANKKEIDEN JAKAUTUMINEN Hankkeiden lukumäärä: 2 Osuus 3 % Hankkeiden lukumäärä: 39 Osuus 50 % Hankkeiden lukumäärä: 37 Osuus 47 % Maantiet ja moottoritiet Rautatie Muu Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7. 
12 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 7.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposure to large-scale investments co-financed by the European Union. 
ISPAn täytäntöönpano ehdokasmaissa oli ensimmäinen EU:n yhteisrahoittama suuren mittakaavan investointi.
For this reason, in view of the importance of ISPA for the accession of the candidate countries and findings of previous audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions. (a) Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions? (b) Were projects implemented according to planning? (c) Were projects contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and to the improvement of TEN-T? 
Siitä syystä, että ISPA on ehdokasmaiden liittymisen kannalta merkittävä väline, ja aiempien tarkastusten7 aikana tehtyjen havaintojen vuoksi tilintarkastustuomioistuin päätti toimittaa ISPAa koskevan tarkastuksen saadakseen vastaukset seuraaviin kysymyksiin: a) Perustuivatko ISPAn toimet johdonmukaiseen strategiaan ja asianmukaiseen valmisteluun? b) Toteutettiinko hankkeet suunnitelmien mukaisesti? c) Auttoivatko hankkeet osaltaan edunsaajamaita noudattamaan EU:n ympäristödirektiivejä ja edistivätkö ne Euroopan laajuisten liikenneverkkojen parantamista?
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004. 
ISPAn ohjelmatyö kattoi kauden 2000–2006, ja suurin osa edunsaajamaista liittyi unioniin toukokuussa 2004.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastructure projects were available. 
Vuoden 2007 joulukuun 31. päivään mennessä ainoastaan pienestä osasta 279 infrastruktuurihankkeesta oli saatavissa loppukertomus.
As such, the Court could only make a preliminary assessment of the performance and achievements of the projects. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin saattoi tehdä hankkeiden tuloksista ja saavutuksista ainoastaan alustavan arvion.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and 16 transport) covering six beneficiary countries was examined. 
Tarkastuksen kohteeksi otettiin vuosina 2000–2003 hyväksytyistä hankkeista poimittu 32 hankkeen (16 ympäristö-ja 16 liikennehanketta) otos, joka kattoi kuusi edunsaajamaata.
Sixteen projects were visited on the spot (eight environment and eight transport) in the Czech Republic, Poland, Latvia and Romania. 
Paikalla tarkastettiin 16 hanketta (kahdeksan ympäristö-ja kahdeksan liikennehanketta) Tšekin tasavallassa, Puolassa, Latviassa ja Romaniassa.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations. 
Asiakirjatarkastuksia ja haastatteluja suoritettiin sekä komission keskusyksiköissä että komission lähetystöissä.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional and local authorities, as well as with final beneficiaries. 
Ehdokasmaissa kokouksia pidettiin ympäristö-ja liikenneministeriöiden, alueellisten ja paikallisviranomaisten sekä lopullisten edunsaajien kanssa.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodies responsible for day-to-day management of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementation. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki kyselytutkimuksen lähettämällä kyselyitä 155 hankevastaavalle ja hankkeiden päivittäisestä hallinnoinnista vastaavalle elimelle8 neljään tarkastuskäynnin kohteena olleeseen maahan saadakseen käsityksen yleisimmistä ISPAn täytän-töönpano-ongelmista.
The Court received 145 answers9 (93 % response rate). 
Tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 145 vas-tausta9 (vastausprosentti 93).
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projects from international financial institutions. 
Tilintarkastustuomioistuin sai myös neuvoja kansainvälisten rahoituslaitosten liikenne-ja ympäristöalan hankkeiden asiantuntijoilta.
7 The Court’s Special Report No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p. 
7 Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaissa toteutettavien ympäristöhankkeiden Phare-ja ISPA-rahoituksesta (EUVL C 167, 17.7.2003, s.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p. 
1), erityiskertomus nro 15/2000 koheesiorahastosta (EYVL C 279, 2.1.2000, s.
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p. 
1) ja erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) (EUVL C 94, 21.4.2006, s.
8 The project managers represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors. 
8 Hankevastaavat edustivat 42:ta prosenttia ympäristö-ja liikennealojen ISPAn hankkeista.
9 For technical reasons such as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
9 Teknisistä syistä (esimerkiksi kyselylomake oli täytetty väärin tai epätäydellisesti) näistä voitiin ottaa huomioon 127 vastausta (82 %). Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 13. 
YLEINEN KEHYS JA TARKASTUSKRITEERIT 13.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country at the request of the Commission. 
Kukin edunsaajamaa laati komission pyynnöstä kansalliset ympäristö-ja liikennealojen ISPA-strategiat.
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sector and sub-sector priorities and geographical priorities such as transport bottlenecks or environmental black spots, and to identify the resources needed. 
Niiden tarkoituksena oli määritellä ensisijaiset tavoitteet yksilöimällä alakohtaiset ja osa-alakohtaiset sekä maantieteelliset painopistealueet, kuten liikenteen tukoskohdat tai ympäristön kannalta riskialttiit kohdat; lisäksi tarkoituksena oli yksilöidä tarvittavat resurssit.
The national ISPA strategies should also provide the framework for project identification and set out the criteria to be used to select and appraise proposed projects (see Annex I). 
Kansallisten ISPA-strategioiden avulla pitäisi myös muodostaa kehys hankkeiden yksilöintiä varten ja niiden avulla olisi laadittava perusteet, joita käytetään ehdotettujen hankkeiden valinnassa ja arvioinnissa (ks. liite I).
Candidate countries submitted an application to the Commission which had to contain, inter alia, the following elements10: (a) the timetable for implementation of the works; (b) a cost–benefit analysis; (c) the financial plan, including financing sources other than ISPA. 
Ehdokasmaat toimittivat komissiolle hakemuksen, johon oli sisällyttävä muun muassa seuraavat tiedot10: a) urakoiden toteuttamisaikataulu b) kustannus-hyötyanalyysi c) rahoitussuunnitelma sekä muut rahoituslähteet kuin ISPA-rahoitus.
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether: (a) the national sectoral strategies contained an assessment of sectoral needs in the fields of environment and transport designed to catch up with EU environmental standards and upgrade and expand links with trans-European transport networks; (b) the Commission developed on time manuals and guidelines to enable candidate countries to submit proposals containing all the relevant information. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi strategia-asiakirjat sekä tapaa, jolla ISPA-hankkeita oli valmisteltu, varmistaen, että a) kansallisissa alakohtaisissa strategioissa oli arvioitu ympäristö-ja liikennealojen alakohtaiset tarpeet EU:n ympäristönormien täyttämiseksi ja yhteyksien kohentamiseksi ja laajentamiseksi Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon b) komissio oli laatinut riittävän ajoissa käsikirjoja ja ohjeita, joiden avulla ehdokasmaat voivat esittää ehdotuksensa, jotka sisältävät kaiken asiaankuuluvan tiedon.
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to Regulation (EC) No 1267/1999. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
10 Asetus (EY) N:o 1267/1999, 7 artiklan 3 kohdan a alakohta ja liite I. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
WELL TARGETED ISPA STRATEGIES 16. 
ISPASTRATEGIAT HYVIN KOHDENNETTUJA 16.
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effective in setting out the key criteria for the preparation of national ISPA strategies which included general priorities and identified projects to be implemented with ISPA support (see Textbox 1). 
Tarkastuksessa havaittiin, että komission laatimissa ympäristö-ja liikennealojen puiteasiakirjoissa oli määritelty asianmukaisesti keskeiset kriteerit, joiden perusteella kansalliset ISPA-strategiat voitiin laatia; näissä strategioissa oli lueteltu yleiset painopistealueet ja yksilöity ISPA-tuella täytäntöönpantavat hankkeet (ks. laatikko 1).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided support in order to address these weaknesses (see Textbox 2). 
Kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi komissio tarjosi tukea tapauksissa, joissa oli havaittu puutteita (ks. laatikko 2).
14 TEXTBOX 1 TEXTBOX 2 In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership. 
14 LAATIKKO 1 LAATIKKO 2 Latvian ympäristöalan ISPA-strategian ensisijaisena tavoitteena oli keskittyä hankkeisiin, joiden avulla maa voisi täyttää yhteisön ympäristölainsäädännön vaatimukset ja saavuttaa liittymiskumppanuuden tavoitteet.
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria. 
Strategiassa oli yksilöity ja siihen oli valittu hankkeet, joille ehdotettiin ISPA-rahoitusta ja jotka olivat edellä mainittujen kriteereiden mukaiset.
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy. 
ISPA-hankkeiden valinta perustui hallituksen ohjeisiin, jotka oli laadittu ympäristöpolitiikan edellytykset huomioon ottaen.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings. 
Romanian vuonna 2003 päivitetty kansallinen liikennestrategia ei saanut komission varauksetonta hyväksyntää, sillä strategiassa oli useita puutteita.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. 
Näiden puutteiden korjaamiseksi komissio päätti tukea teknisen avun hanketta, jolla pyrittiin liikenteen alan yleissuunnitelman laatimiseen.
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18. 
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 LAATIKKO 3 LAATIKKO 4 18.
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3). 
Joissakin tapauksissa investointihankkeiden paremmuusjärjestystä ei voitu selittää11, mutta silti tilintarkastustuomioistuin pystyi toteamaan neljän tarkastuskäynnin kohteena olleen maan strategioiden tarkastelun perusteella, että yleisesti ottaen kansallisissa alakohtaisissa ISPA-strategioissa kunkin maan tarpeet oli yksilöity selkeästi ja lisäksi niissä oli otettu huomioon kansalliset suunnitteluasiakirjat (ks. laatikko 3).
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals. 
Kansalliset ISPA-strategiat olivat ISPA-hankkeiden valinnan välineitä, joiden avulla tavoitteet ja painopistealueet nivellettiin yksittäisiin hanke-ehdotuksiin.
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4). 
Joissakin tapauksissa kansalliset ISPA-strategiat olivat jatkoa olemassa oleville kansallisille strategioille, joissa tarve panna täytäntöön ympäristöä koskevaa yhteisön säännöstöä oli jo otettu huomioon (ks. laatikko 4).
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20). 
11 Tämä on tuotu esille myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 5/2003 (strategioissa ilmenevät puutteet), kohdat 18–20).
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries. 
15 Puolan hallitus teki yhdessä muiden maiden kanssa 1990-luvun alussa aloitteen Itämeren alueen ympäristön suojelemiseksi.
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea. 
Krakovan alue oli jo Helsingin yleissopimuksessa12 tunnustettu yhdeksi Itämeren suojelun kannalta keskeiseksi alueeksi, sillä siitä huolimatta, että alue ei sijaitse rannikon läheisyydessä, kyseisellä alueella on paljon teollisuutta, joka päästää jätteitä Itämereen laskevaan Vistula-jokeen.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. 
Näin ollen laadittiin koko Krakovan kaupunkialueen kattava yhteinen ratkaisu ja se sisällytettiin kansalliseen kunnallisen jäteveden puhdistusohjelmaan.
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects. 
Tämän jälkeen Krakovan alueen jätevedenpuhdistamoa koskeva hanke lisättiin kansalliseen ympäristöalan ISPA-strategiaan vuonna 1999 ja se oli määrä toteuttaa yhtenä ensisijaisista hankkeista.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea. 
12 Helsingin yleissopimus: Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus allekirjoitettiin vuonna 1974 ja tarkistettiin vuonna 1992. Sopimus koskee kaikkia Itämeren rannikkovaltioita.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed. 
Yleissopimus kattaa koko Itämeren alueen, sen sisävedet, varsinaisen meriveden sekä merenpohjan.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution. 
Toimenpiteitä toteutetaan niin ikään koko Itämeren valuma-alueella maaperäisten saasteiden vähentämiseksi.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. 
Latviassa ympäristöä koskevalla kansallisella toimintasuunnitelmalla (joka hyväksyttiin vuonna 1995) pyrittiin ensisijaisesti siihen, että maa pystyisi täyttämään yhteisön ympäristöä koskevan lainsäädäntökehyksen vaatimukset ja liittymiskumppanuuden vaatimukset.
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. 
Kyseisen toimintasuunnitelman tavoitteet otettiin mukaan myös kansalliseen ympäristöä koskevaan ISPA-strategiaan.
The selection process for the projects was based on these objectives. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Hankkeiden valintamenettely perustui näihin tavoitteisiin. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version. 
Komissio laati seuraavat kolme keskeistä ohjetta ja jakoi niitä hankkeiden valmistelua varten: a) ISPA-käsikirja toimitettiin edunsaajamaille vuonna 2000, ensimmäisten hankehakemusten valmisteluvaiheen aikana b) ISPA-käsikirjan toinen versio, jossa selvennettiin etenkin tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyitä, laadittiin vuonna 2002 c) Kustannus-hyötyanalyysiä koskevat päivitetyt ohjeet annettiin vuonna 2002; ne laadittiin edellisessä versiossa havaittujen puutteiden korjaamiseksi.
In particular it gave average rates of return and recommended time horizons for different sectors. 
Ohjeissa esitettiin erityisesti keskimääräinen tuottoaste sekä suositeltu aikajänne eri aloille.
However, it did not provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment. 
Ne eivät sisältäneet hankkeiden ympäristövaikutuksia koskevia yksityiskohtaisia tietoja eivätkä ennakointimenetelmiä.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval. 
Kyseiset menettelyohjeet laadittiin vasta sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet oli toimitettu komission hyväksyttäviksi.
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU. 
Ohjeiden viivästyminen rajoitti ehdokasmaiden mahdollisuuksia perehtyä EU:n toimintalinjoihin, menettelyihin ja rahoitusperiaatteisiin.
WEAKNESSES IN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSIS CBA 22. 
TALOUDELLISESSA JA KUSTANNUSHYÖTYANALYYSISSÄ HAVAITUT PUUTTEET 22.
For some projects these were not available or presented weaknesses. 
Eräistä hankkeista analyysit puuttuivat tai niissä oli puutteita.
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 
Komissio kuitenkin katsoi, ettei hankkeiden toteuttamista ollut tarpeen viivyttää kustannus-hyötyanalyysin puutteiden vuoksi, sillä useimpien hankkeiden tarkoituksena oli hakijamaiden perustarpeiden täyttäminen.
16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
16 Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006