natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The overall number of farmers in the EU-27 has rapidly decreased in the last decade, falling from 14.5 million farmers in 2005 to 10.7 million farmers in 2013. 
Viljelijöiden kokonaismäärä laski EU-27 -jäsenvaltioissa nopeasti viime vuosikymmenellä: vuonna 2005 viljelijöitä oli 14,5 miljoonaa ja vuonna 2013 enää 10,7 miljoonaa.
Young farmers (up to 44 years old) fell from 3.3 million in 2005 to 2.3 million in 2013. 
Nuorten (korkeintaan 44-vuotiaiden) viljelijöiden lukumäärä laski 3,3 miljoonasta 2,3 miljoonaan vuosien 2005 ja 2013 välisenä aikana.
As the reduction affected all age groups, the percentage of young farmers in the farming population remained relatively stable, slightly above 20 %. 
Viljelijöiden lukumäärä laski kaikissa ikäryhmissä, joten nuorten viljelijöiden osuus maatalousväestöstä pysyi suhteellisen vakaana, hieman yli 20 prosentissa.
However, significant differences exist between Member States (see Annex II). 
Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin huomattavia eroja (ks. liite II).
In 2007-2020 the EU allocated 9.6 billion euro in specific support to young farmers to foster the competitiveness of agricultural holdings and generational renewal in agriculture. 
Vuosina 2007–2020 EU myönsi nuorille viljelijöille 9,6 miljardia euroa erityistukea, jonka tarkoituksena oli edistää maatilojen kilpailukykyä ja maatalousalan sukupolvenvaihdosta.
Together with Member States’ co-financing of Pillar 2 setting-up measure, the total public support amounts to 18.3 billion euro. 
Kun huomioon otetaan myös jäsenvaltioiden antama osarahoitus toiseen pilariin liittyvään aloitustukeen, julkisen tuen kokonaismäärä on 18,3 miljardia euroa.
Almost 200 000 young farmers received the EU aid for setting up in the 2007-2013 period. 
Lähes 200 000 nuorta viljelijää sai toiminnan aloittamista koskevaa EU-tukea kaudella 2007–2013.
The audit sought to answer the following question: Is the EU support to young farmers well designed to contribute effectively towards improved generational renewal? 
Tarkastuksessa haettiin vastausta seuraavaan kysymykseen: Onko nuorille viljelijöille tarkoitettu EU:n tuki suunniteltu hyvin siten, että se edistää vaikuttavalla tavalla sukupolvenvaihdosten sujuvuutta?
The overall conclusion is that the EU support to young farmers is based on a poorly defined intervention logic, with no expected result and impact specified. 
Yleisenä johtopäätöksenä on, että nuorille viljelijöille tarkoitettu EU:n tuki perustuu heikosti määritettyyn toimintalogikkaan, jonka osalta ei ole yksilöity odotettuja tuloksia ja vaikutusta.
It should be better targeted to foster effective generational renewal. 57 
Tuki olisi kohdennettava paremmin, jotta sukupolvenvaihdoksia kyettäisiin edistämään vaikuttavalla tavalla.
For Pillar 2 measure for setting up of young farmers we found that: - Although it is generally based on a vague needs assessment, its objectives are partially SMART and reflect the general objective of encouraging generational renewal. 
Toimintalogiikka: Nuorille viljelijöille tarkoitetun ensimmäisen pilarin tuen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: - Tuki ei perustu tarvearviointiin eivätkä sen tavoitteet kuvasta yleistavoitteena olevaa sukupolvenvaihdosten edistämistä.
However, there is little coordination with national financial instruments, such as loans at favourable conditions to buy land (see paragraphs 19 to 37); - The aid is provided in a form addressing directly the young farmers’ needs of access to land, capital and knowledge. 
Toiminnan aloittamista koskevia toisen pilarin toimenpiteitä ja investointeja koordinoidaan hyvin keskenään. Koordinointi on kuitenkin vähäistä kansallisten rahoitusvälineiden, kuten edullisin ehdoin myönnettävien maanhankintalainojen kanssa (ks. kohdat 19–37).
The amount of aid is generally linked to the needs and modulated to trigger specific actions, like introducing organic farming, water or saving initiatives, setting up in less favoured areas (see paragraphs 25 and 52 to 53). 
Tuen määrä on yleensä kytketty tarpeisiin ja sitä muunnetaan toteutettavien erityistoimien mukaan (esim. luonnonmukaisen viljelyn aloittaminen, veden/energiansäästöaloitteet tai toiminnan aloittaminen epäsuotuisilla alueilla) (ks. kohdat 25, 52 ja 53).
58 Recommendation 1 – Improve the intervention logic by reinforcing needs assessment and defining SMART objectives For the post-2020 CAP, the Commission should indicate (or require Member States to indicate, in line with the shared management provisions) clear intervention logic for the policy instruments addressing generational renewal in agriculture. 
62 Suositus 1 – Toimintalogiikkaa on parannettava tehostamalla tarvearviointeja ja määrittämällä SMART-tavoitteet Vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevan YMP:n osalta komission olisi määritettävä (tai vaadittava jäsenvaltioita määrittämään yhteistä hallinnointia koskevien säännösten mukaisesti) selkeä toimintalogiikka, jota sovelletaan maatalousalan sukupolvenvaihdoksia koskeviin toimintapoliittisiin välineisiin.
59 specific holdings’ characteristics; - an assessment of which needs could be addressed by EU policy instruments and which needs can be or are already better addressed by Member States’ policies as well as an analysis of which forms of support (e.g. direct payments, lump sum, financial instruments) are best suited to match the identified needs; - a definition of SMART objectives, making explicit and quantifiable the expected results of the policy instruments in terms of expected generational renewal rate and contribution to the viability of the supported holdings; in particular it should be clear if the policy instruments should aim at supporting as many young farmers as possible or target specific type of young farmers (e.g. the most educated, those setting up in less favoured areas, those introducing energy or water savings technologies in the holdings, those increasing the profitability or productivity of the holdings, those employing more people). 
Toimintalogiikan olisi katettava seuraavat osa-alueet: - nuorten viljelijöiden tarpeiden perusteellinen arviointi, jossa tutkitaan syitä siihen, miksi viljelijöiksi haluavien nuorten toiminnan aloittamisprosessiin liittyy esteitä ja missä määrin tällaiset esteet koskevat eri maantieteellisiä alueita, maatalousaloja tai muita tilojen erityispiirteitä - arviointi siitä, mihin tarpeisiin voidaan vastata EU:n toimintapoliittisten välineiden avulla ja mihin tarpeisiin voidaan tai jo vastataan paremmin jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen avulla; lisäksi olisi analysoitava, mitkä tukimuodot (esim. suorat tukimaksut, kertakorvaukset, rahoitusvälineet) soveltuvat parhaiten yksilöityihin tarpeisiin - SMART-tavoitteiden määrittely, jonka yhteydessä ilmaistaan selkeästi ja kvantitatiivisesti toimintapoliittisten välineiden odotetut tulokset odotettavan sukupolvenvaihdosten määrän sekä tukea saavien tilojen kannattavuuden edistämisen osalta; olisi tärkeää yksilöidä selkeästi, onko toimintapoliittisten välineiden tavoitteena tukea mahdollisimman monia nuoria viljelijöitä vai pitäisikö ne kohdentaa tietyntyyppisiin nuoriin viljelijöihin (esim. koulutetuimmat viljelijät, epäsuotuisilla alueilla toiminnan aloittavat viljelijät, vettä/energiaa säästäviä teknologioita tiloilla käyttöön ottavat viljelijät, tilojen kannattavuutta tai tuottavuutta lisäävät viljelijät tai lisää työntekijöitä palkkaavat viljelijät).
As regards the targeting of the measures: For Pillar 1 payment to young farmers we found that: - The aid is provided in a standardized form regardless of the viability of the holdings, their location and, in most Member States, the skills and/or educational levels of beneficiaries. 
Toimenpiteiden kohdentaminen: Nuorille viljelijöille tarkoitetun ensimmäisen pilarin tuen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: - Tukea maksetaan vakiomuotoisena riippumatta tilojen kannattavuudesta, sijainnista ja useimmissa jäsenvaltioissa myös riippumatta edunsaajien taidoista ja/tai koulutustasosta.
In case of joint control of legal holdings with other non-young farmers, the aid is sometimes provided to holdings in which young farmers could have only a minor role – in terms of decision making power – (see paragraphs 39 to 46). 
Tapauksissa, joissa oikeushenkilönä hallinnoitava tila on nuorten ja vanhempien viljelijöiden yhteishallinnassa, tukimaksu suoritetaan joissakin tapauksissa tiloille, joiden päätöksenteossa nuorten viljelijöiden rooli saattaa olla vähäinen (ks. kohdat 39–46).
For Pillar 2 measure for setting up of young farmers we found that: - The aid is directed to more qualified farmers, who commit to implement a business plan guiding them in developing viable holdings and who are often encouraged through the project selection process to set up in less favoured areas. 
Nuorille viljelijöille tarkoitetun toisen pilarin aloitustuen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: Tuki ohjataan pätevämmille viljelijöille, jotka sitoutuvat panemaan täytäntöön toimintasuunnitelman, joka ohjaa viljelijöitä kehittämään kannattavia tiloja. Hankkeiden valintaprosessissa heitä kannustetaan usein toiminnan aloittamiseen epäsuotuisilla alueilla.
However, business plans were of variable quality and managing authorities often did not apply selection procedures to prioritise best projects. 
Toimintasuunnitelmien laatu kuitenkin vaihteli ja useissa tapauksissa hallintoviranomaiset eivät soveltaneet valintamenettelyjä, joiden avulla olisi voitu asettaa etusijalle parhaat hankkeet.
Selection criteria were introduced late in the 2007-2013 period, minimum thresholds were either too low or non-existent and the 7-years budget of the measure was used up in some Member States to fund nearly all applications submitted at 
Valintakriteerit otettiin käyttöön kauden 2007–2013 loppupuolella.
the start of the programming period, implying that young farmers who set up later could not be funded (see paragraphs 52 to 61). 
Näin rahoitusta ei riittänyt viljelijöille, jotka aloittivat toimintansa myöhemmin. (ks. kohdat 52–61) 63
For Pillar 2 measure for setting up of young farmers we found that: - There is little evidence that the measure has facilitated the setting up of young farmers and improved the generational renewal and the viability of the supported holdings, mainly because of the low quality of the indicators provided by the common monitoring and evaluation system. 
Nuorille viljelijöille tarkoitetun toisen pilarin aloitustuen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: - Havaittavissa on vain vähän evidenssiä siitä, että toimenpide olisi helpottanut nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista ja edistänyt sukupolvenvaihdoksia tai parantanut tukea saaneiden tilojen kannattavuutta. Syynä on pääasiassa yhteisen seuranta-ja arviointijärjestelmän yhteydessä käytettyjen indikaattoreiden heikko laatu.
Only in Italy (Emilia-Romagna) we found evidence that beneficiaries of the setting up measure developed larger holdings, more productive, more profitable and employing more people than non-supported ones (see paragraphs 70 to 83). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ainoastaan Italiassa (Emilia-Romagna) evidenssiä siitä, että aloitustuen saajat olivat kehittäneet laajempia, tuottavampia ja kannattavampia tiloja ja työllistivät enemmän työntekijöitä kuin tilat, jotka eivät saa tukea (ks. kohdat 70–83).
61 Recommendation 3 – Improve the monitoring and evaluation system When implementing the post-2020 CAP measures, the Commission and the Member States (in line with the shared management provisions) should improve the monitoring and evaluation system. 
66 Suositus 3 – Seuranta-ja arviointijärjestelmää on parannettava Vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevien YMP:n toimenpiteiden täytäntöönpanon yhteydessä komission ja jäsenvaltioiden olisi (yhteistä hallinnointia koskevien säännösten mukaisesti) parannettava seuranta-ja arviointijärjestelmää.
In particular: - the Commission should define output, result and impact indicators allowing to assess the progress, effectiveness and efficiency of the policy tools against objectives, by drawing on best practices, such as useful indicators developed by Member States in their monitoring systems (see paragraphs 72 and 73); - the Member States should regularly collect actual data on the structural and financial characteristics of the supported holdings (e.g. revenues, income, number of employees, innovations introduced, farmers’ educational levels) allowing assessing the efficiency and effectiveness of the measures in achieving the desired policy objectives; - the Commission and the Member States should require evaluations to provide useful information on the achievements of the projects and measures based on actual data on the evolution of the structural and financial characteristics of the supported holdings, by drawing on best practices (e.g. benchmarking, counter-factual analyses, surveys) such as those identified in this audit (see paragraph 75). 
Erityisesti voidaan todeta seuraavaa: - komission olisi määritettävä tuotos-, tulos-ja vaikutusindikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida toimintapolitiikan välineiden edistymistä, vaikuttavuutta ja tehokkuutta suhteessa asetettuihin tavoitteisiin käyttämällä perustana parhaita käytäntöjä, kuten jäsenvaltioiden seurantajärjestelmiensä yhteydessä kehittämiä hyödyllisiä indikaattoreita (ks. kohdat 72 ja 73) - jäsenvaltioiden olisi kerättävä säännöllisesti tosiasiallisia tietoja tukea saaneiden tilojen rakenteellisista ja taloudellisista ominaispiirteistä (esim. myyntituotot, tulot, työntekijöiden lukumäärä, käyttöön otetut innovaatiot ja viljelijöiden koulutustaso), joiden avulla kyettäisiin arvioimaan toimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta asetettujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta - komission ja jäsenvaltioiden olisi vaadittava, että arvioinneissa annetaan hyödyllistä tietoa hankkeiden ja toimenpiteiden saavutuksista käyttämällä perustana tosiasiallisia tietoja tukea saaneiden tilojen rakenteellisten ja taloudellisten ominaispiirteiden kehittymisestä; arvioinneissa olisi hyödynnettävä esimerkiksi tässä kertomuksessa yksilöityjä parhaita käytäntöjä kuten vertailuanalyysiä, vastakohtiin perustuvia analyysejä tai kyselytutkimuksia (ks. kohta 75).
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 31 May 2017. 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Phil Wynn Owenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 31. toukokuuta 2017 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 62 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Klaus-Heiner LEHNE presidentti 67
ANNEX I Variation in the number of farmers up to 44 years old between 2007 and 2013 in Member States 1 Member State Number of farmers up to 44 years old 2007 Variation in the number of farmers up to 44 years old between 2007 and 2013 2013 Belgium 13 580 7 240 -6 340 Bulgaria 61 540 49 980 -11 560 Czech Republic 10 660 5 080 -5 580 Denmark 12 190 6 700 -5 490 Germany 133 080 75 570 -57 510 Estonia 5 120 4 670 -450 Ireland 33 770 32 020 -1 750 Greece 188 470 141 220 -47 250 Spain 216 810 158 620 -58 190 France 167 220 131 970 -35 250 Croatia Data not available Italy 231 970 155 270 -76 700 Cyprus 5 780 3 020 -2 760 Latvia 27 090 15 990 -11 100 Lithuania 48 990 33 460 -15 530 Luxembourg 690 540 -150 Hungary 139 150 103 330 -35 820 Malta 1 680 1 570 -110 Netherlands 21 080 13 090 -7 990 Austria 67 480 49 680 -17 800 Poland 808 330 512 690 -295 640 Portugal 28 450 25 640 -2 810 Romania 638 490 676 770 38 280 Slovenia 12 810 13 860 1 050 Slovakia 10 940 5 550 -5 390 Finland 21 850 16 620 -5 230 Sweden 16 980 11 510 -5 470 United Kingdom 42 740 27 650 -15 090 EU-27 2 966 940 2 279 310 -687 630 Source: Eurostat, Farm Structure Survey 2007 and 2013. 
LIITE I Enintään 44-vuotiaiden viljelijöiden lukumäärän vaihtelu jäsenvaltioissa vuosina 2007– 2013 1 Jäsenvaltio Enintään 44-vuotiaiden viljelijöiden lukumäärä 2007 Enintään 44-vuotiaiden viljelijöiden lukumäärän vaihtelu vuosina 2007–2013 2013 Belgia 13 580 7 240 -6 340 Bulgaria 61 540 49 980 -11 560 Tšekki 10 660 5 080 -5 580 Tanska 12 190 6 700 -5 490 Saksa 133 080 75 570 -57 510 Viro 5 120 4 670 -450 Irlanti 33 770 32 020 -1 750 Kreikka 188 470 141 220 -47 250 Espanja 216 810 158 620 -58 190 Ranska 167 220 131 970 -35 250 Kroatia Tietoa ei saatavilla Italia 231 970 155 270 -76 700 Kypros 5 780 3 020 -2 760 Latvia 27 090 15 990 -11 100 Liettua 48 990 33 460 -15 530 Luxemburg 690 540 -150 Unkari 139 150 103 330 -35 820 Malta 1 680 1 570 -110 Alankomaat 21 080 13 090 -7 990 Itävalta 67 480 49 680 -17 800 Puola 808 330 512 690 -295 640 Portugali 28 450 25 640 -2 810 Romania 638 490 676 770 38 280 Slovenia 12 810 13 860 1 050 Slovakia 10 940 5 550 -5 390 Suomi 21 850 16 620 -5 230 Ruotsi 16 980 11 510 -5 470 Yhdistynyt kuningaskunta 42 740 27 650 -15 090 EU-27 2 966 940 2 279 310 -687 630 Lähde: Eurostat – Tutkimus maatilojen rakenteesta 2007–2013.
2.2 % 4.4 % 4.0 % 3.8 % 9.2 % 6.0 % 3.9 % 6.3 % 2.5 % 4.7 % 4.8 % 8.1 % 8.5 % 4.4 % 3.9 % 6.0 % 8.2 % 11.9 % 13.0 % 12.0 % 22.8 % 17.4 % 15.0 % 15.5 % 7.2 % 13.9 % 14.4 % 15.4 % 22.0 % 12.8 % 11.0 % 15.3 % 2 
Belgia Bulgaria Tšekki Tanska Saksa Viro Irlanti Kreikka Espanja Ranska Kroatia Italia Kypros Latvia Liettua Luxemburg Unkari Malta Alankomaat 6,1 % 3,1 % 9,7 % 5,9 % 7,7 % 6,2 % 8,1 % 6,9 % 5,2 % 8,1 % 4,0 % 6,4 % 4,6 % 2,5 % 6,8 % 7,5 % 6,3 % 5,2 % 3,7 % 8,8 % 22,2 % 9,4 % 17,4 % 21,4 % 28,2 % 15,8 % 18,3 % 15,1 % 15,6 % 23,6 % 15,2 % 13,2 % 14,8 % 14,7 % 19,7 % 16,8 % 16,7 % 14,7 % 12,7 % 19,1 % 28,6 % 17,5 % 27,2 % 29,1 % 33,9 % 23,1 % 24,6 % 21,6 % 23,3 % 31,5 % 32,9 % 18,5 % 23,8 % 31,2 % 37,2 % 23,4 % 25,1 % 23,9 % 25,0 % 32,7 % 22,7 % 25,1 % 28,5 % 23,9 % 22,6 % 23,8 % 25,5 % 20,2 % 24,5 % 23,9 % 26,8 % 25,2 % 33,9 % 27,6 % 29,8 % 21,8 % 25,5 % 24,9 % 25,2 % 27,0 % 20,5 % 45,0 % 17,2 % 19,6 % 21,2 % 36,7 % 23,0 % 24,0 % Jäsenvaltio <35 2007 35–44 45–54 55–64 65+ 3,1 % 2,4 % 7,1 % 4,4 % 7,7 % 7,6 % 4,9 % 4,0 % 4,5 % 1,7 % 5,0 % 5,6 % 8,7 % 6,1 % 3,8 % 3,1 % 10,7 % 12,0 % 18,1 % 16,9 % 22,5 % 14,6 % 10,3 % 23,5 % 10,8 % 6,9 % 14,5 % 13,9 % 17,3 % 14,9 % 12,9 % 16,3 % 19,4 % 26,7 % 25,0 % 21,4 % 33,8 % 23,2 % 29,3 % 28,7 % 21,6 % 21,4 % 26,3 % 25,6 % 32,2 % 19,4 % 24,8 % 32,7 % 23,9 % 29,1 % 20,7 % 18,2 % 22,5 % 27,1 % 32,4 % 26,1 % 23,3 % 30,1 % 24,1 % 20,9 % 27,4 % 29,2 % 33,4 % 26,9 % 42,9 % 29,8 % 29,2 % 39,1 % 13,9 % 27,5 % 23,0 % 17,7 % 39,7 % 40,0 % 30,1 % 34,0 % 14,4 % 30,3 % 25,1 % 21,0 % Viljelijöiden jakautuminen ikäryhmittäin jäsenvaltioissa vuosina 2007 ja 2013 2013 2007 2013 2007 2013 2007 2013 2007 2013 Tietoa ei saatavilla 7,5 % 31,1 % 23,5 % 36,3 % 31,4 % 12,9 % 6,5 % 30,4 % 26,5 % 31,3 % 33,3 % 12,4 % LIITE II 1
Voluntary Coupled ANNEX IV 1 
Eläinten Hehtaarien LIITE IV 1
It was a policy decision to provide more targeted direct payments under Pillar 1 to better address the specific needs of young farmers. 
Kohdennetumpien suorien tukien tarjoaminen ensimmäisestä pilarista nuorten viljelijöiden erityistarpeiden täyttämiseksi oli poliittinen päätös.
As explained in the Impact Assessment (SEC(2011) 1153 final), the ageing of the farming population is an issue, which, before the CAP post-2013 reform, was tackled only by voluntary schemes (Pillar 2 set of measures supporting young farmers and possible allocations of Payment entitlements from the reserve), which were not applied across the board in all Member States. 
Kuten vaikutustenarvioinnissa (SEC(2011) 1153 final) selitetään, maatalousväestön ikääntymisen ongelmaan puututtiin ennen YMP:n vuoden 2013 uudistusta vain vapaaehtoisilla järjestelmillä (toisen pilarin nuoria viljelijöitä tukevat toimenpiteet ja mahdolliset tukioikeuksien myöntämiset varannosta), joita ei sovellettu sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
The creation and development of new economic activity by young farmers starting their agricultural activities is financially challenging. 
Uuden taloudellisen toiminnan perustaminen ja kehittäminen maatalousalalla on nuorille viljelijöille taloudellisesti haastavaa.
Therefore the allocation and targeting of direct CAP support to young farmers was reinforced with the 2013 reform. On this basis, the Pillar 1 payment aims at granting young farmers newly set up an enhanced income support (compared to other farmers) for a period of maximum 5 years. 
Siksi YMP:n vuoden 2013 uudistuksessa tehostettiin suoran tuen myöntämistä ja kohdentamista nuorille viljelijöille. Ensimmäisen pilarin tuen tarkoituksena onkin tarjota toimintaansa aloitteleville nuorille viljelijöille korotettu tulotuki (muihin viljelijöihin nähden) enintään viiden vuoden ajaksi.
One of the six Rural Development priorities, through its "focus area 2B" aims at facilitating the entry of adequately skilled farmers into the agricultural sector and, in particular, generational renewal (Article 5(2)(b) of Regulation (EU) No 1305/2013). 
Yhden maaseudun kehittämistä koskevan painopisteen tavoitteena on kohdealan 2B kautta ”riittävän ammattitaitoisten viljelijöiden maatalousalalle pääsyn ja erityisesti sukupolvenvaihdosten helpottaminen” (asetuksen (EU) N:o 1305/2013 5 artiklan 2 kohdan b alakohta).
Besides the specific business start-up support, which is covered under the scope of this audit, under Pillar 2 young farmers can benefit from a wide range of other support schemes. 
Tämän tarkastuksen piiriin kuuluneen erityisen yrityksen perustamistuen lisäksi nuoret viljelijät voivat saada toisen pilarin puitteissa tukea myös monista muista tukijärjestelmistä.
For example, the following measures have been programmed under the afore-mentioned focus area in the current programming period: Knowledge transfer and information actions (M1), Advisory services, farm management and farm relief services (M2), Investments in physical assets (M4) and Cooperation (M16) Pillar 2 measures are programmed by the Member States based on a needs analysis of their respective programming areas. 
Nykyisellä ohjelmakaudella yllämainittuun kohdealaan on suunniteltu muun muassa seuraavat toimenpiteet: tietämyksen siirtoa ja tiedotusta koskevat toimet (M1), neuvonta-, tilanhoito-ja lomituspalvelut (M2), investoinnit fyysiseen omaisuuteen (M4) ja yhteistyö (M16). Jäsenvaltiot suunnittelevat toisen pilarin toimenpiteet kunkin alueen tarveanalyysin pohjalta.
While Pillar 2 facilitates the process of setting-up of young farmers, Pillar 1 provides a compulsory payment for young farmers already set up to support their initial phase of activity. 
Toisella pilarilla helpotetaan nuorten viljelijöiden toiminnan aloitusprosessia, kun taas ensimmäisestä pilarista tarjotaan toimintansa jo aloittaneille nuorille viljelijöille pakollinen tuki toiminnan alkuvaiheen tukemiseksi.
The intended complementarity between the two Pillars was explained in the Impact assessment: "In order to avoid double funding and an overlap with similar measures under Pillar 2, the young farmer scheme should be designed in such a way as to bring additional income and lower the cost of capital, which would make it complementary to rural development support." (b) Young farmers newly set up generally have higher income support needs during the first five years after their setting-up. 
Kahden pilarin välinen täydentävyys selitettiin vaikutustenarvioinnissa: jotta voidaan välttää kaksinkertainen rahoitus ja päällekkäisyys toisen pilarin samankaltaisten toimenpiteiden kanssa, nuorten viljelijöiden järjestelmä tulisi suunnitella niin, että se tuo lisätuloja ja alentaa pääomakustannuksia, jolloin se täydentäisi maaseudun kehittämistukea. (b) Toimintaansa aloittelevat nuoret viljelijät tarvitsevat tavallisesti enemmän tulotukea yritystoiminnan ensimmäisten viiden vuoden aikana.
The young farmer payment therefore follows the form (payment per hectare) and the annual logic of Pillar 1 and is a way to enhance this income support for a group with higher needs. Moreover, co-legislators provided for a number of options to Member States as regards calculation of the support. 
Nuorten viljelijöiden tuki on siksi muodoltaan (hehtaarikohtainen maksu) ja vuosittaiselta logiikaltaan ensimmäisen pilarin mukainen. Sillä voidaan lisätä tätä tulotukea ryhmälle, jolla tarve on suuri. Lainsäätäjät ovat antaneet jäsenvaltioille useita vaihtoehtoja tuen laskemiseen.