natgillin/translations-raw huggingface dataset:
All eligible projects were approved on the basis of the ‘first come, first served’ principle. 
Kaikki tukikelpoiset hankkeet hyvksyttiin hakemusten saapumisjrjestyksess.
In this context, the managing authority did not prioritise the most cost-effective projects; for example, two projects were both approved although their cost-effectiveness ratio was vastly different (150 euro compared to almost 10 000 euro of public support per protected ha). 
Tss yhteydess hallintoviranomainen ei asettanut etusijalle kustannustehokkaimpia hankkeita. Esimerkiksi kaksi hanketta hyvksyttiin, vaikka niiden kustannus-hytysuhde oli huomattavan erilainen (toisen hankkeen yhteydess suojeluun liittyv hehtaarikohtainen julkinen tuki oli 150 euroa ja toisen hankkeen yhteydess 10 000 euroa).
48 Examples were identified where selection criteria were established (in Italy (Sicily), Poland and Romania). 
48 Havaittavissa oli tapauksia, joissa valintakriteerit oli mritetty (Italiassa (Sisilia), Puolassa ja Romaniassa).
However, in Italy (Sicily), the selection criteria were effectively applied only under sub-measure 125-A, as all eligible projects were approved under the other audited measures. 
Italiassa (Sisilia) valintakriteereit sovellettiin kuitenkin vaikuttavasti ainoastaan alatoimenpiteen 125-A yhteydess, sill muiden tarkastettujen toimenpiteiden yhteydess hyvksyttiin kaikki tukikelpoiset hankkeet.
In Poland and Romania, the selection criteria were generally in line with RDP objectives and a minimum threshold was used to ensure the quality of the selected projects. 
Puolassa ja Romaniassa valintakriteerit vastasivat yleens maaseudun kehittmisohjelman tavoitteita, ja kytss oli vhimmisraja, jonka tarkoituksena oli varmistaa valittujen hankkeiden laatu.
However, the selection criteria were not always related to the projects’ contribution to the RDP objectives (see Box 9). 
Valintakriteerit eivt kuitenkaan aina liittyneet siihen, kuinka hankkeet edistivt maaseudun kehittmisohjelman tavoitteita (ks. laatikko 9).
Observations 28 Examples of selection criteria which did not prioritise the projects based on their contribution to RDP objectives Poland A selection criterion used under measures 322/323 was designed to first promote larger projects and then (later in the programming period) smaller projects, with the aim of ‘ensuring balanced access to EU funds’. 
Huomautukset 28 Esimerkkej valintakriteereist, joiden yhteydess hankkeita ei asetettu etusijalle sen perusteella, miss mrin ne edistivt maaseudun kehittmisohjelman tavoitteita Puola Toimenpiteen 322/323 yhteydess kytetyn valintakriteerin tarkoituksena oli edist ensin suuria hankkeita ja sitten (myhemmin ohjelmakaudella) pienempi hankkeita.
This was not stated in the RDP. 
Tt ei mainittu maaseudun kehittmisohjelmassa.
Italy (Sicily) Under sub-measure 125-B, which finances irrigation systems, the selection criteria were not quantifiable and did not prioritise projects aimed at saving water in areas where there was a greater need to reduce water losses. 
Italia (Sisilia) Alatoimenpiteeseen 125-B, jonka avulla rahoitetaan kastelujrjestelmi, liittyvt valintakriteerit eivt olleet ilmaistavissa mrllisesti eik niiden yhteydess asetettu etusijalle hankkeita, joiden tavoitteena oli veden sstminen alueilla, joilla vedenhukan vhentmiseen oli suurempi tarve.
This led to the high ranking of projects in areas not affected by water shortages and the low ranking of projects in areas affected by a serious lack of water. 
Tmn seurauksena hankkeita asetettiin etusijalle alueilla, joilla ei ollut pulaa vedest, ja hankkeita pidettiin vhemmn trkein alueilla, joilla vallitsi vakava vesipula.
Romania A selection criterion under measure 322 prioritised applicants that had not previously received EU support for a similar investment, although this criterion did not reflect the extent to which the project met the RDP objectives. 
Romania Toimenpiteen 322 tapauksessa sovelletun valintakriteerin yhteydess asetettiin etusijalle hakijat, jotka eivt olleet aiemmin saaneet EU:n tukea vastaavanlaisiin investointeihin, vaikka tm kriteeri ei kuvastanut sit, miss mrin hanke vastasi maaseudun kehittmisohjelman tavoitteita.
49 Cost-effectiveness criteria prioritising projects offering the highest value for money were identified only in Germany (Saxony) (see Box 10), although these were not applied in practice. 
49 Kustannustehokkuutta koskevia kriteereit, joiden yhteydess asetetaan etusijalle parhaan vastineen varoille tarjoavat hankkeet, havaittiin ainoastaan Saksassa (Saksi) (ks. laatikko 10).
An example of cost-effectiveness criterion being set, but not applied in practice Germany (Saxony) Under measure 125, the German authorities set four selection criteria, to be applied to the population of eligible projects in the case of insufficient budget. 
Esimerkki asetetuista kustannustehokkuutta koskevista kriteereist, joita ei sovellettu kytnnss Saksa (Saksi) Saksan viranomaiset asettivat toimenpiteen 125 yhteydess nelj valintakriteeri, joita oli mr soveltaa tukikelpoisiin hankkeisiin, joiden yhteydess ilmeni mrrahavajetta.
One of them was a simple cost-effectiveness ratio which prioritised projects costing less per linear metre of forest road built. 
Yhten kriteerin oli yksinkertainen kustannus-hy-tysuhde. Kriteeri suosi hankkeita, joiden tapauksessa metsteiden rakennuskulut juoksumetri kohti olivat edullisemmat.
However, once the deadline for receiving project applications had elapsed (towards the end of the 2007-2013 programming period), additional funds were shifted to measure 125. 
Toimenpiteeseen 125 siirrettiin kuitenkin lis mrrahoja, kun hankehakemusten esittmiselle asetettu mraika oli umpeutunut (ohjelmakauden 2007Đ2013 lopulla).
Box 10 Box 9 
Laatikko 10 Laatikko 9
Observations 29 Checks on the reasonableness of costs and public procurement procedures did not effectively limit the risk of excessive project costs 50 High aid rates, which are common in infrastructure measures, result in little or no risk for project promoters. 
Huomautukset 29 Kustannusten kohtuullisuutta ja julkisia hankintamenettelyj koskevat tarkastukset eivt rajoittaneet liiallisten hankekulujen riski vaikuttavalla tavalla 50 Infrastruktuuritoimenpiteiden yhteydess yleisten suurten tukimrien seurauksena hankkeiden edistjille aiheutuva riski j vhiseksi tai sit ei aiheudu ollenkaan.
This reduces their incentive to limit the project costs. 
Tm heikent kannustinta hankekulujen rajoittamiseen.
It is therefore particularly important that Member States establish proportionate requirements and checks for ensuring reasonableness of costs. 
Nin ollen onkin erityisen trke, ett jsenvaltiot asettavat oikeasuhteisia vaatimuksia ja toimittavat tarkastuksia, joiden avulla varmistetaan kustannusten kohtuullisuus.
The Member States audited generally relied on the use of reference prices and public procurement procedures to ensure the reasonableness of the investment costs20. 
Tarkastuskohteena olleet jsenvaltiot varmistivat investointikustannusten kohtuullisuuden yleens viitehintojen ja julkisten hankintamenettelyjen perusteella20.
However, these tools were not adequately applied, as the Court has already noted in its previous reports21. 
Nit vlineit ei kuitenkaan sovellettu riittvsti, kuten tilintarkastustuomioistuin on tuonut esille jo aiemmissa kertomuksissaan21.
Details of the main weaknesses identified by this audit are provided below. 
Tss tarkastuksessa havaitut pasialliset puutteet yksilidn tarkemmin jljempn.
51 Although widely used, the systems based on reference prices had serious limitations, mainly because the reference prices were provided by construction companies and were thus likely to overstate the real market prices following negotiations or competitive tenders. 
Tm johtui lhinn siit, ett viitehinnat olivat rakennusyritysten mrittmi, joten oli todennkist, ett ne ilmoittivat markkinahinnat todellista suuremmiksi neuvottelujen tai tarjouskilpailuiden yhteydess.
In Spain (Extremadura), Italy (Sicily) and Poland, the audit identified that average savings of 30 % to 40 % compared to the reference prices were normally obtained following a tender procedure. 
Espanjassa (Extremadura), Italiassa (Sisilia) ja Puolassa havaittiin tarkastuksen yhteydess, ett tarjouskilpailun kytt merkitsi yleens keskimrin 30Đ40 prosentin sst viitehintoihin verrattuna.
52 Only in Romania were reference prices established on the basis of actual transactions between the government and construction companies. 
52 Ainoastaan Romaniassa viitehinnat mritettiin viranomaisten ja rakennusyritysten vlill tosiasiallisten maksujen perusteella.
Prices were, however, available only for a limited range of public works and had not been updated since 2009. 
Hinnat olivat kuitenkin saatavilla vain rajallisesta julkisten urakoiden joukosta, eik niit ollut saatettu ajan tasalle sitten vuoden 2009.
The managing authority of Germany (Saxony) automatically accepted deviations of up to 50 % compared to the reference prices, without performing further inquiries. 
Saksassa (Saksi) hallintoviranomainen hyvksyi hintoihin automaattisesti ilman liskyse-lyit enintn 50 prosentin poikkeaman viitehintoihin verrattuna.
53 While the risk of using inflated reference prices may be mitigated when the final costs are established based on a fair, competitive tender, there is no safeguard for projects that are not subject to a competitive tender (as is the case for certain measures and beneficiaries in Spain (Extremadura) and Italy (Sicily)) and in cases where the public procurement procedures are affected by serious weaknesses. 
53 Ylisuurten viitehintojen kyttmisen riski voidaan lievent tapauksissa, joissa lopulliset kustannukset mritetn tasapuolisen tarjouskilpailun perusteella. Tm ei kuitenkaan toteudu tapauksissa, joissa hankkeita varten ei ole jrjestetty tarjouskilpailua (kuten tiettyjen toimenpiteiden ja edunsaajien kohdalla Espanjassa (Extremadura) ja Italiassa (Sisilia)).
54 The audit identified several such weaknesses that hindered fair competition and the reasonableness of costs (see Box 11). 
54 Tarkastuksessa havaittiin useita tllaisia puutteita, jotka estivt tasapuolisen kilpailun ja kustannusten kohtuullisuuden toteutumista (ks. laatikko 11).
20 Article 24(2)(d) of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross-compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 
20 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista snnist maaseudun kehittmisen tukitoimenpiteit koskevien tarkastusmenettelyjen ja tydentvien ehtojen tytntnpanon osalta 27 pivn tammikuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 65/2011 (EUVL L 25, 28.1.2011, s.
8) specifies that Member States should verify the reasonableness of project costs submitted as part of the administrative checks on applications for support. 
8) 24 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tsmennetn, ett jsenvaltioiden olisi osana tukihakemusten hallinnollisia tarkastuksia tarkastettava esitettyjen kustannusten kohtuullisuus.
This evaluation must be performed using a suitable system, such as reference costs, the comparison of a number of offers or an evaluation committee. 
Arviointi olisi tehtv kyttmll soveltuvaa arviointijrjestelm, kuten viitekustannuksia, eri tarjousten vertailua tai arviointikomiteaa.
Furthermore, Article 24(2)(c) of the same regulation specifies that Member States should check the compliance of the operation for which support is requested with applicable national and Union rules on, in particular, and where relevant, public procurement, State aid and other appropriate obligatory standards established by national legislation or established in the rural development programme. 
Asetuksen 24 artiklan 2 kohdan c alakohdassa sdetn lisksi, ett jsenvaltioiden on tarkastettava hakemuksen kohteena olevan toimen yhdenmukaisuus sovellettavien kansallisten ja unionin sntjen kanssa, jotka koskevat erityisesti julkisia hankintoja, valtiontukea ja muita kansallisessa lainsdnnss tai maaseudun kehittmisohjelmassa vahvistettuja asiaankuuluvia pakollisia vaatimuksia.
21 ECA annual reports, Special Report No 6/2013 ‘Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy?’, Special Report No 22/2014 and Special Report No 23/2014, ‘Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being addressed?’ (http:// eca.europa.eu). 
21 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset, erityiskertomus nro 6/2013 ÓOvatko jsenvaltiot ja komissio saaneet vastinetta rahalle maaseudun elinkeinoelmn monipuolistamiseen thtvill toimenpiteill?Ó, erityiskertomus nro 22/2014 sek erityiskertomus nro 23/2014 ÓMaaseudun kehittmismenoissa esiintyvt virheet: mist ne johtuvat ja miten niihin puututaan?Ó (http://eca.europa.eu).
Observations 30 Examples of public procurement procedures that hindered transparency, fair competition and reasonableness of costs Spain (Extremadura) The managing authority arbitrarily decided to award to a state-owned construction company contracts for 18 % (i.e. some 14 million euro) of the allocation to measure 125. 
Huomautukset 30 Esimerkkej julkisista hankintamenettelyist, jotka olivat esteen avoimuuden, tasapuolisen kilpailun ja kustannusten kohtuullisuuden toteutumiselle Espanja (Extremadura) Hallintoviranomainen teki keinotekoisesti ptksen, jonka perusteella valtion omistuksessa olevan rakennusyrityksen kanssa tehtiin sopimuksia, joiden arvo kattoi 18 prosenttia (noin 14 miljoonaa euroa) toimenpiteen 125 mrrahoista.
However, the authorities could not provide any evidence to support such justifications. 
Viranomaisilla ei kuitenkaan ollut esitt evidenssi perustelujensa tueksi.
The project costs were reimbursed based on a price list agreed between the company and the national authorities. 
Hankkeen kulut korvattiin rakennusyrityksen ja kansallisten viranomaisten vlill sovitun hintaluettelon perusteella.
While this procedure may be quicker than organising a tender, it does not ensure that the prices obtained are in line with market prices. 
Tllainen menettely saattaa olla tarjouskilpailun jrjestmist nopeampi, mutta sen avulla ei kyet varmistamaan, ett hankinta-hinnat vastaavat markkinahintoja.
Even when formal tenders were organised, award criteria were in some cases insufficiently defined and therefore unverifiable. 
Mys silloin, kun virallinen tarjouskilpailu jrjestettiin, sopimuksentekokriteerit oli joissakin tapauksissa mritetty puutteellisesti eik niiden tyttyminen siten ollut todennettavissa.
This was the case of an audited project, having an estimated cost of 11 million euro, for which 48 out of 100 scoring points were awarded based on vague criteria, such as ‘the knowledge of the project, the area and the quality of the proposal’, ‘the respect of safety rules’, ‘the environmental measures’ and ‘other improvement proposed’. 
Hankkeen pisteytyksess mynnetyist 100 pisteest 48 oli mynnetty lyhin kriteerein, kuten Óhankkeen, alueen ja ehdotuksen laadun tuntemusÓ, Óturvallisuussntjen noudattaminenÓ, ÓympristtoimenpiteetÓ ja Ómuu ehdotettu parannusÓ.
Romania The audit also identified poorly defined award criteria. For example, the ‘shortest duration of the works’ was used as an award criterion in 9 out of the 11 projects reviewed, without indicating acceptable timeframes or checking whether the proposed durations were realistic. 
Tarkastetuista 11 hankkeesta yhdeksn hankkeen yhteydess esimerkiksi kytettiin hankintasopimuksen tekoperusteena Ótiden lyhint kestoaÓ tsmentmtt erikseen, millainen on hyvksyttv toteutusaikataulu, tai tarkistamatta, oliko hankkeen ehdotettu kesto realistinen.
The duration indicated in the winning offers and subsequent contracts was largely exceeded in practice, with works lasting up to eight times longer than the contractual term (24 months instead of 3 months). 
Hyvksytyiss tarjouksissa ja niiden perusteella tehdyiss sopimuksissa ilmoitettu kesto ylittyi kytnnss huomattavasti; tyt kestivt jopa kahdeksan kertaa sopimusehdoissa ilmoitettua kauemmin (24 kuukautta kolmen kuukauden sijasta).
This procedure did not allow for selection of the most economical offer and, in general, does not provide an incentive for the bidders to offer their lowest price. 
Tmn menettelyn avulla ei ollut mahdollista valita taloudellisinta tarjousta, eik menettely yliptn kannusta tarjoajia esittmn edullisinta mahdollista tarjousta.
22 In line with Article 86.1 of the Italian public procurement law 163/2006, this procedure consists of four steps: (1) excluding the top and bottom 10 % of the offers received; (2) calculating the average of the ‘rebates’ (i.e. discounts as compared to the estimated value of the contract) of the remaining offers; (3) adding to this average the variance of the rebates which are above the average; and (4) awarding the tender to the offer proposing a rebate just under the value of the rebate as calculated after step 3. 
22 Italian julkisia hankintoja koskevan lain 163/2006 86 artiklan 1 kohdan mukaan menettely on nelivaiheinen: 1) hyltn automaattisesti tarjouksista kalleimmat kymmenen prosenttia ja edullisimmat kymmenen prosenttia; 2) lasketaan jljelle jviin tarjouksiin liittyvt keskimriset ÓalennuksetÓ (sopimuksen arvioituun arvoon verrattuna); 3) listn saatuun keskiarvoon keskiarvon ylittvien alennusten varianssi; 4) hyvksytn tarjous, jonka yhteydess esitetty alennus j juuri ja juuri vaiheen kolme jlkeen lasketun alennuksen arvon alapuolelle.
Observations 31 Sustainability-related requirements did not take into account the useful life of the investments 55 The sustainability of financed investments is a key factor in achieving project and wider RDP objectives. 
Huomautukset 31 Kestvyysvaatimuksissa ei otettu huomioon investointien kyttik 55 Rahoitettavien investointien kestvyys on avainasemassa hanketavoitteiden ja maaseudun kehittmisohjelman yleisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
Sustainability is a particular concern with infrastructure investments due to their long expected useful life23, the large number of users, the need to ensure continued access to public services and the high costs associated with both the initial investment and subsequent maintenance. 
Kestvyys on erittin keskeinen kysymys infrastruktuuri-investointien yhteydess, sill niiden odotettu kyttik on pitk23, kyttjmr on suuri, julkisten palveluiden jatkuvuus on varmistettava ja sek alkuperiseen investointiin ett sen yllpitoon liittyvt kulut ovat suuret.
Various studies have shown that the costs of restoring infrastructure that has fallen into disrepair are much higher than the costs of retaining initial quality levels24. 
Useat eri tutkimukset ovat osoittaneet, ett huonoon kuntoon psseen infrastruktuurin kunnostamiskustannukset ovat paljon suuremmat kuin alkuperisen laadun yllpitmisest aiheutuvat kustannukset24.
The benefits of adequate maintenance planning extend beyond financial considerations, as they also have an impact on the quality of life and safety standards. 
Riittvn yllpitoa koskevan suunnittelun edut ovat taloudellisia vaikutuksia laajemmat, sill ne vaikuttavat mys elmnlaatuun ja turvallisuusstandardeihin.
The existence of an adequate maintenance plan and a dedicated budget are therefore vital to the effectiveness of these investments. 
Asianmukainen yllpitosuunnitelma ja sen toteuttamiseen varatut erilliset mrrahat ovat nin ollen ratkaisevan trkeit investointien vaikuttavuuden kannalta.
56 None of the audited Member States had asked beneficiaries to submit a detailed maintenance plan setting out the regular and extraordinary maintenance requirements and costs. 
56 Tarkastuskohteena olleista jsenvaltioista yksikn ei ollut pyytnyt edunsaajia toimittamaan yksityiskohtaisia yllpitosuunnitelmia, joissa olisi eritelty snnlliset ja poikkeukselliset yllpito-vaatimukset ja -kulut.
Beneficiaries were not required to earmark funds for maintenance or to indicate the financing sources to be used. 
Edunsaajia ei vaadittu varaamaan yllpitoon tarvittavia varoja tai osoittamaan siihen kytettvi rahoituslhteit.
57 In Romania, the national audit office highlighted the potential unsustainability of RDP-funded investments in social and cultural infrastructure, as, once the project is complete, the beneficiaries may have difficulties in financing the related activities from the local budget. 
57 Romaniassa kansallinen tarkastusvirasto painotti, ett maaseudun kehittmisohjelman avulla rahoitetut sosiaali-ja kulttuuri-infrastruktuuria koskevat investoinnit eivt vlttmtt ole kestvi, sill edunsaajilla saattaa hankkeiden pttymisen jlkeen olla vaikeuksia rahoittaa infrastruktuuriin liittyvt toimet paikallisin varoin.
This risk was subsequently confirmed, as the beneficiaries of more than half of the 191 projects checked by the paying agency in 2014 could not prove that the activities planned were actually carried out following the completion of the project. 
Riskille saatiin sittemmin vahvistus, sill yli puolessa maksajaviraston vuonna 2014 tarkastamista 191 hankkeesta edunsaajat eivt kyenneet osoittamaan, ett suunnitellut toimet todella toteutettiin hankkeen pttymisen jlkeen.
58 The risk that project outputs and results may not be sustainable was also found in the case of rural roads in Italy (Sicily), where the managing authority intended to use the 2014-2020 RDP to support the rehabilitation costs for roads which had been built or rehabilitated using EU funds just some 10 years earlier25. 
58 Hanketuotosten ja -tulosten kestvyys oli uhattuna mys maaseututeiden tapauksessa Italiassa (Sisilia).
23 In its guide to the cost-benefit analysis of investment projects (published in July 2008), the Commission indicated that for the majority of infrastructures, the time horizon over which financial forecasts should be made, and which should not exceed the economic useful life of the project, is at least 20 years. 
23 Investointihankkeita koskevasta kustannus-hytyanalyysist antamissaan ohjeissa (julkaistu heinkuussa 2008) komissio toi esille, ett useimpien infrastruktuurien kohdalla aikahorisontti, jolle talousennusteet pitisi laatia ja jonka ei pitisi ylitt hankkeen kohteen taloudellista kyttik, on vhintn 20 vuotta.
For example, the guide sets the recommended time horizon for road projects at 25 years and for water infrastructure at 30 years. 
Ohjeissa mritetn esimerkiksi tiehankkeiden suositelluksi aikahorisontiksi 25 vuotta, ja vesi-infrastruktuurien aikahorisontiksi 30 vuotta.
24 Examples of such studies are given in footnote 13. 
24 Alaviitteess 13 annetaan esimerkkej tllaisista tutkimuksista.
25 This possibility was included in the draft RDP for the programming period 2014-2020, sent to the Commission in July 2014 (section M04 — Investments in physical assets (Article 17), page 221). 
25 Tm mahdollisuus sisltyi ohjelmakautta 2014Đ2020 koskevaan maaseudun kehittmisohjelman luonnokseen, joka toimitettiin komissiolle heinkuussa 2014 (osa M04 Đ Aineellisia hydykkeit koskevat investoinnit (17 artikla), sivu 221).