natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/81 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.8. Horizon 2020 has a budget of around 75 billion euro for 2014-2020. It is the EU’s programme for supporting research and innovation, with the general objective to ‘contribute to building a society and an economy based on knowledge and innovation across the Union’ (6). 
FI 13.10.2016 Euroopan unionin virallinen lehti C 375/81 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.8 Horisontti 2020:n budjetti ohjelmakaudelle 2014–2020 on noin 75 miljardia euroa. Kyseessä on tutkimusta ja innovointia tukeva EU:n ohjelma, jonka yleistavoitteena on ”edistää osaamiseen ja innovointiin perustuvan yhteiskunnan ja talouden rakentamista koko unionin alueella”(6).
It supports the Europe 2020 strategy and the EU objective of creating a European Research Area (ERA) (7). 
Ohjelman avulla tuetaan Eurooppa 2020 -strategiaa sekä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista koskevaa EU:n tavoitetta (7).
It brings together previously separate spending programmes for research and innovation (8). 
Ohjelma yhdistää aiemmin erilliset tutkimusta ja innovointia koskevat meno-ohjelmat (8).
3.9. Funding is provided mainly in form of grants, although access to other forms of finance, such as financial instruments, is also available. 
3.9 Rahoitusta myönnetään pääasiassa avustusten muodossa. Saatavilla tosin on myös muuntyyppistä rahoitusta, esimerkiksi eri rahoitusvälineiden muodossa.
The Commission manages the majority of expenditure under Horizon 2020, either itself or through agencies and other bodies. 
Komissio hallinnoi itse suurinta osaa Horisontti 2020 -ohjelman menoista joko itse tai virastojen ja muiden elinten välityksellä.
Beneficiaries of Horizon 2020 are individuals, teams, universities, research institutes, SMEs and larger companies, from within and outside the EU. 
Horisontti 2020 -ohjelman edunsaajina on yksityishenkilöitä, ryhmiä, yliopistoja, tutkimuslaitoksia sekä pk-yrityksiä ja suurempia yrityksiä niin EU:sta kuin sen ulkopuoleltakin.
(6) The legal basis for Horizon 2020 exists at a number of levels. 
(6) Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperusta on monitasoinen.
Article 182 of the TFEU provides for multi-annual research framework programme and specific programmes as instruments of EU research and development policy. 
SEUT:n 182 artiklassa määrätään monivuotisesta tutkimuksen puiteohjelmasta ja erityisohjelmista, jotka toimivat EU:n tutkimus- ja kehittämispolitiikan välineinä.
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
104) sets out the general and specific objectives of Horizon 2020, fixes priorities, broad lines of activities and the overall financial amount. 
Asetus sisältää Horisontti 2020 -ohjelman yleis-ja erityistavoitteet, ja siinä asetetaan ohjelman painopisteet, toimien päälinjat ja rahoituksen kokonaismäärä.
Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decisions 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC and 2006/975/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/ 972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 laying down the rules for participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ and repealing Regulation (EC) No 1906/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81).
81) details award procedures, funding rules and the dissemination of results. 
Asetuksessa säädetään sopimuksentekomenettelyistä, rahoitusta koskevista säännöistä ja tulosten levittämisestä.
(7) Article 179 of the TFEU. 
(7) SEUT, 179 artikla.
(8) In addition to the former Framework Programme 7 (FP7), the Euratom Research and Training Programme and some activities of the Joint Research Centre (JRC), the Commission’s in-house science service, that were already combined, it also includes innovation aspects of the Competitiveness and Innovation Programme and the EU contribution to the European Institute of Innovation and Technology (EIT). 
(8) Siihen sisältyy entisen seitsemännen puiteohjelman lisäksi Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus-ja koulutustoimintaa koskeva ohjelma sekä joitakin komission oman tiedeyksikön, yhteisen tutkimuskeskuksen jo ennestään yhdistettyjä toimia. Ohjelma käsittää myös innovointia koskevia kilpailukyky-ja innovointiohjelman osa-alueita sekä EU:n osuuden Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutin (EIT) toiminnasta.
EN C 375/82 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.10. Figure 3.2 shows the structure of Horizon 2020. The general objective is translated into three priorities (1. 
FI C 375/82 Euroopan unionin virallinen lehti 13.10.2016 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.10 Kuvassa 3.2 kuvataan Horisontti 2020 -ohjelman rakennetta. Yleistavoite jakautuu kolmeen painopisteeseen (1.
Excellent science, 2. 
Huipputason tiede, 2.
Industrial leadership and 3. 
Teollinen johtoasema ja 3.
Societal challenges). 
Yhteiskunnalliset haasteet).
These priorities are pursued through 14 ‘specific objectives’, complemented by broad lines of activities which provide their scientific and technological content. The general objective is also pursued through two specific objectives (‘Spreading excellence and widening participation’ and ‘Science with and for society’), while two additional organisations, the JRC and the EIT also contribute to the general objective and the priorities by following their own specific objectives. 
Näitä painopisteitä pyritään toteuttamaan 14 erityistavoitteen avulla. Lisäksi painopisteitä tuetaan laaja-alaisien toimien avulla, joiden yhteydessä määritetään tavoitteiden tieteellinen ja tekninen sisältö. Yleistavoitteen toteuttamiseen pyritään myös kahden erityistavoitteen avulla (”Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi osallistuminen” ja ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten”).
Horizon 2020 also includes additional research measures, such as ‘Fast-Track to Innovation’ to promote close-to-the-market innovation activities. 
Horisontti 2020 -ohjelmaan liittyy myös muita tutkimustoimenpiteitä, kuten nopeutetun innovoinnin väline, jonka tarkoituksena on edistää markkinaläheisiä innovaatiotoi-mia.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/83 Figure 3.2 — The structure of Horizon 2020 Source: European Court of Auditors. 
FI 13.10.2016 Euroopan unionin virallinen lehti C 375/83 Kuva 3.2 – Horisontti 2020 -ohjelman rakenne Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
This indicator has no direct link with Europe 2020 headline targets. 
Tällä indikaattorilla ei ole suoraa yhteyttä Eurooppa 2020 -yleistavoitteisiin.
The 3% indicator measures the input of funds in research and development. 
3.12 Kolmen prosentin tavoitetta koskeva indikaattori mittaa tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien varojen muodostamaa panosta.
It was not designed to measure output, results or impact. 
Sitä ei ole tarkoitettu mittaamaan tuotosta, tuloksia tai vaikutusta.
Horizon 2020 adds for the first time in legislation the requirement that private — as opposed to public — investment in research and development should account for two-thirds of the total (10). 
Horisontti 2020 -ohjelma lisää ensimmäistä kertaa lainsäädäntöön vaatimuksen, jonka mukaan yksityisten investointien osuuden tutkimuksesta ja kehittämisestä olisi oltava kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä julkisiin investointeihin suhteutettuna (10).
Against these targets, in 2014 total such investment across Europe was just over 2 % of GDP, with the private sector accounting for around 64 % of this. 
Näiden tavoitearvojen perusteella arvioituna tällaisten investointien osuus oli vuonna 2014 koko Euroopassa vain hieman yli kaksi prosenttia BKT:stä; yksityisen sektorin osuus investoinneista oli noin 64 prosenttia.
Comparable figures for the USA were 2,8 % in 2012, 3,5 % for Japan and 4,2 % for South Korea (for both countries in 2013). 
Vastaava osuus oli Yhdysvalloissa 2,8 prosenttia vuonna 2012. Vuonna 2013 vastaava osuus oli puolestaan Japanissa 3,5 prosenttia ja Etelä-Koreassa 4,2 prosenttia.
THE COMMISSION’S REPLIES 3.12. Whilst the 3 % R&D intensity indicator measures the input of funds in research and development, it also reflects the effectiveness of policy measures taken to stimulate a high quality science base in the Member States and to create better framework conditions for research and innovation in the private sector. 
KOMISSION VASTAUKSET 3.12 Tutkimuksen ja kehittämisen intensiteetin indikaattorilla (kolme prosenttia BKT:sta) mitataan tutkimukseen ja kehitykseen investoitujen varojen osuutta, ja lisäksi se ilmentää sellaisten poliittisten toimenpiteiden tehokkuutta, joiden avulla on pyritty parantamaan tiedeperustan laatua jäsenvaltioissa ja luomaan paremmat toimintapuitteet tutkimukselle ja innovoinnille yksityisellä sektorilla.
(9) Annex I of Regulation (EU) No 1291/2013. 
(9) Asetus (EU) N:o 1291/2013, liite I.
(10) Recital 3 of Regulation (EU) No 1291/2013. 
(10) Asetus (EU) N:o 1291/2013, johdanto-osan 3 kappale.
In March 2002, the Barcelona Council set the objective to increase the average research investment level from 1,9 % of GDP to 3 % of GDP, of which two thirds should be funded by the private sector. 
Maaliskuussa 2002 Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteen, jonka mukaan tutkimusalan keskimääräistä investointiastetta oli määrä korottaa 1,9 prosentin osuudesta kolmeen prosenttiin BKT:stä siten, että yksityinen sektori rahoittaa investoinneista kaksi kolmasosaa.
It was always expected that Member States would provide the bulk of funds in this area. 
Oletusarvona on aina ollut, että jäsenvaltiot maksavat suurimman osan tämän alan rahoituksesta.
In 2014, the first year of implementation, Horizon 2020 spending by the EU institutions represented just under 10 % of total public budgets for R&D. We noted in last year’s annual report that meeting all national targets for research and development would lead to a total investment of 2,6 % of GDP by 2020, some way below the 3 % target (11). of the European Union C 375/85 THE COMMISSION’S REPLIES 3.13. 
Ohjelman ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna (2014) EU:n toimielinten käyttämät Horisontti 2020 -ohjelman menot olivat hieman alle kymmenen prosenttia tutkimuksen ja kehittämisen julkisista kokonaismäärärahoista. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille viime vuoden vuosikertomuksessa, että jos kaikki tutkimusta ja kehittämistä koskevat kansalliset tavoitteet saavutettaisiin, kokonaisinvestoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen olisivat vuoteen 2020 mennessä 2,6 prosenttia BKT:stä, mikä jää jonkin verran alle asetetun kolmen prosentin tavoitteen (11).
In the area of research, as well as Horizon 2020, efforts are made to coordinate and improve Member States’ investment in research and innovation, and to develop framework conditions that allow private sector innovation to thrive (open innovation). 
KOMISSION VASTAUKSET 3.13 Tutkimuksen alalla sekä Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä pyritään koordinoimaan ja parantamaan jäsenvaltioiden tutkimus-ja innovaatioinvestointeja sekä kehittämään taustaehtoja, joiden avulla yksityisen sektorin innovaatiot (avoin innovointi) voivat menestyä.
This is crucial to making significant progress in closing the innovation divide between the European Union and its key competitors. 
Tämä on erittäin tärkeää, jotta voitaisiin merkittävästi kaventaa Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kilpailijoiden välistä innovaatiokuilua.
Increasing impact and excellent science through openness (open science) and a digital single market, embedding digital into the grand societal challenges, implementing the research, innovation and competitiveness dimension of the Energy Union, together with a forward-looking climate-change policy, and translating Europe’s strengths in science and technology into a leading global voice (open to the world) are also key objectives of research policy. 
Tutkimuspolitiikan keskeisiin tavoitteisiin kuuluvat myös vaikutusten ja huipputason tieteen lisääminen avoimuuden (avoin tiede) ja digitaalisten sisämarkkinoiden avulla, digitalisoinnin nivominen suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, energiaunionin tutkimus-, innovointi-ja kilpailukykyulottuvuuden täytäntöönpano yhdessä ennakoivan ilmastonmuutospolitiikan kanssa sekä EU:n tieteen ja teknologian vahvuuksiin perustuva johtava maailmanlaajuinen asema (avoinna maailmalle).
Research and innovation investments from the cohesion policy programmes for 2007-2013 also contributed to the progress towards the 3 % target. 
Koheesiopolitiikan vuosien 2007–2013 ohjelmista tutkimukseen ja innovointiin suunnatuilla investoinneilla edistettiin niin ikään kolmen prosentin tavoitteen saavuttamista.
This contribution is continued for the 2014-2020 programming period thanks to the thematic concentration of ERDF and will strengthen its impact and leverage thanks to the ‘Smart Specialisation’ ex ante conditionality for research and innovation. 
Tätä rahoitusta jatketaan ohjelmakaudella 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahaston temaattisen keskittämisen ansiosta, ja tutkimuksen ja innovoinnin älykästä erikoistumista koskeva ennakkoehto vahvistaa sen tehoa ja vipuvaikutusta.
The contribution of Horizon 2020 to the achievement of the Europe 2020 strategy is reinforced by the interaction with other actions at EU and national level. 3.14. 
Vuorovaikutus muiden EU:n ja kansallisen tason toimien kanssa vahvistaa Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.
The second Horizon 2020 performance indicator, on innovation, is a composite output indicator. 
3.14 Toinen innovointia koskeva Horisontti 2020 -ohjelman tulosindikaattori on tuotoksia koskeva yhdistelmäindikaattori.
It was initially developed for the Europe 2020 flagship initiative ‘Innovation Union’ (12). 
Se kehitettiin alun perin Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanketta ”Innovaatiounioni” (12) varten.
It captures information on four elements: patents, employment in knowledge-intensive activities, competitiveness of knowledge-intensive goods and services, and employment in fast-growing firms of innovative sectors. 
Indikaattori kattaa tiedot neljältä osa-alueelta: patentit, työllisyys tietointensiivisen toiminnan alalla, kilpailukyky tietointensiivisten tavaroiden ja palveluiden alalla ja työllisyys innovatiivisten alojen nopeasti kasvavissa yrityksissä.
The Composite Indicators Research Group (financed by the EU) has pointed to the fact that such indicators, based on sub-indicators with no common meaningful unit of measurement and with no obvious method for weighting, have pros and cons. 
EU:n rahoittama yhdistelmäindikaattorei-ta käsittelevä tutkimusryhmä (Composite Indicators Research Group) on painottanut, että tällaisilla indikaattoreilla, jotka perustuvat alaindikaattoreihin ja joilla ei ole mielekästä yhteistä mittayksikköä eikä ilmeistä painotusmenetelmää, on sekä myönteisiä että kielteisiä piirteitä.
In particular, while they illustrate the big picture, there is a risk that in isolation they can lead to simplistic policy conclusions; they should therefore be used in combination with the sub-indicators. 
Erityisesti silloin, kun indikaattorit ovat yleisluontoisia, riskinä on, että erikseen tarkasteltuina ne saattavat johtaa yksinkertaistaviin poliittisiin johtopäätöksiin. Indikaattoreita olisi näin ollen käytettävä yhdessä alaindikaattoreiden kanssa.
The Commission reported on this indicator and the sub-indicators in March 2016 (13). 
Komissio raportoi tästä indikaattorista ja alaindikaattoreista maaliskuussa 2016 (13).
(11) 2014 annual report, paragraph 3.17(b). 
(11) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdan 3.17 alakohta b.
(12) COM(2013) 624 final of 13 September 2013, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Measuring innovation output in Europe: towards a new indicator’. 
(12) COM(2013) 624 final, 13. syyskuuta 2013, komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ”Innovaatiotuotoksen mittaaminen Euroopassa: kohti uutta indikaattoria”.
(13) ‘Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016’ report. 
(13) Kertomus ”Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016”.
EN C 375/86 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.15. The innovation output indicator has the advantage that it focuses attention on establishing the right conditions for innovation and that it provides a measure for assessing progress in innovation at the level of the EU economy. However, it also has a number of shortcomings which limit its usefulness for monitoring the Horizon 2020 contribution towards the Europe 2020 strategy objectives: — the Commission has not yet set a quantified target to be reached by a defined date (14); THE COMMISSION’S REPLIES — the Commission has not translated it into national targets to reflect the individual situation of each Member State — as recommended by experts in the field for indicators measuring innovation (15). 
FI C 375/86 Euroopan unionin virallinen lehti 13.10.2016 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 3.15 Innovointia koskevan tuotosindikaattorin etuna on, että 3.15 se kiinnittää huomion innovointia edistävien olosuhteiden luomiselle ja tarjoaa mittauskeinon innovoinnin edistymisen arvioinnille EU:n talouden tasolla. Indikaattoriin liittyy kuitenkin myös joukko puutteita, jotka rajoittavat sen hyödyllisyyttä pyrittäessä seuraamaan Horisontti 2020 -ohjelman vaikutusta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa: KOMISSION VASTAUKSET — komissio ei ole vielä asettanut määrällisesti ilmaistua tavoitearvoa, joka olisi saavutettava tiettyyn ajankohtaan mennessä (14) — Jotta määrällisen tavoitteen avulla voitaisiin vaikuttaa päätöksentekoon ja vauhdittaa edistymistä, asetetun tavoitteen on oltava yhteisesti sovittu, sen on perustuttava näyttöön ja vertailuana-lyysiin ja sen on oltava helposti ymmärrettävä ja kommunikoi-tava.
This is more difficult to achieve in the case of composite indicators, such as the Innovation Output Indicator, as the summary scores in which they result are by nature abstract. 
Tätä on vaikeampi saavuttaa yhdistelmäindikaattorien, kuten innovaatiotuotosta mittaavan indikaattorin yhteydessä, sillä niiden tuloksena saatavat yhteispisteet ovat luonteeltaan abstrak-teja.
Therefore, composite indicators typically do not come with target levels. 
Tästä syystä yhdistelmäindikaattoreihin ei yleensä liity tavoitearvoja.
Another example of this is the Summary Index of the Innovation Union Scoreboard, which also does not have a target level, but still clearly has an impact on policymaking of Member States. 
Toinen esimerkki tästä on innovaatiounionin tulostaulun yhteenvetoindeksi, jolla ei myöskään ole tavoitetasoa mutta joka silti selvästi vaikuttaa jäsenvaltioiden päätöksentekoon.
Furthermore, the available time series for some of the component indicators are still too short to establish trend lines and identify a meaningful EU target level (the component on high-growth enterprise was based on a new Eurostat data collection). 
Lisäksi joidenkin osaindikaattoreiden yhteydessä käytettävissä olevat aikasarjat ovat edelleen liian lyhyitä, jotta voitaisiin muodostaa kehityskäyriä ja määrittää merkityksellisiä tavoiteta-soja EU:lle (kasvuyrityksiä koskeva komponentti perustui Eurostatin uuteen tiedonkeruutapaan).
In addition, setting an EU target level would require benchmarking against the performance non-EU countries, something not possible at the time the indicator was launched. — The Research intensity target is set by Member State, and the Innovation Output Indicator complements it by providing the policy picture on innovation output. 
EU:n tavoitetason asettaminen edellyttäisi myös vertailua Euroopan unionin ulkopuolisten maiden tuloksellisuuteen. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista indikaattorin käyttöönottohetkellä. — Jäsenvaltio asettaa tutkimusintensiteettiä koskevan tavoitteen, ja innovaatiotuotosta mittaava indikaattori täydentää sitä tarjoamalla poliittisen kokonaiskuvan innovaatiotuotoksesta.
3.15. (14) The DG for Research and Innovation (RTD) 2015 management plan states that the target is ‘to be defined at a later stage, based on country-specific progress of Member States with respect to the whole of the indicator and its four components’, p. 
(14) Vuotta 2015 koskevassa tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston hallintosuunnitelmassa (s. 6) todetaan, että tavoitearvo määritetään myöhemmin käyttäen perustana jäsenvaltioiden maakohtaista edistymistä koko indikaattorin ja sen neljän osatekijän osalta.
(15) Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy. 
(15) Elements for the setting-up of headline indicators for innovation in support of the Europe 2020 strategy.
Report of the High Level Panel on the measurement of ‘Innovation’. 
Report of the High Level Panel on the measurement of ”Innovation” (Innovoinnin alan yleisindikaattoreiden määrittämiseen liittyvät osatekijät Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä).
Brussels, 30 September 2010: ‘The properties are: 7. 
Korkean tason paneelin raportti ”Innovoinnin” mittaamisesta), Bryssel, 30. syyskuuta 2010: The properties are: 7.
Decomposable. 
Decomposable.
The indicators and possible targets should be translatable (in a non-mechanical way) into targets for the different Member States’, p. 
The indicators and possible targets should be translatable (in a non-mechanical way) into targets for the different Member States (Indikaattorit olisi voitava hajauttaa ja niihin mahdollisesti liittyvät tavoitearvot olisi voitava muuntaa (ei-mekaanisesti) eri jäsenvaltioita koskeviksi tavoitearvoiksi), s.
However, although they are a useful indication of the generic relationship between Horizon 2020 and the Europe 2020 strategy, they are not further translated at lower levels into more specific and operational links that could serve as the basis for monitoring and reporting the contribution of Horizon 2020 to the individual flagship initiatives and thus the Europe 2020 strategy. 
Ne muodostavat hyödyllisen osoittimen Horisontti 2020 -ohjelman ja Eurooppa 2020 -strategian välisestä yleisestä suhteesta.
The links between the Commission’s 10 political priorities and Europe 2020/Horizon 2020 need further clarification 3.18. In 2013, the regulation establishing Horizon 2020 set priorities, general and specific objectives for the period 2014-2020. 
Komission kymmenen poliittisen painopisteen ja Eurooppa 2020:n / Horisontti 2020:n välisiä yhteyksiä on tarpeen edelleen selventää 3.18 Vuonna 2013 Horisontti 2020 -ohjelman perustamisasetuksessa asetettiin painopisteet ja yleiset sekä erityiset tavoitteet ohjelmakaudelle 2014–2020.
These priorities and objectives were designed to be aligned with, and to contribute to, the Europe 2020 strategy (16). 
Nämä painopisteet ja tavoitteet oli määrä mukauttaa ja niiden avulla oli määrä edistää Eurooppa 2020 -strategiaa (16).