natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Commission executive agencies, public-public partnerships between the EU and Member States, public-private partnerships with industry, the European Investment Bank and the European Institute of Innovation and Technology (EIT). Figure 1 - Horizon 2020 architecture Horizon 2020 Specific objective 1: Spreading excellence and widening participation 12 European Research Council Research infrastructure Future and emerging technologies Marie Skłodowska-Curie actions Pillar I: Excellent science Health Food Energy Transport Climate Inclusive society Security Pillar III: Societal challenges Leadership in enabling and industrial technologies (LEIT) Access to risk finance Innovation in SMEs Pillar II: Industrial l e a de rs hi p Specific objective 2: Science with and for society EIT JRC Source: ECA. 
Kaavio 1 – Horisontti 2020 -puiteohjelman rakenne Horisontti 2020 -puiteohjelma Erityistavoite 1: Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi osallistuminen Erityistavoite 2: Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten Euratom Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 12 Euroopan tutkimusneuvosto Tutkimusinfrastruktuurit Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat Marie Skłodowska-Curie toimet Ensimmäinen pilari: Huipputason tiede Terveys Elintarvikkeet Energia Liikenne Ilmasto Osallistava yhteiskunta Turvallisuus Kolmas pilari: Yhteiskunnalliset haasteet Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa Riskirahoituksen saatavuus Innovointi pk-yrityksissä Toinen pilari: Teollisuuden johtoasema Euroopan teknologiainstituutti (EIT) YTK 3 Komission toimeenpanovirastot, EU:n ja jäsenvaltioiden väliset julkisen sektorin sisäiset kumppanuudet, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet elinkeinoelämän kanssa, Euroopan investointipankki ja Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutti (EIT).
A history of EU research and innovation funding 5. 
EU:n tutkimus-ja innovointirahoituksen historiaa 5.
European funding for research activities began under the first Community treaties and was extended in 1983 with the establishment of the “first Community framework programme for research” (FP1). 6. 
Tutkimustoiminnan eurooppalainen rahoitus aloitettiin ensimmäisillä yhteisön perustamissopimuksilla ja sitä jatkettiin vuonna 1983 yhteisön ensimmäisellä tutkimuksen puiteohjelmalla (ensimmäinen puiteohjelma) 6.
Since then, successive framework programmes have become a major part of research cooperation in Europe, growing progressively in size, scope and ambition. 
Sen jälkeen toisiaan seuranneista puiteohjelmista on tullut merkittävä osa eurooppalaista tutkimusyhteistyötä, ja niiden koko, laajuus ja kunnianhimoisuus ovat kasvaneet asteittain.
Figure 2 shows the evolution of European research funding since the first programme. 
Kaaviossa 2 esitetään eurooppalaisen tutkimusrahoituksen kehitys ensimmäisen ohjelman jälkeen.
Figure 2 - Evolution of research funding 1984-2020 13 80.0 70.0 60.0 50.0 40.0 30.0 20.0 10.0 0.0 Budget (billion euro) Source: ECA. 
Kaavio 2 – Tutkimusrahoituksen kehitys 1984–2020 13 80,0 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Määrärahat (miljardia euroa) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
7. 
14 7.
As the eighth programme, Horizon 2020 is an important implementing tool for the Innovation Union, one of seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy4. 
Kahdeksantena ohjelmana Horisontti 2020 -puiteohjelma on tärkeä innovaatiounionin täytäntöönpanoväline ja yksi Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta4.
Horizon 2020 combines all research and innovation funding previously provided through the Seventh Framework Programme (FP7), the innovation-related activities of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) and the European Institute of Innovation and Technology (EIT). 
Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kootaan yhteen koko tutkimus-ja innovaatiorahoitus, jota aiemmin annettiin seitsemännen puiteohjelman, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) innovointiin liittyvien toimintojen sekä Euroopan innovaatio-ja teknologiainstituutin (EIT) kautta.
Summary of the most recent simplification initiatives 8. 
Tiivistelmä viimeisimmistä yksinkertaistamisaloitteista 8.
The simplification of EU research and innovation funding has been on the agenda for many years, with industry, academia and researchers across Europe seeking simpler 4 http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index.cfm 14 administrative rules, better communication with the European Commission, legal certainty and consistency. 
EU:n tutkimus-ja innovointirahoituksen yksinkertaistaminen on ollut asialistalla monia vuosia, ja elinkeinoelämä, tiedeyhteisö ja tutkijat kautta Euroopan kaipaavat yksinkertaisempia hallintosääntöjä, parempaa viestintää Euroopan komission kanssa, oikeusvarmuutta ja johdonmukaisuutta.
The Commission has been criticised for its unclear guidance to beneficiaries, lengthy time to grant, complex funding rules and ineffective grant management procedures. 
Komissiota on arvosteltu sen edunsaajille antamien ohjeiden epäselvyydestä, pitkistä käsittelyajoista, monimutkaisista rahoitussäännöistä ja tehottomista avustusten hallinnointimenettelyistä.
The European Commission proposed changes designed to simplify the rules governing EU research and innovation funding. 
Euroopan komissio ehdotti muutoksia, joilla pyrittiin yksinkertaistamaan EU:n tutkimus-ja innovointirahoitusta koskevia sääntöjä.
These changes included: establishing a single set of rules, harmonising the grant management processes and streamlining the supporting IT systems, reducing the number of programmes, increasing coherence and clarity of rules, setting clearer priority objectives and indicators, providing more coherent cost-eligibility rules, simplifying forms of grants and reduced times to grant and pay (see Figure 3). Figure 3 – Principal Horizon 2020 simplification measures Singleset of rules No-negotiation approach Horizon 2020 New cost reimbursement structure New programming cycle New structure and focus Electronic grant management Streamlined controls and audits Source: ECA. 
Näitä muutoksia olivat muun muassa yhden yhteisen säännöstön käyttöönotto, avustusten hallinnointiprosessien yhdenmukaistaminen ja niitä tukevien tietotekniikkajärjestelmien virtaviivaistaminen, ohjelmien määrän vähentäminen, sääntöjen johdonmukaisuuden ja selkeyden parantaminen, selvempien ensisijaisten tavoitteiden ja indikaattorien asettaminen, johdonmukaisempien kustannusten tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen antaminen, avustusmuotojen yksinkertaistaminen sekä käsittely-ja maksuaikojen lyhentäminen (ks. kaavio 3). http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index.cfm.
See recital 20 to Regulation No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 - the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020" (2014–2020) (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
104). 5 
104), johdanto-osan 20 kappale. 4 5
This special report is the latest in a series of ECA publications concentrating on the Framework Programme for research and innovation. 
Tämä erityiskertomus on tuorein julkaisu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen julkaisusarjassa, jossa keskitytään tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan.
This includes a forward-looking briefing paper “A contribution to simplification of EU research programme beyond Horizon 2020” published in March 2018. 
Sarjaan sisältyy maaliskuussa 2018 julkaistu tulevaisuuteen suuntautuva aihekohtainen katsaus ”EU:n tutkimusohjelman yksinkertaistaminen Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkeen”.
The ECA decided to carry out this audit in time for the preparation of the next innovation and research Framework Programme. 
Tilintarkastustuomioistuin päätti suorittaa tämän tarkastuksen ajoissa seuraavan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman laatimista varten.
In this audit, we asked “Have the Horizon 2020 simplification measures taken by the Commission been effective in reducing the administrative burden of beneficiaries?”. 
Tarkastuksessa asetettiin kysymys ”Ovatko komission toteuttamat Horisontti 2020 -puiteohjelman yksinkertaistamistoimenpiteet vähentäneet tehokkaasti edunsaajien hallinnollista rasitusta?”
To answer this question, we examined whether the Commission’s measures were designed on the basis of previous evaluations and feedback from stakeholders. 
Vastatakseen tähän kysymykseen tilintarkastustuomioistuin tutki, suunniteltiinko komission toimenpiteet aikaisempien arviointien ja sidosryhmien antamien palautteen perusteella.
We surveyed beneficiaries of the Horizon 2020 programme to assess the positive and negative impact of those measures. 
Horisontti 2020 -puiteohjelman edunsaajien keskuudessa suoritettiin kyselytutkimus näiden toimenpiteiden myönteisten ja kielteisten vaikutusten arvioimiseksi.
Approach 13. 
16 Tarkastustapa 13.
We examined information from a wide range of sources: (a) We reviewed and analysed legal bases, guidelines, evaluation and monitoring reports, position papers and other documentation with a bearing on simplification; (b) We discussed the simplification measures with the relevant Commission departments6 and representatives of three umbrella organisations7; we also attended a meeting of the national contact points and a stakeholders’ meeting organised by the Common Support Centre. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki monista erilaisista lähteistä saatuja tietoja: a) Se tutki ja analysoi oikeusperustoja, suuntaviivoja, arviointi-ja seurantakertomuksia, kannanottoja ja muita yksinkertaistamista koskevia asiakirjoja. b) Tilintarkastustuomioistuin keskusteli yksinkertaistamistoimenpiteistä asianomaisten komission yksiköiden6 ja kolmen kattojärjestön7 edustajien kanssa; se osallistui myös kansallisten yhteyspisteiden kokoukseen sekä yhteisen tukikeskuksen järjestämään sidosryhmien kokoukseen.
In February 2018 we sent an online survey to 32 918 contacts from 20 797 organisations granted Horizon 2020 funding. 
Helmikuussa 2018 tilintarkastustuomioistuin lähetti verkkopohjaisen kyselyn 32 918 yhteyshenkilölle, jotka edustivat 20 797:ää Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitusta saanutta organisaatiota.
The survey covered the period from the start of DG RTD, DG CNECT and REA. 
Kyselytutkimus kattoi ajanjakson ohjelman alusta vuonna 2014 tammikuuhun 2018 ja sisälsi 59 kysymystä.
We asked the beneficiaries for their views on the effectiveness of the simplification measures, including, where applicable, how the programme compared with FP7. 
Edunsaajilta kysyttiin heidän näkemyksistään yksinkertaistamistoimien vaikuttavuudesta sekä soveltuvin osin siitä, millainen ohjelma oli seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna.
We received 3 598 replies. 
Vastauksia saatiin 3 598.
To obtain more detailed information to support the survey results, we conducted meetings with eight final beneficiaries (two SMEs, two universities, one large private enterprise and three RTOs). 
Tarkempien tietojen hankkimiseksi kyselytutkimuksen tulosten tueksi järjestettiin kokouksia kahdeksan lopullisten edunsaajan kanssa (kaksi pk-yritystä, kaksi yliopistoa, yksi suuri yksityinen yritys ja kolme tutkimus-ja teknologiaorganisaatiota).
OBSERVATIONS The Commission drew on its experience of previous programmes to identify which simplification measures were needed 15. 
17 HUOMAUTUKSET Komissio hyödynsi kokemustaan aiemmista ohjelmista määrittääkseen, mitä yksinkertaistamistoimia tarvittiin 15.
It is important, when preparing a new Framework Programme, to make a thorough analysis and evaluation of the predecessor programmes. 
Uutta puiteohjelmaa laadittaessa on tärkeää analysoida ja arvioida perusteellisesti aikaisempia ohjelmia.
The Commission should evaluate whether policies and spending activities are fit for purpose and have delivered the desired changes to European business and citizens. 
Komission olisi arvioitava, vastaavatko toimintapolitiikat ja rahoitustoimet tarkoitustaan ja onko niillä saatu aikaan halutut muutokset Euroopan yrityksille ja kansalaisille.
The results of the evaluation should help the Commission to decide whether EU actions can be continued unchanged or need modification. 
Arvioinnin tulosten on tarkoitus auttaa komissiota päättämään, voivatko EU:n toimet jatkua entisellään vai edellyttävätkö ne muutoksia.
The legal base for FP7 required the Commission to continually and systematically monitor implementation of the Programme8. 
Seitsemännen puiteohjelman oikeusperustassa edellytettiin komission seuraavan jatkuvasti ja järjestelmällisesti ohjelman toteuttamista8.
We found that the Commission had prepared annual monitoring reports during the implementation of FP7 in which it regularly analysed, in detail, participation patterns, implementation issues and the situation with regard to the simplification process. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio oli laatinut seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon aikana vuotuisia seurantakertomuksia, joissa se analysoi säännöllisesti ja tarkasti osallistumismalleja, täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja tilannetta yksinkertaistamisprosessin suhteen.
In line with the interinstitutional agreement on better law-making9, the Commission also sought feedback from key stakeholders via a range of consultation channels (see Box 1). 
Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen9 mukaisesti komissio myös hankki palautetta keskeisiltä sidosryhmiltä useiden kuulemiskanavien kautta (ks. laatikko 1).
The Commission summarised stakeholders’ input to a wide public consultation in its “Green Paper on a Common Strategic Framework for EU Research and Innovation Funding”. 
Komissio esitti yhteenvedon sidosryhmien laajassa julkisessa kuulemisessa antamasta palautteesta vihreässä kirjassa ”Yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus-ja innovointirahoitukselle”.
The green paper identified simplification as a “top priority in order to make EU research and innovation funding generate more impact and be more attractive to participants”10. 
8 9 18 tekijäksi, jotta EU:n tutkimus-ja innovointirahoituksella voidaan saada aikaan enemmän vaikutusta ja se voidaan tehdä osallistujien kannalta houkuttelevammaksi10.
In the impact assessment accompanying the Horizon 2020 set of legislative proposals11, the Commission defined the need for further simplification in research and innovation funding, set specific and operational objectives for the next programming period, analysed four policy options and eventually proposed Horizon 2020 as the most appropriate option to achieve the objectives set. 
Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin liittyvässä vaikutustenarvioinnissa11 komissio määritteli tutkimus-ja innovointirahoituksen lisäyksinkertaistamisen tarpeen, asetti erityisiä ja toiminnallisia tavoitteita seuraavalle ohjelmakaudelle, analysoi neljä toimintapoliittista vaihtoehtoa ja ehdotti lopulta Horisontti 2020 -puiteohjelmaa sopivimpana vaihtoehtona asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
We conclude that the simplification measures undertaken by the European Commission in Horizon 2020 are the result of an analysis of previous framework programmes, in particular its immediate predecessor FP7. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että Euroopan komission Horisontti 2020 -puiteohjelmassa toteuttamat yksinkertaistamistoimenpiteet perustuvat aiempien puiteohjelmien, erityisesti sitä edeltäneen seitsemännen puiteohjelman, analysointiin.
Box 1 - Consultations with stakeholders and interested parties in preparation for Horizon 2020 • FP6 ex-post evaluation, February 2009; • FP7 interim evaluation, November 2010; • Public consultation on Green Paper describing the Common Strategic Framework for Research and Innovation, June 2011; • Public consultation on the successor to the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP), November 2011; • CIP: interim and final evaluations, ex-ante evaluations and impact assessment studies for the ICT-PSP, IEE and innovation-related parts of the Entrepreneurship and Innovation Programme; 9 10 2003/C 321/01 in force until 12/04/2016 and replaced by 32016Q0512(01) (OJ L 123, 12.5.2016). 
Laatikko 1 – Sidosryhmien ja muiden kiinnostuneiden osapuolien kuulemiset Horisontti 2020 -puiteohjelman laatimisen yhteydessä • Kuudennen puiteohjelman jälkiarviointi, helmikuu 2009 • Seitsemännen puiteohjelman väliarviointi, marraskuu 2010 • Julkinen kuuleminen vihreästä kirjasta ”Yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus-ja innovointirahoitukselle”, kesäkuu 2011 • Julkinen kuuleminen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP) seuraajaohjelmasta, marraskuu 2011 • CIP-ohjelma: väli-ja loppuarvioinnit, ennakkoarvioinnit ja vaikutustenarviointitutkimukset tietoja viestintäteknologiapolitiikan tukiohjelmasta, Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelmasta ja innovaatioihin liittyvistä yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman osista • Laajat sidosryhmäkonferenssit CIP-ohjelman seuraajasta (tammikuu 2011) ja yhteisestä strategiakehyksestä (kesäkuu 2011) • Asiantuntijoiden paneelikeskustelut ja sidosryhmäkonferenssit muun muassa Euroopan tutkimusneuvostosta, Marie Curie -toimista ja EIT:stä 10 Euroopan komissio, “Vihreä kirja – Yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus-ja innovointirahoitukselle”, kesäkuu 2011.
11 SEC(2011) 1427 final of 30.11.2011. 
11 SEC(2011) 1427 final, 30.11.2011.
18 • Large stakeholder conferences on the successor to the CIP (January 2011) and the Common Strategic Framework (June 2011); • Expert panels and stakeholder conferences on the European Research Council, Marie Curie, EIT, etc.; • EU Presidencies: Lund conference on the future of EU research (Sweden, July 2009); FP7 interim evaluation conference (Hungary, February 2011); • Wide range of position papers on future EU research and innovation funding during EU budget preparations; • Thematic stakeholder consultations: ICT, transport, health, biotechnology, space; • Discussions with representatives of national administrations (CIP Joint Management Committees meeting, meetings of EIP Management Committee). 
19 • EU:n puheenjohtajavaltiot: Lundissa järjestetty konferenssi EU:n tutkimuksen tulevaisuudesta (Ruotsi, heinäkuu 2009); seitsemännen puiteohjelman väliarviointikonferenssi (Unkari, helmikuu 2011) • Useita erilaisia kannanottoja EU:n tulevasta tutkimus-ja innovointirahoituksesta EU:n talousarvion valmistelun yhteydessä • Aihekohtaiset sidosryhmien kuulemiset: tietoja viestintätekniikka, liikenne, terveys, biotekniikka, avaruus • Keskustelut kansallisten hallintojen edustajien kanssa (CIP-ohjelman yhteisten hallintokomiteoiden kokous, yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman hallintokomitean kokoukset).
The main changes to achieve simplification were through design, organisation and supporting tools The Common Support Centre is a major step towards coherent implementation of Horizon 2020 21. 
Tärkeimmät muutokset yksinkertaistamisen aikaansaamiseksi tehtiin suunnittelun, organisoinnin ja tukivälineiden avulla Yhteinen tukikeskus on merkittävä askel kohti Horisontti 2020 -puiteohjelman yhdenmukaista täytäntöönpanoa 21.
Programme management is defined as the centralised coordinated management of a programme to achieve the programme’s strategic objectives and benefits12. 
Ohjelman hallinnointi määritellään ohjelman keskitetyksi koordinoiduksi hallinnoinniksi, jolla pyritään saavuttamaan ohjelman strategiset tavoitteet ja hyödyt12.
The shared services concept is one way to gain such centralised coordinated management. 
Yhteisten palvelujen malli on yksi tapa saada aikaan tällainen keskitetty koordinoitu hallinnointi.
In our special report on FP713 we criticised the Commission’s management and found that the Research Clearing Committee, established by the managing Directorates-general to enhance legal certainty and equal treatment of beneficiaries, failed to identify all divergent practices in FP7 implementation. 
Seitsemättä puiteohjelmaan käsittelevässä erityiskertomuksessa13 tilintarkastustuomioistuin arvosteli komission hallinnointia ja katsoi, että tutkimuksesta vastaava selvityskomitea, jonka hallinnoinnista vastaavat pääosastot perustivat oikeusvarmuuden lisäämiseksi ja edunsaajien yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi, ei havainnut kaikkia eroavia käytäntöjä seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanossa.
Project management Institute, “A Guide to the Project Management Body of Knowledge (PMBOK Guide)”, Fourth edition. 
Keskittämällä Project management Institute, ”A Guide to the Project Management Body of Knowledge (PMBOK Guide)”, neljäs painos.
Special Report No 2/2013 “Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research?”. 
Erityiskertomus nro 2/2013 ”Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?”
By centralising horizontal support services in research and innovation, the CSC ensures that all bodies in the Research and Innovation family (Commission DGs, executive agencies and joint undertakings) apply the Horizon 2020 legislation in a coherent manner. 
20 tutkimuksen ja innovoinnin horisontaaliset tukipalvelut yhteinen tukikeskus varmistaa, että kaikki tutkimus-ja innovointiperheen elimet (komission pääosastot, toimeenpanovirastot ja yhteisyritykset) soveltavat Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevaa lainsäädäntöä johdonmukaisesti.
The CSC’s tasks are presented in Figure 4. 
Yhteisen tukikeskuksen tehtävät esitetään kaaviossa 4.
The Commission put in place a variety of tools to facilitate participation in Horizon 2020, increase awareness and strengthen consistent application of its rules. 
Komissio otti käyttöön useita erilaisia välineitä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osallistumisen helpottamiseksi, tietoisuuden lisäämiseksi ja sääntöjensä yhdenmukaisen soveltamisen vahvistamiseksi.
Some of these tools, such as the Participant Portal, the Annotated Model Grant Agreement (AMGA), the Horizon 2020 online manual and FAQs, fall under the direct responsibility of the CSC; others, such as the National Contact Points (NCPs), are for the Member States to appoint. 
Jotkin näistä välineistä, kuten osallistujaportaali, selitetty avustussopimusmalli, Horizon 2020 online manual -verkko-opas ja ”usein kysyttyä” -sivut, ovat suoraan yhteisen tukikeskuksen vastuulla; muut, kuten kansalliset yhteyspisteet, kuuluvat jäsenvaltioiden päätösvaltaan.
The Research Enquiry Service and IT Helpdesk are mainly run by the Research Executive Agency (REA) and 
RES-palvelua ja IT-tukipalvelua hoitavat lähinnä tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) ja tietotekniikan pääosasto.
20 DG DIGIT respectively. The CSC only provides the second-level helpdesks for the subjects under its responsibility. 
Yhteinen tukikeskus tarjoaa toisen tason tukipalveluja vastuualueelleen kuuluvien aiheiden osalta.
We asked the beneficiaries we surveyed whether they were satisfied with the support tools. 
Kyselytutkimuksessa edunsaajilta kysyttiin, olivatko he tyytyväisiä tukivälineisiin.
Overall, respondents showed a high level of satisfaction, ranging from 45 % of respondents considering the Enterprise Europe Network to be fit for purpose, up to 86 % for the Participant Portal (see Figure 5). 
Kokonaisuutena vastaajien tyytyväisyys oli suurta: 45 prosenttia vastaajista piti Yritys– Eurooppa-verkostoa tarkoituksenmukaisena, ja osallistujaportaalin osalta tämä osuus oli jopa 86 prosenttia (ks. kaavio 5).