natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission’s examination for the approval of projects proved to be too lenient: — projects were approved before they were entirely ready, as indicated by the fact that budgets were overrun and implementation deadlines were missed. Even where it was informed of this problem, the Commission approved them nonetheless, (3) Article 26(3) of Regulation (EC) No 1260/1999; the time limit is three months if the EIB has to be consulted. 
Komissio on ollut liian joustava tiettyjä hankkeita hyväksyessään: — Hyväksytyksi tuli hankkeita, jotka eivät olleet riittävän hyvin valmisteltuja, mitä kuvastaa hankebudjettien ja toteuttamis-aikataulujen ylittyminen. Komissio hyväksyi hankkeet silloinkin, kun se oli tietoinen mainitusta ongelmasta. (3) Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 3 kohta.
(4) In this connection, see also paragraphs 22-24. 
(4) Tältä osin ks. myös kohdat 22–24.
1.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 81/9 — some projects, on the other hand, were almost completed by the date they were submitted. 
1.4.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/9 — Tietyt hankkeet oli sitä vastoin jo saatettu lähes päätökseen, kun ne esitettiin komissiolle.
For some productive projects, the projects were close to physical completion by the date on which the application file was sent to the Commission (although this was ahead of the closure of the accounts). In such circumstances the project could no longer be modified and the Commission could only either approve or refuse the application, — in the case of productive investments, application of the principles relating to justification of public intervention was only rarely verified. 
Tällöin hankkeeseen ei voida enää tehdä muutoksia, joten komissio pystyy ainoastaan joko hyväksymään tai hylkäämään sen. — Julkisen tukitoimenpiteen toteuttamisperusteiden soveltaminen on tuottavien investointien kohdalla tarkastettu vain harvoissa tapauksissa eivätkä markkinahäiriöiden ehkäisemiseen ja nollavaikutusten osarahoittamisen estämiseen tähtäävät kriteerit ole olleet keskeisessä asemassa rahoituspäätösten yhteydessä. — Jotkin suurhankkeet eivät täytä kriteeriä, jonka mukaan suurhanke on taloudellisesti yhtenäisten toimien kokonaisuus, jolla on täsmällinen tekninen tehtävä ja selvästi eriytetyt tavoitteet (ks. kohta 3).
A number of ERDF projects that were adopted as major projects were in fact made up by combining a number of separate individual projects. 
Suurhankkeina hyväksyttyjä EAKR:n hankkeita on käytännössä muodostettu yhdistämällä useita yksittäisiä hankkeita.
This is important in view of the fact that submission of an application for a major project grants the de facto right to benefit from extended application of the ‘n + 2 rule’ while the project is being examined, which may take a considerable amount of time (1). 
Tämä on olennaista, sillä esitettäessä suurhanketta koskeva rahoituspyyntö voidaan itse asiassa hyötyä ”n+2”-säännön soveltamisen jatkumisesta hankkeen käsittelyn ajan, mikä voi kestää huomattavan pitkään (1).
The cost-benefit analysis: varying quality of applications 21. 
Kustannus-hyötyanalyysejä sovellettiin epäyhtenäisesti 21.
The cost-benefit analysis required by the legislation, in order to substantiate applications for assistance, is the main tool at the Commission’s disposal for its decision to grant Community financing or not. 
Kustannus-hyötyanalyysi, jota edellytetään lainsäädännössä tukihakemusten tueksi, on komission pääasiallinen väline sen päättäessä yhteisön rahoituksen myöntämisestä tai epäämisestä.
Its satisfactory application is essential to evaluate the quality of the projects submitted. 
Analyysin tyydyttävä hyödyntäminen on olennaista esitettyjen hankkeiden laadun arvioinnin kannalta.
Its objective is to compare the resources deployed with the socioeconomic benefits which may be obtained in the medium term from the proposed action (2). 
Analyysissä verrataan keskenään käyttöön asetettavia resursseja ja esitetyistä toimista keskipitkällä aikavälillä saatavaa sosioekonomista hyötyä (2).
The Commission may ask for the analysis submitted in support of the application to be revised or expanded, or may itself carry out an appraisal of the project, seeking the views of independent experts, where necessary, and the assistance of the EIB. 
Komissio voi pyytää tarkistamaan tai kehittämään analyysiä tai laatia itse hanketta koskevan arvioinnin, pyytäen tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden lausuntoa tai Euroopan investointipankin apua.
Despite publication by the Commission of a Guide to the cost-benefit analysis of major projects (see paragraph 17), great disparity was noted in the quality of the financial and economic analyses presented by the promoters. 
Komissio on julkaissut suurhankkeita koskeviin kustannus-hyötyanalyyseihin sovellettavat ohjeet (ks. kohta 17), mutta siitä huolimatta hankkeiden vetäjien esittämissä rahoitus-ja talousanalyyseissä oli havaittavissa suuria laadullisia eroavaisuuksia.
(1) This rule provides for the automatic decommitment of commitments that have not been settled within two years of the date on which the corresponding appropriations were entered in the Community budget. It constitutes an incentive to rapid implementation of the projects. 
(1) Säännön mukaan maksusitoumukset peruuntuvat ilman eri toimenpiteitä, jos niihin liittyviä maksuja ei ole suoritettu kahden vuoden kuluessa siitä, kun asianomaiset määrärahat otettiin yhteisön talousarvioon.
(2) Article 26(1) of Regulation (EEC) No 4253/88, as modified by Regulation (EEC) No 2082/93 for ERDF projects from the 1994-1999 period, Articles 25 and 26 of Regulation (EC) No 1260/1999 for ERDF projects from 2000-2006. 
(2) Kauden 1994–1999 EAKR-hankkeiden osalta asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2082/93, 26 artiklan 1 kohta; kauden 2000–2006 EAKR-hankkeiden osalta asetuksen (EY) N:o 1260/1999 25 ja 26 artikla.
Article 10 of Regulation (EC) No 1164/94 and Regulation (EC) No 1264/1999 for Cohesion Fund projects from 1994-1999 and 2000-2006 respectively. 
Koheesiorahaston kauden 1994–1999 hankkeiden osalta asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artikla ja kauden 2000–2006 osalta asetuksen (EY) N:o 1264/1999 10 artikla.
The Commission takes an equivocal attitude to this. 
Komissiolla ei ole tältä osin yksiselitteistä lähestymistapaa.
In some cases it tolerates numerous weaknesses and approves projects without requiring further details, while in other cases it suspends approval until it has received essential items of financial information. 
Joissakin tapauksissa se suvaitsee suuren määrän puutteita ja antaa hyväksynnän hankkeille vaatimatta lisäselvityksiä. Joissakin tapauksissa se taas lykkää hyväksymistä, kunnes saa tarvitsemansa rahoitusanalyysiin liittyvät tiedot.
The Court’s audit has brought to light the following shortcomings and inconsistencies which impair the appraisal of the projects: — inadequate information to assess the soundness of the analysis carried out; for a number of projects the financial and economic analyses are nothing more than a statement of the investment amount, costs and revenue, with no breakdown of these figures; for other projects only the results of the analyses are presented, — missing components: in some cases the economic analysis and the cost-benefit report are missing; the contents of the risk and sensitivity analyses are often incomplete; rates and time horizons are not specified (see Annex II); direct environmental impacts are simply described or referred to without being assigned a financial value, or only a partial value. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kyettiin yksilöimään seuraavat hankkeiden arviointia heikentävät puutteet tai epäyhtenäisyydet: — tiedot eivät riitä suoritetun analyysin perusteellisuuden arviointiin: joidenkin hankkeiden kohdalla rahoitus-ja talousanalyyseissä esitetään pelkästään investoinnin sekä kustannusten ja tuottojen määrät erittelemättöminä; joidenkin hankkeiden kohdalla esitetään puolestaan ainoastaan analyysien tulokset — osatekijöitä puuttuu: talousanalyysiä tai kustannus-hyötyanalyysiä ei ole kaikissa tapauksissa suoritettu; riskianalyysin ja herkkyysanalyysin sisältö on usein puutteellinen; määriä ja aikajänteitä ei ole yksilöity (ks.
In the case of a number of major transport infrastructure projects that form part of wider projects, no overview of the entire project is provided although this is necessary for evaluation of the part presented for cofinancing (see Box 3). 
Liite II); välittömät ympäristövaikutukset on pelkästään kuvailtu tai mainittu, mutta niitä ei ole arvioitu rahallisesti tai ne on arvioitu vain osittain; tiettyjen, laajempien hankkeiden osana toteutettavien liikennealan infrastruktuureja koskevien suurhankkeiden kohdalla ei anneta yleiskuvausta koko hankkeesta, vaikka se on välttämätön arvioitaessa osuutta, jolle on haettu osarahoitusta (ks. laatikko 3); suurten teollisuushankkeiden kohdalla tulos-ja vaikutusindikaattoreiden määrällinen ilmaiseminen on harvinaista työllisyysalaa lukuun ottamatta (välitön ja välillinen työpaikkojen luominen, työllisyyden ylläpito) — käytännöt ovat ristiriitaisia tai virheellisiä: sekä julkisiin infrastruktuurihankkeisiin että tuottaviin investointeihin sovelletaan jopa saman jäsenvaltion sisällä erilaisia taloudellisiin tunnuslukuihin ja sosioekonomisiin lukuihin perustuvia dis-konttokorkoja (ks.
Box 3 In the case of the construction of a cross-border tunnel, the application, as a major project, was submitted by one of the two Member States involved. 
Laatikko 3 Eräs jäsenvaltio esitti suurhanketta koskevan tukipyynnön, joka koski sen sekä erään toisen jäsenvaltion välisen rajan halki kulkevan tunnelin rakentamista.
An overview of the entire tunnel project would have been useful for an evaluation of the applicant Member State’s section. 
Koko tunnelihanketta koskeva yleiskatsaus olisi ollut hyödyllinen tukipyynnön esittäneen jäsenvaltion osuuden arvioimiseksi.
The same applies to the cross-border motorways. 
Sama koskee rajojen läpi kulkevia moottoriteitä.
For the national motorways and railways a separate economic analysis was made in many cases for each phase, with each phase constituting a major project, but there was no overall economic analysis. 
Kansallisten moottoriteiden tai rautateiden kohdalla ilmenee säännöllisesti, että toteutetaan vain osuuskohtainen talousanalyysi (jokainen osuus muodostaa suurhankkeen) eikä lainkaan kaikki osuudet kattavaa yleistä talousanalyysiä.
C 81/10 EN Official Journal of the European Union 1.4.2008 Generally speaking, the quality of the analyses is weaker in the case of major productive investment projects. 
C 81/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 1.4.2008 Tarkastuksessa pantiin merkille, että tuottavien suurhankkeiden analyysit ovat yleensä laadultaan muita heikompia.
The poor quality of the analyses accompanying the aid applications shows that, in the examination phase, the Commission did not always carry out an effective examination of the cost-benefit analyses of the projects. 
Puutteet, jotka koskivat tiettyjä tukihakemusten yhteydessä esitettyjen analyysien osatekijöitä, osoittavat, että komissio ei ole aina tutkinut kustannus-hyötyanalyyseja tehokkaasti hankkeiden käsittelyvaiheessa.
Setting Community financial assistance: criteria inconsistently interpreted and applied 26. 
Yhteisön rahoitustuen määrittäminen: kriteereiden tulkinta ja soveltaminen vaihtelevat 26.
The purpose of the administrative examination undertaken by the Commission is to ‘confirm or amend the rate of Community assistance’ (1). 
Komissio suorittaman käsittelyn tavoitteena on myös ”vahvistaa tai muuttaa yhteisön tukiosuutta” (1).
Introduced to ensure that awards are effective, this instrument ensures that the financed project receives the resources needed for its achievement without the beneficiary acquiring any unjustified advantage. 
Tällainen tuen tehokkaaseen kohdentamiseen tähtäävä väline otettiin käyttöön, jotta hankkeisiin suunnattavat resurssit riittävät niiden toteuttamiseen, eikä edunsaajalle kuitenkaan koidu aiheetonta hyötyä.
This is particularly important where the beneficiaries are private businesses, as Community funding may distort market conditions. 
Tämä on erityisen tärkeää tapauksissa, joissa edunsaajat ovat yksityisiä yrityksiä, sillä yhteisön rahoitus voi muuttaa markkinaolosuhteita.
Community assistance is subject to certain regulatory ceilings. 
Yhteisön tuelle on asetettu lainsäädännössä tietyt ylärajat.
Lower regulatory ceilings are provided for investments in infrastructure that generate substantial net revenue and for investments in firms (2). 
Huomattavaa nettomääräistä tuottoa aiheuttavien infrastruktuuri-investointien sekä yritysinvestointien kohdalla tuen enimmäismäärä on alhaisempi (2).
In addition, Community rules and State aid ceilings must be complied with. 
Lisäksi on noudatettava valtiontukia koskevia yhteisön sääntöjä sekä ylärajoja.
Within the limits of these ceilings the only precise factor used by the Commission to determine the rate of Community assistance has been the financing gap ratio, which is only applied to revenue-generating infrastructure projects. 
Ainoa tarkka määrite, jota komissio soveltaa – edellä mainittujen ylärajojen puitteissa – yhteisön rahoitusta määrittäessään, on rahoitusvajeen (financing gap) aste, jota sovelletaan ainoastaan tuottaviin infrastruktuurihankkeisiin.
It consists of calculating that part of the discounted initial investment cost of the project which is not covered by the net present value of operating revenues (including the residual value) (3). 
Rahoitusvajeen avulla lasketaan se osuus hankkeen alkuperäisinvestoinnin nyky-arvosta, jota vuotuisten nettotuottojen nykyarvo ei kata (3) (jään-nösarvo mukaan lukien).
This calculation allows the maximum level of public intervention to be fixed. 
Tämän laskelman avulla määritetään julkisen tuen enimmäismäärä.
In 2003 the Commission introduced an amended method of (1) See Article 26(3) of Regulation (EC) No 1260/1999. 
Puhtaanapitoa ja kiinteiden jätteiden käsittelyä koskevien suurhankkeiden kohdalla komissio otti (1) Ks. asetuksen (EY) N:o 1260/1999 26 artiklan 3 kohta.
(2) See Article 13 of Regulation (EEC) No 2052/88 as amended by Council Regulation (EEC) No 2081/93 of 20 July 1993 (OJ L 193, 31.7.1993, p. 
EAKR:n osalta asetuksen (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2081/93, 13 artikla (EYVL L 193, 31.7.1993, s.
5) and Article 29 of Regulation (EC) No 1260/1999 for the ERDF; Article 17 of Regulation (EEC) No 4253/88 as modified by Regulation (EEC) No 2082/93 and Article 7 of Regulation (EC) No 1264/1999 for the Cohesion Fund respectively. 
5), ja asetuksen (EY) N:o 1260/1999 29 artikla. Koheesiorahaston osalta ks. asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2082/93, 17 artikla ja asetuksen (EY) N:o 1264/1999 7 artikla.
(3) The ‘financing gap’ ratio formula is as follows: r = (C-R)/C, where C represents the total cost of the discounted initial investment and R the net present value of operating revenues. calculation for major sanitation and solid waste management projects (4), which takes account of revenue generation while seeking to avoid penalising beneficiaries who rigorously observe the ‘polluter pays’ principle (5). 
(3) Rahoitusvaje lasketaan käyttäen kaavaa r = (C – R)/C, jossa C kuvastaa alkuperäisinvestoinnin nykyarvoa ja R on vuotuisten nettotuottojen nykyarvo. vuonna 2003 käyttöön muunnetun laskentamenetelmän (4), jonka tavoitteena on investoinnin tuottojen ottaminen huomioon siten, että ei rangaista edunsaajia, jotka noudattavat tarkasti saastuttaja maksaa -periaatetta (5).
In practice, in certain cases examined by the Court, the application of the financing gap ratio principle has either resulted in fixing too high a rate of Community contribution or there is doubt as to the correct application of this principle. 
Joidenkin tilintarkastustuomioistuimen tutkimien tapausten yhteydessä rahoitusvajetta koskevan periaatteen soveltaminen on johtanut siihen, että yhteisön rahoitusosuus on määritetty liian suureksi tai on herännyt epäilys periaatteen soveltamisen asianmukaisuudesta.
Apart from the financing gap method, no guidelines indicate any other factors to be taken into account for the purpose of adjusting Community assistance rates, which helps to explain certain differences in the views expressed during the interdepartmental consultation process (see paragraph 18). 
Rahoitusvajeen laskemiseen perustuvan menetelmän lisäksi ei ole olemassa suuntaviivoja, joissa määritettäisiin, mitä muita osatekijöitä on otettava huomioon yhteisön rahoitusosuutta mukautettaessa; tämä selittää myös tietyt näkemyserot, jotka tulivat esiin yksiköiden välisessä konsultointimenettelyssä (ks. kohta 18).
In the absence of previously established criteria, the rate of assistance is adjusted in a random manner and its consistent application cannot be verified. 
Ennalta laadittujen kriteereiden puuttuessa yhteisön tuen mukauttaminen tapahtuu sattumanvaraisesti eikä sen asianmukaisuutta ole mahdollista tarkistaa.
The Court’s audit has shown that as regards public infrastructure investment projects which do not generate revenue, socioeconomic aspects (‘context’ factors such as the degree of industrialisation of a region or its relative prosperity) are not taken into account for the purpose of reducing assistance rates. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että julkisia infrastruktuureja koskevien ei-tuottavien investointien yhteydessä tuen määrää ei vähennetty sosioekonomisten näkökohtien perusteella (”taustatekijät”, kuten tietyn alueen teollistumisaste tai suhteellinen vauraus).
The same applies to such criteria as complementarity with other Community operations. 
Huomiotta jäivät myös tietyt muut kriteerit, esimerkiksi tuen täydentävyys yhteisön muihin toimiin nähden.
The Commission also did not question the structure of the financial arrangement submitted by the project initiator. 
Komissio ei ole myöskään asettanut kyseenalaiseksi hankkeen vetäjän esittämää rahoitusrakennetta.
As regards productive investments, the review of the projects has shown the method of setting assistance rates to be relatively automatic: — in most cases the rate granted is merely the rate applied for, — financial cost-benefit analysis (which is mainly constructed around the financial IRRs and NPVs and risk and sensitivity analyses) was not taken into account for the adjustment of the assistance rate. Some highly profitable projects with a high financial IRR attracted high co-financing even though Commission departments other than the examining geographical unit had emphasised the deadweight effect of assistance. 
Tuottaviin investointeihin liittyvien hankkeiden tarkastelu osoitti, että tuen määrittäminen on suhteellisen automaattista: — Useimmissa tapauksissa tukea yksinkertaisesti myönnettiin pyydetty määrä. — Rahoituksellista kustannus-hyötyanalyysiä (joka koostuu lähinnä rahoituksen sisäisestä korkokannasta ja rahoituksellisesta nettonykyarvosta sekä riski-ja herkkyysanalyysistä) ei otettu huomioon tuen määrää mukautettaessa. Erittäin tuottaville hankkeille, joihin liittyvä rahoituksen sisäinen korkokanta oli merkittävä, myönnettiin huomattavaa osarahoitusta, vaikka muut komission yksiköt kuin hankkeiden käsittelystä vastaava maantieteellinen yksikkö olivat joidenkin hankkeiden kohdalla painottaneet tuen nollavaikutusta.
The audit has indicated that in certain cases deadweight effects actually appeared after the projects were implemented (see Box 4), (4) ‘Simplification, transparency and coherence in the evaluation of major public infrastructure projects: application of four elementary rules’, DG Regional Policy, Note of 14.4.2003 formally addressed to the competent authorities of the Member States and accession countries. 
Tarkastus osoitti, että tietyissä tapauksissa todellakin ilmeni nollavaikutusta täytäntöönpanon jälkeen (ks. laatikko 4). (4) Aluepolitiikanpääosastoosoitti14.4.2003jäsenvaltioidenjaehdokas-valtioiden toimivaltaisille viranomaisille virallisen muistion, joka koski yksinkertaistamista, avoimuutta ja yhdenmukaisuutta suurten julkisten infrastruktuurihankkeiden arvioimisen yhteydessä ja neljän perussäännön soveltamista.
A note on the new rules for the application of the ‘financing gap’ formulae had already been sent to the Committee for the Development and Reconversion of Regions in July 2002. 
Alueiden kehittämisen ja uudistamisen komitealle oli annettu uusia rahoitusvajeeseen liittyvien kaavojen soveltamissääntöjä koskeva muistio jo heinäkuussa 2002.
(5) For both types of projects the principle that the polluter pays requires setting a higher charging level to cover the operating and investment costs, which reduces the financing gap and consequently the amount of Community assistance. 
(5) Näiden kahden hanketyypin kohdalla hintataso on saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti vahvistettava korkeammaksi, jotta voidaan kattaa toiminnasta ja investoinneista aiheutuvat kulut.
The modifications applied in relation to the traditional formula correct this ‘distortion’ by providing that the formula should not take account of the total net value of operating revenues but only the part calculated as a proportion of the investment assistance granted by the Commission. 
Tavanomaista laskentakaavaa on muokattu siten, että korkeammista hinnoista johtuva ”vääristymä” tulee korjatuksi: huomioon otetaan kaikkien tuottojen nettoarvon sijasta vain komission myöntämään investointitukeen suhteutettu osuus.
The formula is slightly different for the Cohesion Fund and for the ERDF. 
Koheesiorahaston osalta käytetty kaava poikkeaa hieman EAKR:n osalta sovelletusta.
1.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 81/11 — within the limits of the regulatory ceilings and the maximum levels determined by the rules governing State aid, socioeconomic concepts (such as value added, the creation or maintenance of employment, leverage effects) were not generally taken into account in fixing the assistance rate. 
1.4.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/11 — Säännöksiin perustuvien ylärajojen ja valtiontukia koskevissa säännöissä vahvistettujen enimmäismäärien yhteydessä ei ole yleensä otettu tuen määrää vahvistettaessa huomioon sosioekonomisia käsitteitä (esimerkiksi lisäarvo, työpaikkojen luominen tai työllisyyden ylläpito ja vipuvaikutukset).
Nevertheless, good practice was observed in the case of productive investments in Spain, where the competent national departments also drew on non-financial criteria when specifying the rate, and the co-financing rate was calculated by reference to employment, the use of regional natural resources, value added (especially in terms of increased productivity), technological innovation and knock-on potential, — the Commission’s departments did not consider the use of loans rather than grants. However, loans ought to be considered, particularly for productive investments with high financial IRRs or for businesses with good financial ratios. 
Hyvä käytäntö on kuitenkin havaittu Espanjassa toteutettujen tuottavien investointien kohdalla, joiden yhteydessä kansalliset tahot sovelsivat haettavan tuen määrittämiseen myös muita kuin rahoitukseen perustuvia kriteereitä: osarahoituksen määrä laskettiin työllisyyden, alueen luonnonvarojen käytön, lisäarvon (erityisesti tuottavuuden kasvun kannalta arvioi-tuna), teknologian innovatiivisuuden sekä dynaamisuuden edistämiseen liittyvien mahdollisuuksien perusteella. — Komission yksiköt eivät tutkineet lainojen käyttöä sellaisen tuen sijasta, jota ei tarvitse maksaa takaisin.
Generally speaking, aspects such as the financial situation of the business or market conditions are not taken into account in determining the level of assistance. 
Yleisemmin voidaan todeta, että yrityksen rahoitustilanteen tai markkinaolosuhteiden kaltaisia näkökohtia ei ole otettu huomioon tukea määritettäessä.
Box 4 In the case of one company generating substantial profits, the project would have succeeded without Community assistance. 
Laatikko 4 Eräässä tapauksessa oli kyseessä huomattavaa voittoa tuottava yritys, ja hanke olisi menestynyt ilman yhteisön tukea.