natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With an original budget of 77 billion euro over the 2014‐2020 period, its main objective is to ensure the EU produces world‐class science, removes barriers to innovation and makes it easier for the public and private sectors to work together in delivering innovation. 
Sen alkuperäinen talousarvio kaudeksi 2014–2020 on 77 miljardia euroa, ja sen päätavoitteena on varmistaa, että Eurooppa tuottaa maailmanluokan tiedettä, poistaa innovoinnin esteitä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä innovaatioiden tuottamiseksi.
The EIT is part of H2020. 
EIT kuuluu Horisontti 2020 -ohjelmaan.
Glossary and abbreviations 07 KIC: A knowledge and innovation community is a highly autonomous partnership of leading higher education institutions, research organisations, companies and other stakeholders in the innovation process that tackles societal challenges through the development of products, services and processes and by nurturing innovative, entrepreneurial people. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisö: Osaamis-ja innovaatioyhteisö on korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden innovaatioprosessiin osallistuvien tahojen autonominen yhteistyöryhmä, joka vastaa yhteiskunnallisiin haasteisiin kehittämällä tuotteita, palveluja ja prosesseja sekä huolehtimalla innovatiivisista yrittäjistä.
Knowledge triangle: The contribution of higher education to jobs and growth can be enhanced through close, effective links between education, research, and innovation — the three sides of the knowledge triangle. 
Osaamiskolmio: Korkea-asteen koulutuksen panosta työpaikkojen ja kasvun luomiseen voidaan lisätä koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin – osaamiskolmion kolmen sivun – välisten läheisten ja tehokkaiden yhteyksien avulla.
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of the participation in an intervention. 
Tulos: Välittömät muutokset, jotka vaikuttavat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin sen jälkeen kun heidän osallisuutensa tukitoimenpiteen toteuttamiseen on päättynyt.
Executive 08 summary IWeak links between the worlds of education, science and business is often cited as one of the main reasons why the EU is falling short in innovation performance compared to its competitors. 
Tiivistelmä 08 IKoulutusalan, tiedeyhteisön ja talouselämän välisten yhteyksien heikkous mainitaan usein yhtenä tärkeimmistä syistä siihen, että Eurooppa on innovoinnissa jäljessä kilpailijoistaan.
Created in 2008, the European Insti‐ tute of Innovation and Technology (EIT) has the ambitious objective of overcoming this barrier. 
Vuonna 2008 perustetun Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kunnianhimoisena tavoitteena on tämän esteen poistaminen.
The EIT’s mission is to reinforce the EU’s innovation capacity ‘by promoting synergies and cooperation among ... higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’. 
EIT:n tehtävänä on vahvistaa EU:n innovointikykyä ”edistämällä korkealuokkaisimman korkea-asteen koulutus-, tutkimus-ja innovaatiotoiminnan synergiaa ja yhteistyötä [...], myös kannustamalla yrittäjyyteen”.
II With an original budget of 3 billion euro over the 2008‐2020 period, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth. 
II EIT:n alkuperäinen talousarvio kaudeksi 2008–2020 on 3 miljardia euroa, ja sillä on keskeinen asema älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa.
Covering the entire innovation cycle at EU level, from laboratory to market, the EIT aims to bring the best creative and innovative partners from academia, research and business to work together on major societal challenges such as climate change, energy efficiency, digital inno‐ vation, health and raw materials. 
EIT kattaa EU:n tasolla koko innovointisyklin laboratoriosta markkinoille, ja sen tavoitteena on koota tiede-, tutkimus-ja yritysmaailman luovimmat ja innova-tiivisimmat kumppanit tekemään yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, energiatehokkuuteen, digitaaliseen innovointiin, terveydenhuoltoon ja raaka-aineisiin.
III The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects. 
III EIT ei ole tutkimuskeskus eikä osallistu suoraan yksittäisten hankkeiden rahoittamiseen.
Instead, it provides grants to the knowledge and innovation communities (KICs). 
Sen sijaan se antaa avustuksia osaamis-ja innovaatioyhteisöille.
Selected on a competitive basis, the KICs are autono‐ mous partnerships of existing businesses, research institutes and universities. 
Kilpailuttamisen perusteella valitut osaamis-ja innovaatioyhteisöt ovat yritysten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen autonomisia yhteistyöryhmiä.
They mainly carry out: (1) training and education activities; (2) collaborative innovation‐driven research; and (3) innovative business creation and development. 
Pääasiassa ne 1) toteuttavat koulutustoimia, 2) tekevät innovaatiokeskeistä tutkimusyhteistyötä sekä 3) perustavat ja kehittävät innovatiivisia yrityksiä.
IV We examined whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU. 
IV Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko EIT tehokas väline innovoinnin edistämiseksi EU:ssa.
We considered whether the EIT’s rationale and design address the needs of the innovation communities and assessed the implementation and moni‐ toring of the EIT’s activities. 
Tilintarkastustuomioistuin pohti, vastaako EIT:n tarkoitus ja suunnittelu innovaatioyhteisöjen tarpeita, ja arvioi EIT:n toimien täytäntöönpanoa ja seurantaa.
We conclude that, despite a valid raison d’être, the EIT’s complex operational framework and management problems have impeded its overall effectiveness. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EIT:n olemassaolo on perusteltua, mutta sen yleistä vaikuttavuutta ovat heikentäneet monimutkainen toimintakehys ja hallinnointiongelmat.
VThe main reasons for setting up the EIT are well founded and generally supported by its stakeholders: weak links between business, research institutes and higher education, little success in bringing research outcomes to market and a lack of entrepreneurial culture were arguments to justify its creation to address these specific issues. 
VEIT:n luomiselle on hyvät ja perusteet, jotka sidosryhmätkin hyväksyvät. Sen tarkoituksena on puuttua mm. seuraaviin ongelmiin: talouselämän, tutkimuslaitosten ja korkea-asteen koulutuksen yhteyksien heikkous, vaikeudet tutkimustulosten saamisessa markkinoille sekä yrittäjyyskulttuurin puute.
Thanks to the EIT, the three KICs launched in 2010 have brought more than 500 partners together across disciplines, coun‐ tries and sectors. 
Vuonna 2010 käynnistetyt kolme osaamis-ja innovaatioyhteisöä ovat EIT:n ansiosta koonneet yhteen yli 500 kumppania eri tieteenaloilta, maista ja sektoreilta.
Through the EIT, the KICs have offered new opportunities to carry out innovative activities and have promoted an entrepreneurial culture. 
EIT:n avulla osaamis-ja innovaatioyhteisöt ovat tarjonneet uusia mahdollisuuksia toteuttaa innovatiivisia toimia ja edistäneet yrittäjyyskulttuuria.
Executive summary 09 VI However, the audit has identified several weaknesses in key concepts and operational processes, as detailed below. (a) The funding model of the EIT includes the concept of KIC complementary activities, which are not funded by the EIT. 
Tiivistelmä 09 VI Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin useita heikkouksia keskeisissä käsitteissä ja toimintaprosesseissa: a) EIT:n rahoitusmalli sisältää osaamis-ja innovaatioyhteisön täydentävien toimien määritelmän, vaikka EIT ei rahoita niitä.
There is little or no added value to this funding condition, which unnecessarily complicates the monitor‐ ing and reporting of the EIT’s financial contribution. (b) The practical arrangements between the EIT and the KICs, such as the procedures for EIT grants to the KICs, are ill suited given the nature of the innovation activities the EIT aims to support. (c) The financial sustainability of the KICs is doubtful. 
Tämä rahoitusehto tuottaa hyvin vähän tai ei lainkaan lisäarvoa ja tekee EIT:n rahoitusosuutta koskevasta seurannasta ja raportoinnista tarpeettoman monimutkaista. b) EIT:n ja osaamis-ja innovaatioyhteisöjen väliset käytännön järjestelyt, kuten EIT:n osaamis-ja innovaatioyhteisöille myöntämiä avustuksia koskevat menettelyt, sopivat huonosti niiden innovointitoimien luonteeseen, joita EIT:n on tarkoitus tukea. c) Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen taloudellinen kestävyys on kyseenalainen.
Businesses are not involved enough in the KIC activities even though their participation was a prerequisite for the EIT to be successful. 
Yritykset eivät osallistu riittävästi osaamis-ja innovaatioyhteisöjen toimiin, vaikka niiden osallistuminen oli EIT:n onnistumisen ennakkoedellytys.
EIT funding is concentrated within a few countries and a limited number of KIC partners. (d) The performance indicators and the monitoring and reporting processes do not provide an informative picture of results and impacts. 
EIT:n rahoitus keskittyy vain harvoihin maihin ja rajalliseen määrään osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneita. d) Tulosindikaattorit ja seuranta-ja raportointiprosessit eivät anna valaisevaa kuvaa tuloksista ja vaikutuksista.
VII Seven years after its inception, the EIT is not yet fully operationally independent from the European Commission. 
VII Seitsemän vuotta perustamisensa jälkeen EIT ei vieläkään ole toiminnallisesti täysin riippumaton Euroopan komissiosta.
This has hampered its decision‐making. 
Tämä on haitannut sen päätöksentekoa.
The EIT is not the impact‐driven institute envisaged. 
EIT ei ole pyrkimyksistä huolimatta vaikutuskeskeinen instituutti.
The performance of the KICs is not sufficiently taken into account when the final payment of the grant is processed. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen tuloksia ei oteta riittävästi huomioon, kun avustuksen loppumaksua käsitellään.
The EIT rarely rejected costs based on the lack of performance prior to 2015. 
EIT hylkäsi harvoin kuluja tuloksellisuussyistä ennen vuotta 2015.
VIII The impact of the remedial actions undertaken by the Commission and the EIT in 2015 remains to be seen. 
VIII Komission ja EIT:n vuonna 2015 toteuttamien korjaavien toimenpiteiden vaikutus jää nähtäväksi.
The fol‐ lowing conclusions and recommendations are pertinent and need to be followed up. 
Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset ja suositukset ovat olennaisia, ja niiden johdosta on toteutettava toimenpiteitä.
IX If the EIT wants to become the groundbreaking innovative institute it was originally conceived to be, significant legislative and operational adjustments are required to better foster the EU’s innovation potential. 
IX Jos EIT haluaa tulla siksi uraauurtavaksi innovatiiviseksi instituutiksi, joksi se alun perin suunniteltiin, tarvitaan merkittäviä lainsäädännöllisiä ja toiminnallisia mukautuksia, jotta EU:n innovaatiopotentiaalia edistetään paremmin.
We recommend the following. (1) The Commission should propose an amended EIT legal basis to the European Parliament and the Council, revis‐ ing the EIT’s funding model. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset: 1) Komission olisi tehtävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle EIT:n oikeusperustaa ja rahoitusmallia muuttava ehdotus.
(2) The EIT grant agreement (a) should cover a longer period than the calendar year and (b) should be signed be‐ fore the start of the activities. 
2) EIT:n avustussopimuksen a) olisi katettava kalenterivuotta pidempi ajanjakso ja b) se olisi allekirjoitettava ennen toimien aloittamista.
(3) The EIT should refocus its approach to delivering impact. 
3) EIT:n olisi keskityttävä lähestymistavassaan uudelleen vaikutusten aikaansaamiseen.
To that end, it should seek greater autonomy and make use of the flexibility in the legal basis of Horizon 2020. 
Tätä varten sen olisi pyrittävä suurempaan autonomiaan ja hyödynnettävä Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperustan joustavuutta.
In particular, it should adopt specific rules tailored to the needs of the KIC partners. 
Sen olisi erityisesti hyväksyttävä osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppaneiden tarpeisiin räätälöityjä erityissääntöjä.
(4) The EIT should develop impact‐based analysis. 
4) EIT:n olisi laadittava vaikutuksiin perustuva analyysi.
The EIT should also streamline its monitoring and reporting processes. 
Sen olisi myös yksinkertaistettava seuranta-ja raportointiprosessejaan.
Introduction 10 Europe is lagging behind in innovation 01 Commission research has shown that the EU lacks an innovation culture where good ideas can be easily transformed into new products and services. 
Johdanto 10 Eurooppa on jäänyt jälkeen innovoinnissa 01 Komission tutkimukset ovat osoittaneet, että EU:lta puuttuu innovointikulttuuri, jossa hyvät ideat voidaan helposti muuntaa uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi.
It has failed to convert its excellence in basic research to market‐driven innovation. 
Se ei ole onnistunut muuntamaan huipputason perustutkimustaan markkinasuuntau-tuneeksi innovoinniksi.
Box 1 gives an example of this failure, which has been termed the ‘European paradox’1. 
Laatikossa 1 esitetään yksi esimerkki tästä epäonnistumisesta, jota on kutsuttu ”Euroopan paradoksiksi”1.
1 Theory developed in the Green Paper on innovation, European Commission, 1995. 
1 Tämä teoria esitettiin Euroopan komission vuonna 1995 julkaisemassa vihreässä kirjassa innovaatiosta.
The European paradox — the example of graphene Graphene is a structure material based on carbon which was discovered in 2004 by Andre Geim, a physics professor at the University of Manchester. 
Euroopan paradoksi – grafeenin esimerkki Grafeeni on hiilipohjainen rakennemateriaali, jonka Manchesterin yliopiston fysiikan professori Andre Geim löysi vuonna 2004.
Because of its many extraordinary properties (it is lighter than steel but nevertheless stronger and holds high heat and electricity conduction capacity), graphene has enormous potential for wide‐ranging applications from high‐performance electronic devices to energy storage. 
Monien poikkeuksellisten ominaisuuksiensa vuoksi (se on kevyempää mutta vahvempaa kuin teräs ja sen lämmön-ja sähkönjohtokyky on suuri) grafeeni tarjoaa valtavia mahdollisuuksia hyvin moniin erilaisiin sovelluksiin tehokkaista elektroniikkalaitteista energian varastointiin.
Source: http://www.sketchport.com, ©Magicalhobo, 2014. 
Lähde: www.sketchport.com, © Magicalhobo, 2014.
Since its discovery, more than 11 000 graphene‐related patents and patent applications have been filed worldwide. 
Lisenssi: CC-BY Grafeenin löytämisen jälkeen koko maailmassa on tehty yli 11 000 grafeeniin liittyvää patenttia ja patentti-hakemusta.
But the United Kingdom has accounted for less than 1 % of these, with Asian organisations taking out nearly two thirds according to Cambridge IP, a UK‐based technology strategy company. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan teknologiastrategiayrityksen Cambridfe IP:n mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuus niistä jää kuitenkin alle prosenttiin, kun taas aasialaisten organisaatioiden osuus on lähes kaksi kolmannesta.
Source: Sarah Gordon ‘Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance’, Financial Times, December 2014. 
Lähde: Sarah Gordon: ”Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance”, Financial times, joulukuu 2014.
Introduction 11 02 To tackle this problem, the EU is striving to become a knowledge‐based economy centred on an ambitious research and innovation agenda. 
Johdanto 11 02 Tämän ongelman ratkaisemiseksi EU pyrkii muuttumaan kunnianhimoisen tutkimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelman ympärille rakentuvaksi osaa-mistaloudeksi.
The European Union strategy is ‘to create an innovation‐friendly environment that makes it easier for great ideas to be turned into products and services that will bring ... economy growth and jobs’2. 
Euroopan unionin strategiana on luoda innovaatiomyönteinen ympäristö, jossa hyvät ideat on helpompi muuntaa tuotteiksi ja palveluiksi, jotka puolestaan luovat talouskasvua ja työpaikkoja2.
Box 2 defines innovation, which is indeed a key driver of eco‐ nomic growth and job creation. 
Laatikossa 2 määritellään innovaatio, joka on keskeinen talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävä tekijä.
The definition of innovation An innovation is the implementation of a new or significantly improved product (good or service) or process, a new marketing method or a new organisational method in business practices, workplace organisation or ex‐ ternal relations. 
Innovaation määritelmä Innovaatiolla tarkoitetaan uuden tai merkittävästi parannetun tuotteen (tavaran tai palvelun), prosessin, uuden markkinointimenetelmän tai uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista liiketoimintatavoissa, työpaikkaorganisaatiossa tai ulkoisissa suhteissa.
The minimum requirement for an innovation is that the product, process, marketing method or organisational method must be new to the firm, or significantly improved. 
Innovaation vähimmäisvaatimuksena on, että tuotteen, prosessin, markkinointimenetelmän tai organisatorisen menetelmän täytyy olla yrityksen kannalta uusi (tai merkittävästi parannettu).
Innovation activities are all scientific, technological, organisational, financial and commercial steps which actually, or are intended to, lead to the implementation of innovations. 
Innovointitoimilla tarkoitetaan kaikkia tieteellisiä, teknisiä, organisatorisia, rahoitukseen liittyviä ja kaupallisia toimia, jotka johtavat tai joiden on tarkoitus johtaa innovaatioiden toteuttamiseen.
Innovation activities also include R & D that is not directly related to the development of a specific innovation. 
Innovointitoimiin sisältyvät myös T&K-toimet, jotka eivät liity suoraan jonkin tietyn innovaation kehittämiseen.
Source: OECD/European Communities, Oslo manual — Guidelines for collecting and interpreting innovation data, 2005. 
Lähde: OECD / Euroopan yhteisöt, ”Oslo manual - guidelines for collecting and interpreting innovation data”, 2005.
Shift in EU policy focus towards innovation 03 Europe’s inability to turn inventions into saleable goods and services has led the EU to rethink its research policies. 
EU:n toimintapoliittisen painopisteen siirtymä kohti innovointia 03 Euroopan kyvyttömyys muuntaa keksintöjä myyntikelpoisiksi tuotteiksi ja palveluiksi on saanut EU:n pohtimaan uudelleen tutkimuspolitiikkaansa.
EU public policies traditionally concentrated on basic research3, which is driven more by curiosity than by any potential market application. 
EU:n poliittisissa toimissa on perinteisesti keskitytty perustutkimukseen3, joka perustuu pikemmin uteliaisuuteen kuin mahdollisiin markkinasovelluksiin.
The underlying assumption was that basic research would spur ap‐ plied research, which would in turn lead to innovation and commercialisation. 
Taustaoletuksena oli, että perustutkimus vauhdittaisi soveltavaa tutkimusta, joka puolestaan johtaisi innovaatioihin ja kaupallistamiseen.
However, these policies often neglected the absorption capacity of the market and the need for innovation support required by the private sector. 
Näissä toimissa jätettiin kuitenkin usein huomiotta markkinoiden vastaanottokyky ja yksityissektorin tarvitsema innovoinnin tuki.
2 Innovation union, a Europe 2020 Initiative (http://ec.europa.eu/research/ innovation‐union/ index_en.cfm). 
2 Innovaatiounioni, yksi Eurooppa 2020 -strategian aloitteista (http://ec.europa. eu/research/innovation-union/index_en.cfm).
3 The major beneficiaries under the previous European R & D framework programmes were researchers outside the business sector (Interim evaluation of the seventh framework programme – report of the expert group, 12 November 2012). 
3 Aiempien EU:n tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmien suurimpia edunsaajia olivat yrityselämän ulkopuoliset tutkijat (seitsemännen puiteohjelman väliarviointi – asiantuntijaryhmän kertomus 12. marraskuuta 2012).
Introduction 12 04 The European Commission has put greater emphasis on the end of the innovation cycle with the aim of bringing research results to the market. 
Johdanto 12 04 Euroopan komissio on painottanut voimakkaammin innovointisyklin loppua tutkimustulosten saamiseksi markkinoille.
Unlike its predeces‐ sors, Horizon 2020 (the current framework programme for research and innova‐ tion) explicitly funds innovation. 
Edeltäjistään poiketen Horisontti 2020 -ohjelmasta (nykyisestä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta) rahoitetaan nimenomaisesti innovaatioita.
New EU public instruments such as public– private partnerships (e.g. JTIs4), loan and guarantee schemes (e.g. the RSFF5) and venture capital (e.g. the GIF6) have been introduced to strengthen EU innovation and to further encourage business participation in innovation activities7. 
EU on ottanut käyttöön uusia julkisia välineitä, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia (esimerkiksi yhteisiä teknologia-aloitteita4), laina-ja takuujärjestelmiä (esimerkiksi RSFF-rahoitusväli-ne5) ja riskipääomaa (esimerkiksi GIF-rahoitustuki6) tehostaakseen innovointia Euroopassa ja kannustaakseen edelleen yritysten osallistumista innovointitoimiin7.
05 However, these innovative EU initiatives took little account of the links between the main stakeholders involved in the ‘knowledge triangle’— the interaction between research, education and innovation (see Figure 1). 
05 Näissä innovatiivisissa EU:n aloitteissa kiinnitettiin kuitenkin vain vähän huomiota niin kutsuttuun osaamiskolmioon eli tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin väliseen vuorovaikutukseen (ks. kaavio 1) osallistuvien tärkeimpien sidosryhmien välisiin yhteyksiin.
Economic growth is founded on a broader, well‐functioning ‘knowledge and innovation system’ in which productive interactions between all innovative actors is crucial. 
Talouskasvu perustuu laajempaan toimivaan ”osaamis-ja innovointijärjestelmään”, jossa tuottava vuorovaikutus kaikkien innovatiivisten toimijoiden välillä on ratkaisevan tärkeää.
A better understanding of these relationships within the knowledge triangle has encour‐ aged the development of a new public scheme designed to support the whole innovation ecosystem. 
Näiden osaamiskolmion sisäisten suhteiden parempi ymmärtäminen on rohkaissut laatimaan uuden julkisen järjestelmän, jolla on tarkoitus tukea koko innovaatioekosysteemiä.
4 Joint technology initiatives were introduced to better address the needs of industry in dedicated fields of research. 
4 Yhteiset teknologia-aloitteet otettiin käyttöön, jotta pystyttiin vastaamaan paremmin teollisuuden tarpeisiin erityisillä tutkimusaloilla.
They are independent EU bodies with the participation of industry and, in some instances, of Member States. 
Ne ovat riippumattomia EU:n elimiä, ja elinkeinoelämä sekä joissain tapauksissa jäsenvaltiot osallistuvat niihin.
5 The Risk Sharing Finance Facility was launched to improve access to debt financing for research performers, especially for higher risk investment in research, technological development and innovation. 
5 Riskinjakorahoitusväline (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) käynnistettiin helpottamaan tutkimuksen harjoittajien velkarahoituksen saantia erityisesti suuririskisiin investointeihin, tutkimukseen, tekniseen kehittämiseen ja innovointiin.
6 The High Growth and Innovative SMEs Facility under the competitiveness and innovation programme provides risk capital for innovative SMEs and SMEs with high growth potential. 
6 Kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmaan kuuluvasta kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuesta myönnetään riskipääomaa innovatiivisille ja suuren kasvupotentiaalin pk-yrityksille.
7 The low commitment of business to expenditure on R&Disoftencitedasone reason why the EU is underperforming. 
7 Yritysten heikko osallistuminen T&K-menoihin mainitaan usein yhtenä syynä siihen, että EU:n tulokset ovat heikkoja.