natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moreover, VIS can only handle short-term Schengen visas – it is not currently designed to accommodate data on national visas, which also allow holders to enter any Schengen State. 
Lisäksi VIS-järjestelmä voi käsitellä vain lyhytaikaisia Schengen-viisumeita – sitä ei ole tällä hetkellä suunniteltu kansallisten viisumien tietojen tallentamiseen, minkä seurauksena niiden haltijat voivat matkustaa mihin tahansa Schengen-valtioon.
In 2017 alone, almost 2.6 million such visas were issued (see paragraphs 59-62).The Commission has identified this information gap and has tabled a proposal to revise the VIS legal framework. 
Yksinomaan vuonna 2017 myönnettiin lähes 2,6 miljoonaa viisumia (ks. kohdat 59-62). Komissio on pannut tämän tietoaukon merkille ja esittänyt ehdotuksen VIS-järjestelmän oikeudellisen kehyksen tarkistamisesta.
Recommendation 3 – Analyse discrepancies in visa checks The Commission should analyse the reasons for discrepancies between the number of Schengen visas issued and the number checked, and propose corrective measures. 
Suositus 3 – Analysoidaan viisumitarkastusten eroja Komission olisi analysoitava syitä siihen, miksi myönnettyjen Schengen-viisumien määrissä ja tarkastetuissa määrissä on eroja, ja ehdotettava korjaavia toimia.
92 Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens. 
92 Rajavartijat tekevät järjestelmien tietojen perusteella päätöksiä, jotka vaikuttavat Euroopan unionin kansalaisten turvallisuuteen.
The SIS II regulation gave Member States the responsibility for data quality and did not involve the Commission or eu-LISA (see paragraphs 63-65). 
SIS II ‐asetuksessa vastuu tietojen laadusta annettiin jäsenvaltioille, ei komissiolle eikä eu-LISAlle (ks. kohdat 63-65).
93 Although eu-LISA performs automated monthly quality checks on the data in SIS II and transmit the results to the countries concerned, the agency can only see the aggregate numbers of quality issues for each type of alert and each country. 
93 Eu-LISA suorittaa automaattisesti kuukausittain SIS II-järjestelmän tietojen laaduntarkastukset ja ilmoittaa tulokset asianomaisille jäsenvaltioille. Eu-LISA näkee kuitenkin vain laatuongelmia koskevat aggregoidut lukumäärät kunkin tyyppisen kuulutuksen ja kunkin maan osalta.
This report is not sufficiently detailed to see the progress made in addressing data quality issues. 
Tämä raportti ei ole niin yksityiskohtainen, että siitä kävisi ilmi, miten tietojen laatuongelmien käsittelyssä on edistytty.
Furthermore, neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Schengen countries correct data quality issues in a timely manner (see paragraphs 67-70). 
Eu-LISAlla tai komissiolla ei myöskään kummallakaan ole täytäntöönpanovaltuuksia sen varmistamiseksi, että Schengen-valtiot korjaavat tietojen laatuun liittyvät ongelmat ajoissa (ks. kohdat 67–70).
94 We found that border guards do not always get timely and complete data from the information systems, which undermines the efficiency of border checks. 
94 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että rajavartijat eivät aina saa tietojärjestelmistä oikea-aikaisia ja täydellisiä tietoja, mikä heikentää rajatarkastusten tehoa.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they have to check manually. 
Esimerkiksi tarkistaessaan jonkin nimen SIS II:sta he saattavat saada satoja tuloksia (useimmiten vääriä positiivisia osumia), jotka heidän on tarkistettava käsin.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of real hits being overlooked (see paragraphs 71-76). 
Tämä vähentää rajatarkastusten tehokkuutta ja lisää myös riskiä sille, että todellisia osumia ei huomata (ks. kohdat 71–76).
38 Recommendation 4 – Improve data quality control procedures The Commission should: (a) ask eu-LISA to include, in its monthly monitoring, statistics on corrections made by the Schengen States. (b) if data quality monitoring does not indicate improvement take the necessary steps, e.g. via guidance or existing advisory groups, to encourage Schengen states to step up their corrective actions. 
Suositus 4 – Parannetaan tietojen laadunvalvontamenettelyjä. Komission olisi toteutettava seuraavat toimet: a) pyydettävä eu-LISAa sisällyttämään kuukausittaiseen seurantaansa tilastotiedot Schengen-valtioiden tekemistä korjauksista b) jos tietojen laadunvalvonta ei osoita paranemisen merkkejä, ryhdyttävä tarvittaviin toimiin esimerkiksi toimintaohjeiden tai olemassa olevien neuvoa-antavien ryhmien avulla Schengen-valtioiden kannustamiseksi nopeuttamaan korjaavia toimiaan.
95 Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
95 Eurodacia lukuun ottamatta tietojen tallentamiselle ei yleensä ole pakollisia määräaikoja.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the external borders. 
Esimerkiksi Eurosurin on tarkoitus antaa tosiaikaista tietoa tilanteesta ulkorajoilla.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in which all Member States have transmitted the required information on time. 
Sen jälkeen, kun Eurodacin toiminta alkoi vuonna 2003, kaikki jäsenvaltiot eivät ole yhtenäkään vuotena siirtäneet vaadittuja tietoja ajoissa.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing an asylum application (see paragraphs 77-82). 
Siirron viivästyminen voi johtaa siihen, että väärä maa nimetään vastuulliseksi turvapaikkahakemuksen käsittelystä (ks. kohdat 77–82).
Recommendation 5 – Reduce delays in data entry The Commission should: (a) analyse the causes of irregular delays in Eurodac data entries and take appropriate action towards the Member States concerned. (b) propose during the next revision of the applicable legislation for Eurosur that binding deadlines on data entry are introduced. Timeframe: end 2021. 39 
Suositus 5 – Vähennetään tietojen tallennuksen viipeitä Komission olisi toteutettava seuraavat toimet: a) analysoitava Eurodaciin tapahtuvaan tietojen syöttämiseen liittyvien sääntöjenvastaisten viivästysten syitä ja ryhdyttävä asianomaisten jäsenvaltioiden kohdalla tarkoituksenmukaisiin toimiin. b) ehdotettava Eurosur-järjestelmään sovellettavan lainsäädännön seuraavan tarkistuksen aikana, että tietojen tallennukselle otetaan käyttöön sitovat määräajat.
This Report was adopted by Chamber III, headed by Ms Bettina JAKOBSEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 October 2019. 
Tilintarkastustuomioistuimen III jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Bettina Jakobsenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 8. lokakuuta 2019 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 40 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Klaus-Heiner Lehne presidentti 40
Annex Brief description of the information systems selected SIS II The Schengen Information System (SIS) is the most widely used and largest information sharing system for security and border management in Europe. 
Liite Lyhyt kuvaus valituista tietojärjestelmistä SIS II Schengenin tietojärjestelmä (SIS) on eniten käytetty ja laajin tietojenvaihtojärjestelmä Euroopan turvallisuuden hallinnassa ja rajavalvonnassa.
SIS II enables competent national authorities, such as the police and border guards, to enter and consult alerts on persons or objects. 
SIS II:n avulla toimivaltaiset viranomaiset, kuten poliisi ja rajavartijat, voivat tehdä ja tutkia kuulutuksia henkilöistä ja esineistä.
A SIS alert does not only contain information about a particular person or object but also instructions for the authorities on what to do when the person or object has been found. 
SIS-kuulutuksessa on tiettyä henkilöä tai esinettä koskevien tietojen lisäksi selkeät ohjeet siitä, mitä viranomaisten on tehtävä, kun henkilö tai esine löytyy.
SIS II consists of three major components: a central system, the national systems and a communication infrastructure (network) between the systems. 
SIS II koostuu kolmesta pääkomponentista: keskusjärjestelmästä, kansallisista järjestelmistä ja järjestelmien välisestä viestintäinfrastruktuurista (verkosta).
An alert entered in SIS II in one Schengen State is transferred in real time to the central system. 
SIS II-järjestelmään jossakin Schengen-valtiossa tallennettu kuulutus siirretään tosiaikaisesti keskusjärjestelmään.
It then becomes available in all the other Schengen States. 
Sen jälkeen se on kaikkien muiden Schengen-valtioiden käytettävissä.
Each Schengen State using SIS II is responsible for setting up, operating and maintaining its national system and its national SIRENE Bureau, which serves as a single point of contact for the exchange of supplementary information and coordination of activities related to SIS II alerts. 
Jokainen SIS II -järjestelmää käyttävä Schengen-valtio vastaa kansallisen järjestelmänsä ja kansallisen Sirene-toimistonsa perustamisesta, toiminnasta ja ylläpidosta. Sirene-toimisto toimii lisätietojen vaihdon ja SIS II-kuulutuksiin liittyvien toimien koordinoinnin yhteyspisteenä.
The EU Agency for large-scale Information systems (eu-LISA) is responsible for the operational management of the central system and the communication infrastructure. 
EU:n laaja-alaisista tietojärjestelmistä vastaava virasto (eu-LISA) vastaa keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin operatiivisesta hallinnoinnista.
The European Commission is responsible for the general supervision and evaluation of the system and for the adoption of implementing measures. 
Euroopan komissio vastaa järjestelmän yleisestä valvonnasta ja arvioinnista sekä täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisestä.
SIS II is in operation in 30 European countries, including 26 EU Member States (only Ireland and Cyprus are not yet connected to SIS II) and 4 Schengen Associated Countries (Switzerland, Norway, Liechtenstein and Iceland). 
SIS II-järjestelmä on käytössä 30:ssä Euroopan maassa: 26:ssa EU:n jäsenvaltiossa (vain Irlanti ja Kypros eivät vielä ole liittyneet SIS II:een) ja neljässä Schengenin säännöstöön osallistuvassa maassa (Sveitsissä, Norjassa, Liechtensteinissa ja Islannissa).
VIS The Visa Information System (VIS) supports the implementation of the common EU visa policy. 
VIS Viisumitietojärjestelmä (VIS) tukee EU:n yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa.
It allows Schengen States to exchange visa data. 
Sen avulla Schengen-valtiot voivat vaihtaa viisumitietoja.
The system can perform biometric matching, primarily of fingerprints, for identification and verification purposes. 41 
Järjestelmä suorittaa biometrisen tunnistuksen ensi sijassa sormenjälkitietojen avulla henkilöllisyyden selvittämistä ja todentamista varten. 41
VIS enables border guards to verify that the person presenting a visa is its rightful holder, that the visa is authentic and that the person still meets the visa requirements. 
VIS:n avulla rajavartijat voivat varmistaa, että viisumin esittävä henkilö on sen laillinen haltija, että viisumi on aito ja että henkilö täyttää edelleen viisumivaatimukset.
A digital photograph and 10 fingerprints are collected from persons applying for a visa. 
Viisumia hakevasta henkilöstä otetaan digitaalinen valokuva ja 10 sormenjälkeä.
These biometric data, along with data provided in the visa application form, are recorded in a secure central database. 
Nämä biometriset tiedot sekä viisumihakemuslomakkeeseen täytetyt tiedot tallennetaan suojattuun keskustietokantaan.
Using biometric data to confirm a visa holder's identity allows for faster, more accurate and more secure checks. 
Biometristen tietojen käyttö viisuminhaltijan henkilöllisyyden vahvistamiseen tekee tarkastuksista nopeampia, tarkempia ja varmempia.
The system also facilitates the visa issuance process. 
Järjestelmä helpottaa myös viisuminmyöntämisprosessia.
VIS consists of a central IT system and of a communication infrastructure that links the central system to national systems. 
VIS koostuu keskustietojärjestelmästä ja viestintäinfrastruktuurista, joka yhdistää keskusjärjestelmän kansallisiin järjestelmiin.
VIS connects consulates in non-EU countries and all external border checkpoints of Schengen States. 
VIS yhdistää EU:n ulkopuolisten maiden konsulaatit ja kaikki Schengen-valtioiden ulkorajojen rajanylityspaikat.
It processes and stores data and decisions relating to applications for short-stay visas. 
Siinä käsitellään ja siihen tallennetaan tietoja ja päätöksiä, jotka liittyvät lyhytaikaista oleskelua koskeviin viisumihakemuksiin.
As a Schengen instrument, VIS applies to all Schengen Area countries. 
VIS-järjestelmää käytetään Schengen-välineenä kaikissa Schengen-alueen maissa.
The EU Agency for large-scale Information systems, eu-LISA, is responsible for the operational management of VIS. 
EU:n laaja-alaisista tietojärjestelmistä vastaava virasto (eu-LISA) vastaa VIS:n operatiivisesta hallinnoinnista.
Eurodac EURODAC is an EU asylum fingerprint database. 
Eurodac Eurodac on EU:hun tulevien turvapaikanhakijoiden sormenjälkitietokanta.
Its primary objective is to serve the implementation of Regulation (EU) No. 604/2013 ('the Dublin regulation'). 
Sen ensisijaisena tavoitteena on asetuksen (EU) N:o 604/2013 (”Dublin-asetus”) täytäntöönpano.
When someone applies for asylum, no matter where they are in the EU, their fingerprints are transmitted to the EURODAC central system. 
Kun joku hakee turvapaikkaa mistä tahansa EU:n jäsenvaltionsa, hänen sormenjälkensä siirretään Eurodacin keskusjärjestelmään.
Since it was established in 2003, EURODAC assists with determining the Member State responsible for processing an asylum application. 
Vuonna 2003 perustettu Eurodac auttaa määrittämään, minkä jäsenvaltion vastuulla kunkin turvapaikkahakemuksen käsittely on.
EURODAC contains only fingerprints (along with data and place of registration) but no other personal information. 
Eurodac sisältää vain sormenjäljet (sekä niiden rekisteröintitiedot ja -paikan) mutta ei muita henkilötietoja.
The countries using the system are the 28 EU Member States and Schengen Associated countries: Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland. 
Järjestelmää käyttävät EU:n 28 jäsenvaltiota ja Schengenin säännöstöön osallistuvat maat Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi.
Eurosur The European Border Surveillance system (EUROSUR) sets up a governance framework for cooperation between the Member States and EBCGA (“Frontex”) in order to improve European situational awareness and increase reaction capability at the external borders. 
Eurosur Euroopan rajavalvontajärjestelmä (Eurosur) on jäsenvaltioiden sekä eurooppalaisen raja-ja merivartioston (Frontex) välistä yhteistyötä varten luotu hallintajärjestelmä, jonka tarkoituksena on parantaa tilannetietoisuutta ja lisätä reaktiokykyä EU:n ulkorajoilla.
The aim is to prevent cross-border crime and irregular migration and contribute to protecting migrants' lives. 42 
Tavoitteena on estää rajat ylittävää rikollisuutta ja laitonta muuttoliikettä sekä avustaa maahanmuuttajien henkien suojelemisessa. 42
Under the Eurosur Regulation, each Schengen State has a National Coordination Centre (NCC) which coordinates and exchanges information among all the authorities responsible for external border surveillance as well as with other NCCs and Frontex. 
Eurosur-asetuksen mukaan jokaisella Schengen-valtiolla on kansallinen koordinointikeskus, joka koordinoi ja vaihtaa tietoja kaikkien ulkorajojen valvonnasta vastaavien viranomaisten sekä muiden kansallisten koordinointikeskusten ja Frontexin kanssa.
Frontex is responsible for coordinating the so-called common application of surveillance tools: the Member States can request Frontex' assistance in monitoring selected areas or vessels of interest for Eurosur purposes by using tools like satellite imagery or ship reporting systems. 
Frontex vastaa niin sanotun valvontavälineiden yhteisen käytön koordinoinnista: jäsenvaltiot voivat pyytää Frontexilta apua tiettyjen Eurosurin kannalta kiinnostavien alueiden tai alusten valvontaan käyttämällä satelliittikuvien tai alusten ilmoitusjärjestelmien kaltaisia välineitä.
This can be used to detect cases of irregular migration or cross-border crime, but also to locate a boat in distress. 
Niiden avulla voidaan havaita laittomaan muuttoliikkeeseen tai rajat ylittävään rikollisuuteen liittyviä tapauksia ja paikantaa esimerkiksi merihädässä oleva laiva.
Eurosur is used in all Schengen area countries, as well as Bulgaria, Romania and Croatia. 
Eurosuria käytetään kaikissa Schengen-alueen maissa sekä Bulgariassa, Romaniassa ja Kroatiassa.
PNR Passenger Name Record describes information provided by passengers to airlines when making reservations and carrying out the check-in process. 
PNR Matkustajarekisterissä (PNR) on tietoja, jotka matkustajat ovat antaneet lentoyhtiöille tehdessään varauksen ja lähtöselvityksen.
It may contain information, such as dates of travel, travel itinerary, ticket information, contact details, travel agent, means of payment, seat number and baggage information. 
Näitä tietoja ovat esimerkiksi matkustuspäivät, matkareitti, lipputiedot, yhteystiedot, matkatoimisto, maksutapa, istumapaikan numero ja matkatavaratiedot.
On 27 April 2016, the European Parliament and the Council adopted the Directive (EU) 2016/681 on the use of passenger name record (PNR) data for the prevention, detection, investigation and prosecution of terrorist offences and serious crime. 
Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 27 päivänä huhtikuuta 2016 direktiivin (EU) 2016/681 matkustajarekisteritietojen (PNR) käytöstä terrorismirikosten ja vakavan rikollisuuden ennalta estämistä, paljastamista ja tutkintaa sekä tällaisiin rikoksiin liittyviä syytetoimia varten.
All EU Member States, apart from Denmark28 are required to establish specific entities responsible for the collection, storage and processing of PNR data, the Passenger Information Units (PIUs). 
Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden on Tanskaa28 lukuun ottamatta perustettava PNR-tietojen keräämisestä, säilyttämisestä ja käsittelystä vastaava yksikkö, matkustajatietoyksikkö.
The PIUs collect the PNR data from air carriers using a dedicated IT system and compare PNR data against relevant law enforcement databases. 
Matkustajatietoyksiköt keräävät PNR-tietoja lentoliikenteen harjoittajilta tätä tarkoitusta varten luodun tietojärjestelmän avulla ja vertailevat PNR-tietoja asiaankuuluviin lainvalvontatietokantoihin.
They also process them against pre-determined criteria, in order to identify persons that may be involved in a terrorist offence or serious crime. 
Ne vertaavat tietoja myös ennalta määritettyihin kriteereihin sellaisten henkilöiden tunnistamiseksi, jotka mahdollisesti osallistuvat terrorismirikokseen tai vakavaan rikollisuuteen.
The PIUs are also in charge of disseminating PNR data to border guards and other national competent authorities, Europol and PIUs of other Member States. 
Matkustajatietoyksiköt vastaavat myös PNR-tietojen levittämisestä rajavartijoille ja muille kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, Europolille ja muiden jäsenvaltioiden matkustajatietoyksiköille.
43 28 On the basis of Protocol 22 to the Treaties Denmark does not participate in the PNR Directive. 
28 Perussopimusten pöytäkirjan nro 22 mukaisesti Tanska ei osallistu matkustajarekisteridirektiiviin. 43
Acronyms and abbreviations DG HOME: Directorate-General for Migration and Home Affairs EBCG: European Border and Coast Guard Agency eu-LISA: European Agency for the operational management of Large-Scale Information systems in the area of freedom, security and justice Eurodac: European Dactyloscopy Eurosur: European Border Surveillance System Frontex: see EBCG ISF: Internal Security Fund NCC: National Coordination Center PNR: Passenger Name Record SIS II: Schengen Information System II VIS: Visa Information System 44 
Akronyymit ja lyhenteet eu-LISA: vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto Eurodac: järjestelmä sormenjälkitietojen vertailua varten Eurosur: Euroopan rajavalvontajärjestelmä Frontex: Euroopan raja-ja merivartiovirasto ISF: sisäisen turvallisuuden rahasto PNR: matkustajarekisteri PO HOME: muuttoliike-ja sisäasioiden pääosasto SIS II: toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) VIS: viisumitietojärjestelmä 44
Glossary Border checkpoint: any crossing-point authorised by the competent authorities for the crossing of external borders. 
Rajanylityspaikka: toimivaltaisten viranomaisten ulkorajojen ylitykseen hyväksymä ylityspaikka.
Border guard: any public official assigned, in accordance with national law, to a border checkpoint or along the border or the immediate vicinity of that border who carries out border control tasks. 
Rajavartija: virkamies, jonka toimipaikka kansallisen lainsäädännön mukaan sijaitsee joko rajanylityspaikalla tai rajalla tai sen välittömässä läheisyydessä ja joka suorittaa rajavalvontatehtäviä.
Schengen area countries: 26 European countries that have eliminated all passport controls on their common borders, of which 22 are EU Member States and 4 are EFTA countries: Belgium, Czech Republic, Denmark, Germany, Estonia, Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Slovenia, Slovakia, Finland, Sweden, Iceland, Liechtenstein, Norway, Switzerland. 
Schengen-alueen maat: 26 Euroopan maata, jotka ovat poistaneet yhteisiltä rajoiltaan kaikki passintarkastukset. Niistä 22 on EU:n jäsenvaltioita ja neljä EFTA-maata: Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi.
Schengen Associates states: four European Free Trade Association (EFTA) member states (Iceland, Liechtenstein, Norway, and Switzerland), which are not members of the EU, but have signed agreements in association with the Schengen Agreement. 45 
Schengenin säännöstöön osallistuvat valtiot: neljä Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiota (Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi), jotka eivät ole EU:n jäseniä mutta ovat allekirjoittaneet sopimuksen osallistumisesta Schengen-sopimukseen.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “EU INFORMATION SYSTEMS SUPPORTING BORDER CONTROL – A STRONG TOOL, BUT MORE FOCUS NEEDED ON TIMELY AND COMPLETE DATA” EXECUTIVE SUMMARY II It is important to underline that Passenger Name Record (PNR) data collected under the PNR Directive cannot be used for border/immigration control purposes, but only for law enforcement purposes in combatting serious crime and terrorism. 
KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”EU:N RAJAVALVONTAA TUKEVAT TIETOJÄRJESTELMÄT – TEHOKAS VÄLINE, MUTTA TIETOJEN AJANTASAISUUTEEN JA TÄYDELLISYYTEEN ON KIINNITETTÄVÄ ENEMMÄN HUOMIOTA” TIIVISTELMÄ II On tärkeää korostaa, että matkustajarekisteritietoja (PNR-tietoja) koskevan direktiivin mukaan PNR-tietoja ei voida käyttää rajavalvontaan tai maahanmuuton valvontaan liittyviin tarkoituksiin vaan ainoastaan lainvalvontatarkoituksiin torjuttaessa vakavaa rikollisuutta ja terrorismia.
VI The deadline for the transposition of the PNR Directive passed on 25 May 2018. 
VI Määräaika matkustajarekisteritietoja koskevan direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä umpeutui 25. toukokuuta 2018.
Therefore, it is a relatively new instrument, in comparison with other systems covered by the ECA’s audit. 
Se on näin ollen suhteellisen uusi väline Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kattamiin muihin välineisiin verrattuna.
Member States are required to equip their Passenger Information Units with hardware and software for the collection and processing of PNR data. 
Jäsenvaltioiden on varustettava matkustajatietoyksikkönsä PNR-tietojen keruuta ja käsittelyä varten tarkoitetuilla laitteilla ja ohjelmistoilla.