natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We have obtained published position papers from Germany18, Austria19, the 10 12 13 14 15 16 17 18 19 European Parliament Resolution (2017), “Building blocks for a post-2020 EU cohesion policy”, of 13 June 2017 (2016/2326(INI); and Resolution (2015), “Towards simplification and performance orientation in cohesion policy 2014-2020”, of 26 November (P8_TA(2015)0419). 
Tilintarkastustuomioistuin on saanut julkaistut kannanotot Saksasta18, Itävallasta19, Euroopan parlamentin päätöslauselma (2017) ”EU:n koheesiopolitiikan rakentaminen vuoden 2020 jälkeen”, 13.6.2017 (2016/2326(INI), ja päätöslauselma (2015) ”Kohti koheesiopolitiikan yksinkertaistamista ja tulosperustaista suuntaamista kaudella 2014– 2020”, 26.11.2015 (P8_TA(2015)0419).
Council conclusions (2017) on “Synergies and Simplification for Cohesion Policy post-2020” of 15 November 2017, No 657/17. 
Neuvoston päätelmät (2017) ”Vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan synergiat ja yksinkertaistaminen”, 15.11.2017, nro 657/17.
Committee of the Regions (2016), Opinion, “Simplification of ESIF from the perspective of Local and Regional authorities”, of 11 October 2016, No CDR 8/2016. 
Alueiden komitean lausunto (2016) ”Euroopan rakenne-ja investointirahastojen yksinkertaistaminen paikallis-ja alueviranomaisten näkökulmasta”, 11.10.2016, CDR 8/2016.
Committee of the Regions (2017), Opinion, “The future of Cohesion Policy beyond 2020”, of 11 May 2017, No CDR 1814/2016. 
Alueiden komitean lausunto (2017) ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen”, 11.5.2017, CDR 1814/2016.
Committee of the Regions (2018), Opinion, “ Final conclusions and recommendations of the High Level Group on Simplification post-2020”, of 31 January-1 February 2018, COTER-VI/035. „Gemeinsame Stellungnahme der Bundesregierung und der Länder zur Kohäsionspolitik der EU nach 2020“ Berlin, 20 June 2017. EU Cohesion Policy post-2020, Simplification and Differentiation, Based on the discussion of the Bund-Länder Expert Group, January 2018. 
Alueiden komitean lausunto (2018) ”Vuoden 2020 jälkeistä yksinkertaistamista koskevat korkean tason asiantuntijaryhmän loppupäätelmät ja suositukset”, 31.1.–1.2.2018, COTER-VI/035. ”Gemeinsame Stellungnahme der Bundesregierung und der Länder zur Kohäsionspolitik der EU nach 2020”, Berliini 20.6.2017. ”EU Cohesion Policy post-2020, Simplification and Differentiation, Based on the discussion of the Bund-Länder Expert Group” (EU:n koheesiopolitiikka vuoden 2020 jälkeen, yksinkertaistaminen ja eriyttäminen, liittovaltion ja osavaltioiden asiantuntijaryhmän keskustelun perusteella), tammikuu 2018.
Czech Republic20 and Poland21. 
Tšekistä20 ja Puolasta21.
We also had an exchange of views with the Dutch Ministry of Economic Affairs and the Danish Business Authority. 
Tilintarkastustuomioistuin on myös vaihtanut näkemyksiä Alankomaiden talousministeriön ja Tanskan elinkeinohallituksen kanssa.
The views of these EU institutions and other bodies converge as to areas in which simplification is most needed (see Annex I). 
Näillä EU:n toimielimillä ja muilla elimillä on yhtäläiset näkemykset aloista, joilla yksinkertaistamista tarvitaan eniten (ks. liite I).
The elements cited most frequently are the following: - rules and regulations (a proliferation of rules, complexity, delays, inconsistencies and a lack of legal certainty); - management and control (overlapping, disproportionate, and different interpretations of rules); and; - large numbers of Operational Programmes, and complex institutional arrangements. 
Seuraavat seikat on mainittu useimmin: - säännöt ja asetukset (sääntöjen runsaus, monimutkaisuus, viivästykset, epäjohdonmukaisuudet ja oikeusvarmuuden puute) - hallinnointi ja valvonta (sääntöjen päällekkäisyys, epäsuhtaisuus ja erilaiset tulkinnat) - toimenpideohjelmien suuri määrä sekä monimutkaiset institutionaaliset järjestelyt.
The objective of this Briefing Paper is to contribute to the preparation of the legislative package for Cohesion policy post-2020 and to the debate on simplifying the delivery of Cohesion Policy post-2020.It is not an audit report, but a review based on publicly available information and our audit work we have carried out in this area in the past. 
Tämän aihekohtaisen katsauksen tavoitteena on edistää vuoden 2020 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevan lainsäädäntöpaketin valmistelua ja keskustelua vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan toteuttamisen yksinkertaistamisesta. Kyseessä ei ole tarkastuskertomus vaan katsaus, joka perustuu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin ja tilintarkastustuomioistuimen aikaisempaan tarkastustyöhön tällä alalla.
Once the Commission has presented its proposal for the post-2020 legislative framework, we intend to issue an opinion concerning the legislative proposal which, inter alia, will deal with the measures taken to simplify the rules for Cohesion Policy. 
Kun komissio on esittänyt ehdotuksensa vuoden 2020 jälkeiseksi lainsäädäntökehykseksi, tilintarkastustuomioistuin aikoo antaa lainsäädäntöehdotuksesta lausunnon, jossa käsitellään muun muassa koheesiopolitiikan sääntöjen yksinkertaistamiseksi toteutettuja toimenpiteitä.
In the first part of the Briefing Paper, based on international experience, such as that of the Commission, the OECD, and RegWatchEurope, we present general principles, which we consider to be necessary to steer the simplification process. 
Aihekohtaisen katsauksen ensimmäisessä osassa esitetään muun muassa komission, OECD:n ja RegWatchEuropen kansainväliseen kokemukseen perustuvat Esitys Tšekin näkökulmasta koheesiopolitiikan tulevaisuuteen vuoden 2020 jälkeen, Bryssel, Tšekin pysyvä edustusto EU:ssa, 25.1.2018.
In the Presentation of the Czech Perspective on Future of Cohesion Policy after 2020, Brussels, Permanent Representation of the Czech Republic to the EU, 25 January 2018. 
Wstępne stanowisko Rządu RP ws. polityki spójności po 2020 r. przyjęte przez Komitet do Spraw Europejski w dniu, 17.7.2017.
11 20 21 
10 20 21
second part, we analyse some specific proposals made by EU institutions and experts. 
Toisessa osassa analysoidaan tiettyjä ehdotuksia, joita EU:n toimielimet ja asiantuntijat ovat esittäneet.
We focus on five areas, which we believe to be of key relevance for effective simplification. 
Katsauksessa keskitytään viiteen alaan, joiden tilintarkastustuomioistuin katsoo olevan keskeisiä vaikuttavan yksinkertaistamisen kannalta.
Our views are based on: - our previous work (see Annex II); - interviews with Commission officials from the Directorates-General for Regional and Urban Policy (DG REGIO), for Employment, Social Affairs and Inclusion (DG EMPL), and the Commission’s Internal Audit Service (IAS), consultations with representatives of Member States’ audit authorities (AAs) and interviews with external entities (the OECD, and other bodies dealing with the reduction of administrative burden); - a review of reports on administrative simplification in general and in the context of Cohesion Policy in particular; - a review of the administrative procedures governing project selection and implementation in OPs from 12 Member States (see Annex III) providing financial support for SMEs; and - a review of the proposals for simplifying Cohesion Policy by the Commission, the European Parliament, the Council, the Committee of the Regions, as well as the positions of selected Member States (see paragraphs 6 to 8). 
Tilintarkastustuomioistuimen näkemykset perustuvat seuraaviin seikkoihin: - tilintarkastustuomioistuimen aikaisempi työ (ks. liite II) - komission alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston (REGIO), työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston (EMPL) ja komission sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) virkamiesten haastattelut, jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten edustajien kuulemiset ja ulkoisten tahojen (OECD ja muut elimet, jotka vastaavat hallinnollisen taakan pienentämisestä) haastattelut - hallinnon yksinkertaistamista koskevien kertomusten arviointi yleisesti sekä erityisesti koheesiopolitiikan osalta - niiden hallinnollisten menettelyiden arviointi, joilla hallitaan hankkeiden valintaa ja täytäntöönpanoa 12 jäsenvaltion toimenpideohjelmissa (ks. liite III), jotka tarjoavat taloudellista tukea pk-yrityksille - komission, Euroopan parlamentin, neuvoston ja alueiden komitean tekemien koheesiopolitiikan yksinkertaistamista koskevien ehdotusten sekä tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden näkökantojen arviointi (ks. kohdat 6–8).
The Commission was given the opportunity to comment on this paper before its finalisation. 
Komissiolle annettiin tilaisuus kommentoida tätä katsausta ennen sen viimeistelyä.
12 GUIDING PRINCIPLES FOR SIMPLIFYING THE DELIVERY OF COHESION POLICY 14. 
OHJAAVAT PERIAATTEET KOHEESIOPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEN YKSINKERTAISTAMISTA VARTEN 14.
The simplification of Cohesion Policy requires principles that structure the debate and guide the relevant stakeholders in deciding, for the next programme period, why, for whom and how to simplify. 
Koheesiopolitiikan yksinkertaistamista varten tarvitaan periaatteita, joilla jäsennellään keskustelua ja ohjataan asiaankuuluvia sidosryhmiä tekemään seuraavaa ohjelmakautta koskevia päätöksiä siitä, miksi, ketä varten ja miten pitäisi yksinkertaistaa.
A well-defined strategy for administrative simplification is needed Administrative simplification: context 15. 
Hallinnon yksinkertaistamista varten tarvitaan tarkasti määritelty strategia Hallinnollinen yksinkertaistaminen: taustaa 15.
The OECD states that the purpose of administrative simplification strategies is “to improve the efficiency of transactions with citizens and business without compromising regulatory benefits” 22 and “to reduce regulatory complexity and uncertainty, and cut red tape reducing unnecessary burdens created by bureaucracy and paperwork” 23. The design of such strategies should be clear, and include well-reasoned measurable OECD (2006), “Cutting Red Tape, National Strategies for Administrative Simplification”, p. 
OECD:n mukaan hallinnon yksinkertaistamisstrategioiden tarkoituksena on tehostaa kansalaisten ja liike-elämän välistä toimintaa vaarantamatta sääntelyn etuja22 ja vähentää sääntelyn monimutkaisuutta ja epävarmuutta sekä tarpeetonta OECD (2006), ”Cutting Red Tape, National Strategies for Administrative Simplification”, s.
22 23 objectives, resources, timing, outputs and results, as well as monitoring and evaluation mechanisms. 
Tällaisten strategioiden pitäisi olla rakenteeltaan selkeitä ja sisältää perustellut, mitattavissa olevat tavoitteet, resurssit, aikataulun, tuotokset ja tulokset sekä seuranta-ja arviointimekanismit.
The OECD recommends that account should be taken not only of the costs but also of the benefits of a regulatory initiative when deciding upon simplification measures24. 
OECD suosittelee ottamaan kustannusten lisäksi huomioon myös lainsäädäntöaloitteen edut yksinkertaistamistoimenpiteistä päätettäessä24.
The Commission shares this view and believes that this may lead to undue deregulation. 
Komissio on asiasta samaa mieltä ja uskoo, että sääntelyä saatetaan purkaa aiheettomasti, jos näin ei tehdä.
Accordingly, the Commission applies an “evaluate first” policy and quantifies regulatory costs, benefits and savings where such data are available before it makes any proposals25. 
Vastaavasti komissio soveltaa ”arviointi ensin” -toimintaperiaatetta ja määrittää sääntelyn kustannukset, edut ja säästöt ennen mahdollisen ehdotuksen antamista, jos kyseiset tiedot ovat saatavilla25.
In the area of Cohesion Policy, the Commission has differentiated since 2017 between administrative costs at Member State and EU level and the administrative burden for beneficiaries in complying with their obligations26. 
Koheesiopolitiikan alalla komissio on eriyttänyt vuodesta 2017 lähtien jäsenvaltioiden ja EU:n tason hallinnolliset kustannukset ja hallinnollisen taakan, joka aiheutuu edunsaajille velvollisuuksien noudattamisesta26.
Our analysis of the views for the post-2020 period (see Annex I) shows that there is no general agreement on the objectives of simplification, i.e. why and for whom simplification is needed. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi vuoden 2020 jälkeistä kautta koskevista näkemyksistä (ks. liite I) osoittaa, että yksinkertaistamisen tavoitteista, eli siitä, miksi ja ketä varten yksinkertaistamista tarvitaan, ei ole sovittu yleisesti.
We believe that one of the main goals of administrative simplification is to remove unnecessary costs. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yksi tärkeimmistä yksinkertaistamisen tavoitteista on poistaa tarpeettomat kustannukset.
The primary focus of simplification should be to reduce the administrative burden on beneficiaries and to reduce administrative costs for the Member States’ authorities. 
Yksinkertaistamisen ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla edunsaajiin kohdistuvan hallinnollisen taakan pienentäminen ja jäsenvaltioiden viranomaisille aiheutuvien hallinnollisten kustannusten pienentäminen.
OECD (2014), OECD Regulatory Compliance Cost Assessment Guidance, p. 
OECD (2014), ”OECD Regulatory Compliance Cost Assessment Guidance”, s.
8, OECD Publishing, Paris. 
8, OECD Publishing, Pariisi.
European Commission (2017) study, “Use of new provisions on simplification during the early implementation phase of European Structural and Investment (ESI) Funds”, Sweco, t33 & Spatial Foresight. 
Euroopan komission tutkimus (2017), ”Use of new provisions on simplification during the early implementation phase of European Structural and Investment (ESI) Funds”, Sweco, t33 & Spatial Foresight.
14 24 25 26 
13 23 24 25 26
An evidence-based and structured approach is vital for understanding complexity and proposing simplification Evidence-based approach: context 19. 
Näyttöön perustuva ja jäsennelty lähestymistapa on erittäin tärkeä monimutkaisuuden ymmärtämisen ja yksinkertaistamisen ehdottamisen kannalta Näyttöön perustuva lähestymistapa: taustaa 19.
Any proposal for administrative simplification should be based on robust evidence. 
Kaikkien hallinnollista yksinkertaistamista koskevien ehdotusten pitäisi perustua vankkaan näyttöön.
There is a risk that administrative simplification may concentrate on activities that are irritating to those regulated, but not necessarily the most burdensome28. 
On vaarana, että hallinnollinen yksinkertaistaminen keskittyy toimiin, jotka ovat häiritseviä säänneltyjen toimien kannalta, mutta eivät välttämättä aiheuta suurinta taakkaa28.
In line with its Better Regulation guidelines34, the Commission undertook two studies to assess the impact of changes proposed within the legislative framework of OECD (2009), Overcoming Barriers to Administrative Simplification Strategies, Guidance for Policy makers, p. 
Tässä yhteydessä komissio katsoi, että hallinnon yksinkertaistaminen ilman yksityiskohtaista alhaalta ylöspäin suuntautuvaa arviointia OECD (2009), ”Overcoming Barriers to Administrative Simplification Strategies, Guidance for Policy makers”, s.
Overall, the OECD (2010), “Cutting Red Tape; Why is Administrative Simplification so complicated? 
OECD (2010), ”Cutting Red Tape; Why is Administrative Simplification so complicated?
Looking beyond 2010”, OECD Publishing, Paris, p. 
Looking beyond 2010”, OECD Publishing, Pariisi, s.
Commission staff working document (2017), "Overview of the Union's Efforts to Simplify and to Reduce Regulatory Burdens", SWD(2017) 675 final, p. 
15 29 30 31 32 33 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja (2017), ”Overview of the Union’s Efforts to Simplify and to Reduce Regulatory Burdens”, SWD(2017) 675 final, s.
European Commission, Better regulation toolbox, Tool No 60, “The standard cost model for estimating administrative costs”. 
Euroopan komissio, paremman sääntelyn välineistö, väline 60, hallinnollisten kustannusten arvioimista koskeva standardikustannusmalli.
OECD (2010), “Cutting Red Tape, Why is Administrative Simplification so complicated? 
OECD (2010), ”Cutting Red Tape; Why is Administrative Simplification so complicated?
45. http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64157/4374310/11-STANDARD-COST-MODEL-DK-SE-NO-BE-UK-NL-2004-EN-1.pdf/e703a6d8-42b8-48c8-bdd9-572ab4484dd3. OECD (2010), Cutting Red Tape. 
45. http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64157/4374310/11-STANDARD-COST-MODEL-DK-SE-NO-BE-UK-NL-2004-EN-1.pdf/e703a6d8-42b8-48c8-bdd9-572ab4484dd3 OECD (2010), ”Cutting Red Tape.
Looking beyond 2010, Paris, p. 
Looking beyond 2010”, Pariisi, s.
European Commission (2015), Better Regulation Guidelines, p. 
34 Euroopan komissio (2015), Paremman sääntelyn suuntaviivat, s.
As regards Member State administrative costs, there are significant economies of scale: ERDF and CF programmes with a relatively high financial volume spend a lower share of their budgets on administrative tasks. 
Jäsenvaltioiden hallinnollisissa kustannuksissa on puolestaan merkittäviä mittakaavaetuja: EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmissa, joissa on suhteellisen suuri rahoitusvolyymi, käytetään pienempi osa määrärahoista hallinnollisiin tehtäviin.
A similar observation has been made for ESF programmes. 
Samanlainen havainto on tehty ESR:n ohjelmien yhteydessä.
The administration costs of ESF programmes (as a share of the total OP budget) are also higher than for ERDF programmes35. 
ESR:n ohjelmien hallinnolliset kustannukset (osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahoista) ovat myös korkeammat kuin EAKR:n ohjelmissa35.
This is because mandatory duties, e.g. drawing up annual implementation reports, apply independently of the financial allocation. 
Tämä johtuu siitä, että pakolliset velvollisuudet, esimerkiksi vuotuisten täytäntöönpanokertomusten laatiminen, on hoidettava määrärahojen jakautumisesta riippumatta.
As regards administrative burden for beneficiaries, a significant source of complexity is gold-plating (i.e. requirements imposed at national level which go beyond those set out in the regulations). 
Edunsaajiin kohdistuvan hallinnollisen taakan osalta voidaan todeta, että monimutkaisuuden merkittävänä lähteenä on ylisääntely (eli kansallisella tasolla määritetyt vaatimukset, jotka ovat asetusten vaatimuksia korkeammat).
The Commission’s ex-post evaluation for the 2007-2013 period and a study carried out on behalf of the EP suggest that almost one third of avoidable burden is due to inefficiencies in national implementation and gold-plating36. 
Komission kauden 2007–2013 jälkiarvioinnin ja Euroopan parlamentin teettämän tutkimuksen mukaan lähes kolmasosa vältettävissä olevasta hallinnollisesta taakasta johtuu kansallisen täytäntöönpanon tehottomuudesta ja ylisääntelystä36.
The latter may be due to lack of legal certainty and the concern of national administrations that a less strict interpretation of EU rules could ultimately result in the Commission imposing financial corrections. 
Ylisääntelyä voi aiheuttaa oikeusvarmuuden puute ja se, että kansalliset hallinnot pelkäävät, että EU:n sääntöjen väljempi tulkinta voisi lopulta johtaa siihen, että komissio määrää rahoitusoikaisuja.
A structured approach for administrative simplification - context 24. 
Jäsennelty lähestymistapa hallinnon yksinkertaistamista varten – taustaa 24.
International experience, in particular that of the Member States and the OECD, suggests that successful administrative simplification requires a structured approach. 
Kansainvälisen kokemuksen ja etenkin jäsenvaltioiden ja OECD:n kokemuksen perusteella menestyksekästä hallinnon yksinkertaistamista varten tarvitaan jäsennelty lähestymistapa.
This includes: (1) identifying and quantifying burden; (2) ex ante impact assessment and independent scrutiny thereof; and (3) target-setting for reducing burdens and monitoring progress37. 
Siihen kuuluvat (1) hallinnollisen taakan tunnistaminen ja määrällinen arviointi, (2) vaikutusten ennakkoarviointi ja arvioinnin riippumaton tarkastus sekä (3) tavoitteiden asettaminen taakan pienentämistä ja edistymisen seurantaa varten37.
Our view 25. Evidence-based policy is of paramount importance for providing better regulation and keeping rules simple. 
Näyttöön perustuva toimintapolitiikka on erittäin tärkeää, jotta voidaan tarjota parempaa sääntelyä ja pitää säännöt yksinkertaisina.
We believe that the Commission and the Member States should focus primarily on those areas with the greatest administrative workload and those elements that contribute most to complexity (see paragraph 21). 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi keskityttävä pääasiassa aloihin, joilla hallinnollisen työn määrä on suurin, ja osatekijöihin, jotka vaikuttavat monimutkaisuuteen eniten (ks. kohta 21).
The starting point should therefore be to understand the sources of complexity and their related benefits by identifying unduly burdensome and costly elements and their origins, whether at EU or national level. 
suuren taakan ja kustannukset aiheuttavat osatekijät ja niiden alkuperät sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla.
Whenever possible, assessments should involve quantitative analysis and tools such as surveys/stakeholder feedback and the results of ex-post evaluations. 
Mahdollisuuksien mukaan arviointien olisi sisällettävä määrällisiä analyyseja ja välineitä, kuten tutkimuksia / sidosryhmiltä saatua palautetta, ja jälkiarviointien tulokset.
Such analysis should identify appropriate simplification measures. 
Näissä analyyseissa olisi määritettävä sopivia yksinkertaistamistoimenpiteitä.
However, we did find weaknesses in the availability of relevant data. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin puutteita asiaankuuluvien tietojen saatavuudessa.
In 2012, the Commission conducted a quantitative analysis of administrative costs and the burden for Cohesion Policy at EU level38, i.e. before the start of the 2014-2020 programme period. 
Vuonna 2012, eli ennen ohjelmakauden 2014–2020 alkamista, komissio teetti määrällisen analyysin koheesiopolitiikan hallinnollisista kustannuksista ja taakasta EU:n tasolla38.
However, our assessment of 12 OPs from 12 Member States (see the list of OPs in Annex III) indicates that Member States carried out limited analysis, which in general was qualitative rather than quantitative. 
Tilintarkastustuomioistuimen arvio 12 jäsenvaltion 12 toimenpideohjelmasta (ks. toimenpideohjelmien luettelo liitteessä III) kuitenkin osoittaa, että jäsenvaltioiden analyysit olivat suppeita ja yleisesti ottaen ennemminkin laadullisia kuin määrällisiä.
Since 2015, impact assessments have been a key part of the Commission's Better Regulation agenda. 
Vuodesta 2015 lähtien vaikutustenarvioinnit ovat olleet tärkeä osa komission paremman sääntelyn agendaa.
This also entails assessing the impact of legislation on specific stakeholders both qualitatively and quantitatively whenever possible. 
Tähän kuuluu myös mahdollisuuksien mukaan sekä laadullinen että määrällinen arvio lainsäädännön vaikutuksesta tiettyihin sidosryhmiin.
The Council and the Parliament are required to carry out impact assessments of any substantial amendments they make to proposed legislation39. 
Neuvoston ja parlamentin on tehtävä vaikutustenarvioinnit kaikista merkittävistä muutoksista, joita ne tekevät ehdotettuun lainsäädäntöön39.
In addition, the Commission set up a Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT) to analyse existing legislation with the view to ensure that the benefits of EU law are reached at the lowest cost. 
Lisäksi komissio perusti sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT), jolla analysoidaan nykyistä lainsäädäntöä ja jonka tarkoituksena on varmistaa, että EU:n lainsäädännön edut saavutetaan mahdollisimman pienin kustannuksin.
In its annual reports 2016 and 2017, the RSB pointed to weaknesses in the quantification of regulatory costs and benefits40. 
sääntelyntarkastelulautakunta huomautti sääntelyn kustannusten ja etujen määrälliseen arviointiin liittyvistä heikkouksista40.
Already in the draft CPR41 for the 2014-2020 period, the Commission proposed that targets should be used to reduce administrative costs and burden. 
Jo yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen luonnoksessa41 kaudeksi 2014–2020 komissio ehdotti, että hallinnollisen taakan ja kustannusten pienentämistä varten pitää laatia tavoitteet.
However, the targets were dropped during the CPR negotiations. 
Yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta koskevissa neuvotteluissa tavoitteet jätettiin kuitenkin pois.