natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The rural development programme implements this structure by describing the agri-environment payments in a general section containing eight objectives, which are different from the 20 objectives laid out previously or have been rephrased in a more general manner. 
Maaseudun kehittämisohjelmassa tätä rakennetta pannaan täytäntöön yleisessä osiossa esitettyjen maaseudun ympäristötuen kahdeksan tavoitteen avulla. Nämä kahdeksan tavoitetta poikkeavat aiemmin asetetuista 20 tavoitteesta tai ne on ilmaistu yleisluontoisemmin.
In addition, the rural development programme contains objectives for each of the 15 agri-environment sub-measures (in total 51), which are again sometimes partly or entirely different from the objectives set out in the general part. 
Maaseudun kehittämisen ohjelmassa asetetaan lisäksi tavoitteet kaikille 15:lle maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteelle (yhteensä tavoitteita on 51), jotka poikkeavat jälleen joskus osittain tai kokonaan yleisessä osiossa vahvistetuista tavoitteista.
Taking the overall framework into account, including the strategic environmental assessment 10 and the ex ante evaluation 11, the very high number of objectives makes it difficult to measure results. 
Strategisen ympäristöarvioinnin10 ja ennakkoarvioinnin11 käsittävässä yleiskehyksessä asetetaan hyvin suuri määrä tavoitteita, mikä vaikeuttaa tulosten mittaamista.
The Court found that the objectives included in rural development programmes were not set out in a specific, measurable and timed manner. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että maaseudun kehittämisohjelmien tavoitteet eivät olleet tarkasti määriteltyjä, mitattavissa eivätkä ajallisesti määrättyjä.
When quantification was possible, this was not done in many cases (e.g. reduce by 20 %). 
Määrällisiä tavoitteita (esimerkiksi ”vähentää 20 prosenttia”) ei useinkaan ollut asetettu, vaikka se olisi ollut mahdollista.
For example, objectives used in Poland for agri-environment sub-measures such as ‘adequate soil use and water protection’ are not verifiable. 
Esimerkiksi Puolassa maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden tavoitteeksi asetettu ”asianmukainen maankäyttö ja vesien suojelu” ei ole todennettavissa.
10 Thestrategicenvironmental assessment forms part of the ex ante evaluation (see footnote 11) and addresses the requirements of the environmental assessment provided for in Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 197, 21.7.2001, p. 
10 Strateginen ympäristöarviointi muodostaa osan ennakkoarviointia (ks. alaviite 11). Arviointi käsittää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (’strategisesta ympäristöarvioinnista annettu direktiivi’) 2001/42/EY (EYVL L 197, 21.7.2001, s.
30) (the ‘Strategic Environmental Assessment Directive’). 
30) säädetyn ympäristöarvioinnin vaatimukset.
11 The ex ante evaluation is part of the procedure for drawing up a rural development programme; its aim is to optimise the allocation of budgetary resources and improve programming quality. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
11 Ennakkoarviointi on osa maaseudun kehittämisohjelman laatimismenettelyä; sen tarkoituksena on optimoida talousarviovarojen jakoa ja parantaa ohjelmasuunnittelun laatua. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
Nevertheless, good examples of specific and measurable objectives were also identified. 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin kuitenkin esimerkkejä myös täsmällisistä ja mitattavissa olevista tavoitteista.
In Sweden, agri-environment objectives are embedded in a set of national environmental quality objectives which were adopted by the Swedish Parliament in 1999. 
Ruotsissa maatalouden ympäristötavoitteet on sisällytetty Ruotsin valtiopäivien vuonna 1999 hyväksymiin kansallisiin ympäristön laatua koskeviin tavoitteisiin.
The time horizon for these objectives is 2020, but interim targets relating to the situation in 2010 have been set for most of the objectives. 
Näiden tavoitteiden aikahorisontti on vuosi 2020, mutta suurimmalle osalle tavoitteita on asetettu vuoden 2010 tilanteeseen liittyviä välitavoitteita.
The best examples were found to be so-called ‘outcome-ori-ented’ sub-measures, the implementation of which leads to results that are directly observable on the ground. 
Esimerkkien parhaimmistoa olivat ns. ”tulossuuntautuneet” alatoimenpiteet, joiden täytäntöönpano johtaa tuloksiin, jotka ovat välittömästi havainnoitavissa paikan päällä.
In Andalusia, Piedmont and France, these sub-measures concerned the protection of breeds in danger of being lost to farming (see Picture 2). 
Andalusiassa, Piemontessa ja Ranskassa kyseiset alatoimenpiteet koskivat maatalouden vuoksi uhanalaisten lajien suojelua (ks. kuva 2).
The sub-measures in the Rhineland-Palatinate and France, which were audited in the context of best practices, concerned grassland management (see Box 3). 
Rheinland-Pfal-zissa ja Ranskassa toteutetut alatoimenpiteet, jotka tarkastettiin parhaiden käytäntöjen yhteydessä, koskivat laidunmaiden hoitoa (ks. laatikko 3).
Picture 2: Example of agri-environment in France: protecting a breed of horses (‘Ardennais’) in danger of being lost to farming. © European Union, source: European Court of Auditors. 
Kuva 2: Esimerkki maatalouden ympäristötoimesta Ranskassa: suojelun kohteena hevoslaji (ardennienhevonen), jonka maatalouskäyttö on lakkaamassa. © Euroopan unioni, lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
19 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
19 Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
20 THE ENVIRONMENTAL PRESSURES CITED DO NOT PROVIDE A CLEAR JUSTIFICATION OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS environmentAl pressures Are identified in the rurAl development progrAmmes 28. 
20 MAINITUT YMPÄRISTÖPAINEET EIVÄT OLE SELKEÄ PERUSTELU MAATALOUDEN YMPÄRISTÖTUELLE yMpäristöpaineet yksilöidään Maaseudun kehittäMisohjelMissa 28.
All the rural development programmes audited identified the existing environmental pressures. 
Kaikissa tarkastetuissa maaseudun kehittämisohjelmissa yksilöidään vallitsevat ympäristöpaineet.
These concerned, in particular, the loss of biodiversity, threats to water quality, soil erosion, air pollution and climate change. 
Näissä oli kyse erityisesti biologisen monimuotoisuuden häviämisestä, veden laatuun kohdistuvista uhista, maaperän eroosiosta, ilman pilaantumisesta ja ilmastonmuutoksesta.
Identification of these pressures was largely based on the Community strategic guidelines in which the Council sets out the EU’s priorities for the 2007–13 rural development programming period. 
Näiden paineiden yksilöinti perustui laajalti yhteisön strategisiin suuntaviivoihin, joissa neuvosto vahvistaa EU:n maaseudun kehittämisen ensisijaiset tavoitteet ohjelmakaudeksi 2007–2013.
Maps locating the identified environmental pressures are included in seven out of the eight rural development programmes audited. 
Seitsemässä kahdeksasta tarkastetusta maaseudun kehittämisohjelmasta esitetään kartta, josta käy ilmi, missä ympäristöpaineita esiintyy.
Member States could generally provide documents supporting their analysis of environmental pressures (e.g. by data and studies). 
Jäsenvaltiot voivat yleisesti ottaen toimittaa ympäristö-paineanalyysinsä tueksi asiakirjoja (esim. tietoja ja selvityksiä).
As an illustration, the Piedmont rural development programme includes various maps showing existing soil threats (decrease in organic matter, compaction and contamination of soils, etc). 
Tästä on esimerkkinä Piemonten maaseudun kehittämisohjelma, joka sisältää useita karttoja, joista käyvät ilmi vallitsevat maaperää koskevat uhat (kuten orgaanisen aineksen väheneminen, maaperän tiivistyminen ja saastuminen).
The managing authority was also able to provide data classifying each of the 1 206 municipalities in the region (and specific parts of them) according to the risk of soil erosion, broken down into three classes (less than 3 tonnes per hectare and per year, between 3 and 15 tonnes, and more than 15 tonnes). 
Hallintoviranomainen pystyi myös antamaan tietoja, joissa luokiteltiin kukin alueen 1206 kunnasta (ja niiden yksittäisistä osista) maaperän eroosio-riskin mukaan kolmeen eri ryhmään (alle 3 tonnia, 3–15 tonnia ja yli 15 tonnia hehtaaria ja vuotta kohti).
However, in a number of programmes audited, the environmental issues were described in a general manner without providing a clear link with the agri-environment sub-measures. 
Useissa tarkastetuista ohjelmista ympäristönäkökohtia kuvailtiin yleisluontoisesti kytkemättä niitä selkeästi maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteisiin.
For example, in Spain, Italy and France, some of the environmental pressures identified in the rural development programmes were not addressed by agri-environment payments. 
Esimerkiksi Espanjassa, Italiassa ja Ranskassa tiettyihin maaseudun kehittämisohjelmissa mainittuihin ympäristöpaineisiin ei kohdistettu maatalouden ympäristötukea.
Such cases were not explained in the programmes. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Ohjelmissa ei selitetty, miksi näin oli. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
21 Links between the environment and farming practices are numerous and difficuLt to estabLish with precision 31. 
21 yMpäristön ja Maatalouskäytäntöjen välillä on lukuisia yhteyksiä ja niitä on vaikeaa hahMottaa tarkasti 31.
An assessment of the extent to which agri-environment objectives have been achieved depends on the existence of a link between the agri-environment sub-measures and the environmental pressures. 
Maatalouden ympäristötavoitteiden saavuttamisasteen arviointi riippuu maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden ja ympäristöpaineiden välisestä yhteydestä.
Agri-environment sub-measures may have a positive effect on several environmental pressures (water, soil, air, biodiversity, etc). 
Alatoimenpiteillä saattaa olla myönteinen vaikutus useisiin ympäristöpaineisiin (kuten vesi, maaperä, ilma ja biologinen monimuotoisuus).
Environmental pressures cannot be clearly prioritized or ranked as they concern elements which are all relevant, different in nature, and not comparable. 
Ym-päristöpaineita ei voida useinkaan asettaa tärkeysjärjestykseen tai arvojärjestykseen, sillä ne ovat kaikki relevantteja vaikkakin luonteeltaan erilaisia eikä niitä voi verrata toisiinsa.
As a consequence, the rural development programmes audited provide no or only limited information on the relative importance of the environmental pressures identified. 
Tästä seuraa, että tarkastetuissa maaseudun kehittämisohjelmissa ei anneta lainkaan tietoa tai annetaan vain vähän tietoa yksilöityjen ympäristöpaineiden suhteellisesta merkityksestä.
This makes it difficult to assess to what extent the sub-measures have had an influence on the specific environmental pressure identified. 
Tämän vuoksi on vaikeaa arvioida, missä määrin alatoimenpiteet vaikuttavat erityisiin yksilöityihin ympäristöpaineisiin.
Therefore, most Member States assess the achievement of the agri-environment objectives globally, considering all sub-measures together. 
Täten suurin osa jäsenvaltioista arvioi maatalouden ympäristötavoitteiden saavuttamista yleisesti, kaikkia alatoimenpiteitä kokonaisuutena.
The rural development programmes thus state that there are multiple relationships between the environmental pressures and the farming practices supported under agri-environment. 
Maaseudun kehittämisohjelmissa todetaan niin ollen, että ympäristöpaineiden ja maatalouden ympäristötukea saavien maatalouskäytäntöjen välillä on monenlaisia yhteyksiä.
To address this, in two out of eight programmes audited the links between environmental pressures and agri-environment sub-measures could be classified as direct or indirect. 
Kahdessa kahdeksasta tarkastetusta ohjelmasta ympäristöpaineiden ja maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteiden väliset yhteydet oli tämän vuoksi luokiteltu joko suoriksi tai epäsuoriksi.
For instance, in Piedmont, one of the agri-environment sub-measures audited (support for integrated production, see glossary) was expected to contribute to four out of the five environmental objectives 12, but only one was selected as a direct and principal objective (protection of water quality). 
Esimerkiksi Piemontessa yhden tarkastetuista maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteistä (tuki integroidulle tuotannolle, ks. sanasto) oletettiin edistävän neljää viidestä ympäristötavoitteesta12, mutta ainoastaan yksi oli valittu välittömäksi päätavoitteeksi (veden laadun suojelu).
This helps clarifying the contribution of the agri-environment payments towards the environmental objectives set out in the framework. 
Tämä auttaa selkeyttämään, miten maatalouden ympäristötuilla edistetään toimintakehyksessä vahvistettuja ympäristötavoitteita.
Another example of a direct link between an agri-environment sub-measure and the pressures identified was in Poland. 
Toinen esimerkki maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteen ja yksilöityjen paineiden välisestä suorasta yhteydestä löytyy Puolasta.
According to the Polish rural development programme, wind erosion is a threat for 28 % of the territory. 
Puolan maaseudun kehittämisohjelman mukaan tuulieroosio uhkaa 28:aa prosenttia alueesta.
Introducing a soil cover during the winter is a farming practice which limits soil erosion caused, inter alia, by the wind. 
Maapeitteen käyttöönotto talvella on maatalouskäytäntö, joka rajoittaa mm. tuulen aiheuttamaa maaperän eroosiota.
This practice is supported by agri-environment payments included in the Polish rural development programme, as illustrated in Picture 3. 
Tätä käytäntöä tuetaan Puolan maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyvillä maatalouden ympä-ristötuilla, kuten kuvasta 3 käy ilmi.
12 Maintenance of biodiversity and high nature value areas, protection of water resources, reduction of greenhouse gases, maintenance of agricultural activity in areas at risk of land abandonment, protection of the territory. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
12 Biologisen monimuotoisuuden ja luonnonarvoltaan merkittävien alueiden säilyttäminen, vesivarojen suojelu, kasvihuonekaasujen vähentäminen, maataloustoiminnan säilyttäminen alueilla, joilla riskinä on maan poistaminen viljelykäytöstä, ja aluesuojelu. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
Picture 3: Example of agri-environment in Poland showing, on the right side, an area without plant cover and soil subject to wind erosion, whereas the left side is covered by rye planted under an agri-environment sub-measure to protect the soil against erosion. © European Union, source: European Court of Auditors. 
Kuvassa oikealla puolella näkyy alue, jolla ei ole kasvipeitettä ja jonka maaperällä on tapahtunut tuulieroosiota. Vasemmalla puolella näkyy maata, johon on kylvetty ruista; tällä tavoin maaperää suojellaan eroosiolta maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpiteen avulla. © Euroopan unioni, lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
EXAMPLES OF PRACTICES DESIGNED TO DELIVER TANGIBLE ENVIRONMENTAL BENEFITS cLear ruLes in the aLLocation of resources 35. 
ESIMERKKEJÄ NÄKYVIIN YMPÄRISTÖHYÖTYIHIN TÄHTÄÄVISTÄ KÄYTÄNNÖISTÄ selkeät säännöt resurssien jakoon 35.
When environmental pressures are identified, the allocation of resources should be justified in terms of their cost effectiveness in achieving environmental benefits in the areas concerned. 
Kun ympäristöpaineet on yksilöity, resurssit olisi jaettava sen mukaan, miten kustannustehokkaasti niiden avulla saadaan ympäristöhyötyjä asianomaisilla alueilla.
In this regard, England, for example, which the Court visited to review best practice situations, implements an approach which separates entry and higher-level sub-measures. 
Esimerkiksi Englannissa, jossa tilintarkastustuomioistuin kävi arvioimassa parhaiden käytäntöjen tilaa, toimitaan siten, että perustason ja korkeamman tason alatoimenpiteet pidetään toisistaan erillään.
This has improved the clarity and visibility of results, as described in Box 1. 
Tämä on lisännyt tulosten selkeyttä ja näkyvyyttä, kuten laatikossa 1 kuvataan.
22 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
22 Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
Three of the Member States audited also use separate budget allocations for different types of sub-measures. 
Kolme tarkastetuista jäsenvaltioista oli myös eritellyt budjettimäärärahat alatoimenpidetyyppien mukaan.
In its rural development programme, Hungary states that it does not intend to spend more than 35 % of the allocated funds on sub-measures with lower environmental outputs. 
Unkari toteaa maaseudun kehittämisohjelmassaan, ettei se aio käyttää jaetuista varoista 35:tä prosenttia enempää alatoimenpiteisiin, joiden ympäristöön liittyvät tuotokset jäävät vähäisiksi.
Poland allocated a specific budget to two of the nine sub-measures in its rural development programme. 
Puola myönsi maaseudun kehittämisohjelmassaan erillisen budjetin kahdelle yhdeksästä alatoimenpiteestä.
The budget allocated to one of them, concerning the protection of endangered bird species and natural habitats in Natura 2000 areas, represents 19 % of the total budget for agri-environment payments for the period 2007–13. 
Toinen näistä koski uhanalaisten lintulajien ja luonnollisten elinympäristöjen suojelua Natura 2000 -alueilla. Sille myönnetyt talousarviomäärärahat muodostavat 19 prosenttia maatalouden ympäristötuille varatusta kauden 2007–2013 kokonaisbudjetista.
France allocated 27 % of the 2007–13 budget to the targeted sub-measures described in Box 5. aLternative poLicies to agri-environment payments were given LittLe consideration 37. 
Ranska myönsi kauden 2007–2013 budjetista 27 prosenttia laatikossa 5 kuvatuille kohdistetuille alatoimenpiteille. Maatalouden yMpäristötuille vaihtoehtoisia toiMintatapoja ei niinkään harkittu 37.
Agri-environment payments are one of a number of policies used to protect and improve the environment. 
Maatalouden ympäristötuki on yksi monista ympäristön suojeluun ja parantamiseen tähtäävistä toimintatavoista.
The Member States can, for instance, also act through regulatory provisions, specific taxes or enhanced training and advice. 
Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi myös antaa säännöksiä, kantaa erityisveroja tai lisätä koulutusta ja neuvontaa.
Considering such alternative policies would help demonstrate where the agri-environment payment approach is the best way to tackle the pressures identified. 
Harkitsemalla vaihtoehtoisia toimintatapoja voitaisiin osoittaa, milloin maatalouden ympäristötukeen perustuva lähestymistapa on paras ympäristöpaineiden käsittelytapa.
23 BOX 1 ENTRY AND HIGHER-LEVEL SUB-MEASURES IN ENGLAND In England the national authorities identified environmental pressures in different geographical areas. 
23 LAATIKKO 1 PERUSTASON JA KORKEAMMAN TASON ALATOIMENPITEET ENGLANNISSA Englannissa kansalliset viranomaiset havaitsivat ympäristöpaineita eri maantieteellisillä alueilla.
They analysed which type of sub-measure (in England split in entry and higher-level schemes) was more cost-effective in achieving environmental benefits. 
He analysoivat, minkälaisen alatoimenpiteen (Englannissa alatoimenpiteet on jaettu perustason ja korkeamman tason järjestelmiin) avulla ympäristöhyödyt saavutettiin kustannustehokkaammin.
This resulted in a budget for entry-level schemes determined on the basis of a target to have 70 % of agricultural land under entry-level agri-environment contracts. 
Tämän seurauksena perustason järjestelmien budjetin määrittämisperusteena oli tavoite, jonka mukaan maatalouden ympäristötukea koskevat perustason sopimukset kattaisivat 70 prosenttia maatalousmaasta.
The remaining budget is allocated to higher-level schemes and is split over nine regions based on their size and environmental features as well as past and predicted uptake figures. 
Jäljellä oleva osa määrärahoista jaetaan korkeamman tason järjestelmille yhdeksälle alueelle niiden koon ja ympäristöominaisuuksien sekä aiempien ja ennakoitujen tuen käyttöönottolukujen perusteella.
In each region, so called ‘target areas’ have been identified, which are prioritised under the higher-level scheme on the basis of criteria such as relevance for biodiversity, landscape, natural resource protection (e.g. erosion), etc. 
Kullakin alueella on yksilöity ns. ”kohdealueet”, jotka on asetettu tärkeysjärjestykseen korkeamman tason järjestelmässä mm. seuraavanlaisten kriteerien mukaan: merkitys biologisen monimuotoisuuden kannalta, maisema ja luonnonvarojen suojelu (esim. eroosio).
For each target area, potential beneficiaries are informed on the land management activities adequate to the areas. 
Kunkin kohdealueen osalta mahdollisille edunsaajille ilmoitetaan kyseisille alueille sopivasta maankäyttötoiminnasta.
Specific indicators are established to monitor the results obtained (see paragraph 51). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Tulosten seurantaan on kehitetty erityiset indikaattorit (ks. kohta 51). Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
The Court found only two cases (France, Sweden) where such alternative policies were explicitly considered in the rural development programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vain kaksi tapausta (Ranska ja Ruotsi), joissa tällaisia vaihtoehtoisia toimintatapoja oli maaseudun kehittämisohjelmien yhteydessä varsinaisesti harkittu.
The Swedish rural development programme explains that the legislative provisions in place are among the most important alternative policy means for reducing the negative impact of the use of fertilisers and plant protection products. 
Ruotsin maaseudun kehittämisohjelmassa selitetään, että voimassa olevat säännökset ovat tärkeimpiä vaihtoehtoisia toimintatapoja vähentää lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käytön haittavaikutuksia.
The programme provides a forecast for future prospects and envisages the redesign of agri-environment payments in the light of legislative changes. 
Ohjelmassa kartoitetaan tulevaisuudennäkymiä ja pyritään suunnittelemaan maatalouden ympäristötuet uusiksi lainsäädännöllisten muutosten pohjalta.
The French programme describes the synergy between national and EU policies and mentions agri-environment payments as one of the available tools (along with national regulations, tax policy, etc) for tackling certain issues (biodiversity, water, etc). 
Ranskan ohjelmassa kuvataan kansallisten ja EU-toimintatapojen yhteisvaikutusta ja mainitaan maatalouden ympäristötuet yhtenä käytettävissä olevista välineistä (mm. kansallisten säännösten ja veropolitiikan ohella) tiettyjen kysymysten (mm. biologinen monimuotoisuus ja vesi) käsittelyssä.
In Poland and Germany (Berlin and Brandenburg), the rural development programmes did not explain why agri-environment payments were the most adequate way to address the environmental needs. 
Puolassa ja Saksassa (Berliinissä ja Brandenburgissa) maaseudun kehittämisohjelmissa ei selitetty, miksi maatalouden ympäristötuet olivat asianmukaisin tapa käsitellä ympäristötarpeita.
For example, the Polish agri-environment sub-measure for buffer strips could also have been implemented through cross compliance, which is part of the reference level (see glossary). 
Esimerkiksi Puolassa toteutettava eristysvyöhykkeitä koskeva maatalouden ympäristöohjelman alatoimenpide olisi myös voitu panna täytäntöön viitetason (ks. sanasto) yhden osa-alueen eli täydentävien ehtojen avulla.
This was already pointed out in a previous report by the Court 13. 
Tämä seikka on jo pantu merkille tilintarkastustuomioistuimen aiemmin antamassa kertomuksessa13.