natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5 GLOSSARY Beneficiary: Public or private legal person receiving ERDF or CF support in order to regenerate a brownfield site (sometimes also referred to as the ‘promoter’ or in this report also as ‘developer’). 
5 SANASTO Edunsaaja: Julkinen tai yksityinen oikeushenkilö, joka saa EAKR:n tai koheesiorahaston tukea ympäristövaurioalueen elvyttämiseen (edunsaajaan viitataan joskus myös ’hankkeen toteuttajana’, tässä kertomuksessa myös ’rakennuttajana’).
The beneficiary will often sell or rent plots of land or buildings to investors after the regeneration of the site. 
Usein elvyttämisen jälkeen edunsaaja myy tai vuokraa tontteja tai rakennuksia investoijille.
Cohesion Fund (CF): Financial instrument designed to strengthen economic and social cohesion by financing environment and transport projects in Member States with a per capita GNP of less than 90 % of the EU average. 
Joissakin tapauksissa toimiin kuuluu myös kiinteistöjen rakentamista. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR): Rahoitusväline, jonka tarkoituksena on lisätä taloudellista ja sosiaalista koheesiota EU:n alueiden välillä.
EEA: European Environmental Agency. 
EYK: Euroopan ympäristökeskus.
The EEA members are the 27 EU Member States plus Iceland, Liechtenstein, Norway, Switzerland and Turkey. 
EYK:hon kuuluvat EU:n 27 jäsenvaltiota sekä Islanti, Liechtenstein, Norja, Sveitsi ja Turkki.
European Regional Development Fund (ERDF): Financial instrument designed to promote economic and social cohesion between the regions of the EU. 
Koheesiorahasto: Rahoitusväline, jonka tarkoituksena on lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta rahoittamalla ympäristö-ja liikennealan hankkeita jäsenvaltioissa, joissa henkeä kohden laskettu BKTL jää alle 90 prosenttiin EU:n keskiarvosta.
Funding gap method: Method that aims at ensuring that projects which generate revenue receive only the public resources necessary, thereby avoiding unjustified over-financing. 
Rahoitusvajeeseen liittyvä menetelmä: Menetelmä, jonka tarkoituksena on varmistaa, että tuloja tuottavat hankkeet saavat ainoastaan tarvittavat julkiset varat, jolloin vältetään aiheeton liikarahoitus.
The grant cannot exceed the difference between the discounted costs and the discounted net revenues of the project. 
Tuen määrä ei voi ylittää hankkeen diskontattujen kustannusten ja nettotulojen välistä erotusta.
Greenfield: Undeveloped land in a city or rural area either used for agriculture, landscape design or left to nature. 
Rakentamaton alue (Greenfield): Kaupunki-tai maaseutualueella sijaitseva rakentamaton alue, jota käytetään maatalouteen tai maisemasuunnitteluun tai joka jätetään luonnontilaan.
Major project: A project requesting ERDF or CF co-financing whose total cost exceeds 50 million euros. 
Suurhanke: EAKR:n tai koheesiorahaston osarahoitusta hakeva hanke, jonka kokonaiskustannukset ylittävät 50 miljoonaa euroa.
Such projects typically comprise multiple works, activities or services intended to accomplish an indivisible task of a precise economic or technical nature, with clearly identified goals. 
Suurhankkeet koostuvat yleensä täsmällisen taloudellisen tai teknisen tehtävän suorittamiseksi tarkoitetusta yhtenäisestä työ-, toimi-tai palvelukokonaisuudesta, jolla on selvästi eriytetyt tavoitteet.
Network for Industrially Contaminated Land in Europe (Nicole): Forum on contaminated land management in Europe. 
Teollisuuden saastuttaman maan hallinnointia koskeva eurooppalainen NICOLE-verkosto (Network for Industrially Contaminated Land in Europe): Saastuneen maan hallinnointia varten perustettu eurooppalainen foorumi, jonka tarkoituksena on edistää yhteistyötä teollisuuden, akateemisen yhteisön ja palveluntarjoajien välillä.
The forum’s aim is to promote cooperation between industry, academia and service providers on the development and application of sustainable technologies for managing land contaminated by industrial and commercial activities. 
Toiminnan tavoitteena on kehittää ja soveltaa kestäviä teknologioita teollisten ja kaupallisten toimien saastuttamien maa-alueiden hallinnointiin.
Nicole was originally supported by the EU under the fourth research framework programme. 
EU tuki NICOLE-verkostoa alun perin neljännestä tutkimuksen puiteohjelmasta.
6 Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
6 Erityiskertomus nro 23/2012 – Onko EU:n rakennetoimilla tuettu onnistuneesti ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämistä?
Their number in Europe is estimated to range from a few hundred in small Member States to a few hundred thousand in larger Member States with a rich industrial past. 
Alueiden lukumäärän arvioidaan vaihtelevan Euroopassa siten, että pienissä jäsenvaltioissa alueita on muutamia satoja ja suuremmissa, rikkaan teollisen menneisyyden omaa-vissa jäsenvaltioissa joitakin satoja tuhansia.
The regeneration and the reuse of brownfield sites is promoted by EU Structural Measures in order to protect human health and the environment and mitigate urban sprawl. 
Tavoitteena on suojella ihmisten terveyttä sekä ympäristöä ja vähentää kaupunkirakenteen hajautumista.
II. In its audit, the Court assessed whether project objectives were met, whether the targeting of EU support was based on robust criteria and whether the results were achieved at the lowest cost to the EU budget. 
II. yhdennettyä kehittämissuunnitelmaa, eikä ympäristö-Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksessaan, oliko hanketavoitteet saavutettu, perustuiko EU-tuen kohdentaminen vakaisiin kriteereihin ja saavutettiinko tulokset siten, että EU:n talousarvioon aiheutuvat kustannukset c) jäivät mahdollisimman pieniksi.
The Court audited the performance of 27 regeneration projects directly and reviewed the Member States’ brownfield site regeneration tools, which are the framework for specific co-financed interventions. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti suoraan 27 elvyttämishankkeen tuloksellisuuden ja perehtyi jäsenvaltioiden ympäristövaurioalueilla soveltamiin elvyttämisvälineisiin, jotka muodostavat yhteisrahoitettujen tukitoimenpiteiden puitteet.
The Court concluded that: (a) The results of remediation works are not always appropriately certified and there are wide differences between national soil contamination screening values. 
Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat päätelmät: a) Kunnostustöiden tuloksia ei aina todenneta asianmukaisesti, ja kansallisissa maan saastumista koskevissa seulonta-arvoissa on mittavia eroja.
While most projects achieved their objectives in terms of physical outputs, in many cases the intended future occupation of the redeveloped land and buildings has not materialised; job creation has been lower than expected. 
Suurin osa hankkeista saavutti tavoitteensa fyysisten tuotosten perusteella arvioituna, mutta uudiskäyttöön valmistellun maan ja rakennusten suunniteltu tuleva käyttö ei useissa tapauksissa toteutunut; myös työpaikkoja on luotu odotettua vähemmän.
Two main factors contribute to explaining the modest results achieved: the economic downturn and the lack of a sound market analysis justifying the development of the sites — or the fact that this analysis was disregarded. 
Saavutettujen tulosten vaatimattomuutta voidaan selittää lähinnä kahden tekijän avulla: talouden laskusuhdanne sekä alueiden kehittämistä koskevan vankan markkina-analyysin puuttuminen.
Structural Funds regulations do not require an integrated development plan and the reuse of brownfield sites over greenfields is not adequately supported. (c) Results could have been achieved at a reduced cost to national and EU budgets, as for nine projects the grant was not justified by an assessment of revenue and, when revenue was assessed, shortcomings were observed in half of the cases. 
Ainoastaan kaksi kolmasosaa hankkeista kuului osana yhdennettyyn kehittämissuunnitelmaan. vaurioalueiden uudelleenkäytön asettamista rakentamattomien alueiden käytön edelle tueta riittävästi. Tulokset olisi voitu saavuttaa pienemmin kansallisiin talousarvioihin ja EU:n talousarvioon kohdistuvin me-noin, sillä yhdeksän hankkeen tapauksessa avustus ei perustunut tulojen arviointiin, ja silloinkin kun tulot arvioitiin, puolessa tapauksista oli havaittavissa puutteita.
National and EU funds have also borne part of the cost of environmental remediation, as the polluter pays principle has not been fully applied and certain state aid rules have been disregarded. 
Ympäristön kunnostamisesta aiheutuneet kulut on niin ikään rahoitettu osittain kansallisin ja EU:n varoin, sillä saastuttaja maksaa -periaatetta ei ole sovellettu täysimääräisesti ja tiettyjä valtiontukisääntöjä on laiminlyöty.
Provisions in the Structural Funds regulations and specific clauses in the grant decisions for regeneration projects do not allow sufficient possibility for public support to be clawed back if projects generate more revenue than expected. Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
Rakennerahastoja koskevien asetusten säännöksissä ja elvyttämishankkeita koskevien avustuspäätösten sopimuslausekkeissa ei anneta riittävästi mahdollisuuksia periä julkinen tuki takaisin tapauksissa, joissa hankkeet tuottavat odotettua enemmän tuloja. Erityiskertomus nro 23/2012 – Onko EU:n rakennetoimilla tuettu onnistuneesti ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämistä?
The Court recommends that: (a) Member States ask promoters to carry out a market analysis and consider the relevant options for the possible future use of brownfield sites. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että a) Jäsenvaltiot kehottaisivat hankkeiden toteuttajia laatimaan markkina-analyysin ja selvittämään, miten ympäristövaurioalueita voitaisiin käyttää tulevaisuudessa tarkoituksenmukaisesti.
They should require brownfield regeneration projects to be part of an integrated development plan and remediation results to be certified by a competent authority or accredited body. (b) Member States consider setting up brownfield site regeneration strategies with clear targets; avoid the use of greenfield unless strictly necessary and otherwise require the application of compensation measures; consider measures to address problematic sites that are privately owned where the owner fails to take the necessary action; and consider making more frequent interim greenfield use of regenerated sites and creating registers of brownfield and contaminated sites with sufficient standardised information for prioritising interventions. (c) MemberStatesthoroughlyassessthefundinggap for each project. 
Jäsenvaltioiden olisi vaadittava, että ympäristövaurioalueiden elvyttämishankkeet kuuluvat osana yhdennettyyn kehittämissuunnitelmaan ja että toimivaltaisen viranomaisen tai tehtävään nimetyn elimen on todennettava kunnostamisen tulokset. b) Jäsenvaltiot pyrkisivät asettamaan ympäristövaurioalueiden elvyttämisstrategioille selkeät tavoitteet; rakentamattomien alueiden käyttöä olisi vältettävä ellei se ole ehdottoman välttämätöntä ja muutoin olisi vaadittava korvaavien toimenpiteiden toteuttamista; olisi selvitettävä, mitä toimia voidaan kohdentaa yksityisomistuksessa oleviin ongelma-alueisiin tapauksissa, joissa omistaja ei ryhdy tarvittaviin toimiin; olisi tutkittava, voitaisiinko elvytettyjä alueita käyttää useammin väliaikaisesti rakentamattomina alueina ja laatia ympäristövaurioalueista ja saastuneista alueista rekisterit, joissa on riittävästi vakiomuotoista tietoa tukitoimenpiteiden tärkeysjärjestykseen asettamista silmällä pitäen. c) Jäsenvaltiot arvioisivat perusteellisesti kunkin hankkeen rahoitusvajeen.
They should require the application of the polluter pays principle to be made a condition for granting EU funding. 
Jäsenvaltioiden olisi vaadittava, että saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen asetetaan EU-rahoituksen myöntämisen ehdoksi.
They should apply the provisions of the state aid schemes agreed with the Commission. 
Jäsenvaltioiden olisi myös sovellettava valtiontukiohjelmien säännöksiä, joista on sovittu komission kanssa.
They should include a reimbursement clause in all grant decisions for regeneration projects to allow the possibility for them to reassess the financial performance of projects in the light of developments over a longer period (say 15 years), and to allow, where projects have generated more revenues than expected, part or all of a grant to be clawed back. 
Jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä kaikkiin elvyttämishankkeita koskeviin avustuspäätöksiin takaisinmaksua koskeva lauseke, jotta niiden olisi mahdollista arvioida hankkeiden taloudellista tuloksellisuutta uudelleen pidemmän ajan kehityksen valossa (esimerkiksi 15 vuoden kuluessa). Tällöin maksettu avustus olisi mahdollista periä takaisin osittain tai kokonaan tapauksissa, joissa hankkeet ovat tuottaneet odotettua enemmän tuloja.
The Commission should follow up the application of such reimbursement clauses. (d) The Commission propose, in cooperation with Member States and on the basis of scientific evidence and best practices, EU standards for the definition of contamined sites and the significance of the environmental and health risks they pose, as well as a methodology for the definition of site-specific remediation standards taking account of final site use. 
Komission olisi seurattava tällaisten takaisinmaksulausekkeiden soveltamista. d) Komissio ehdottaisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja tieteellisen näytön sekä parhaiden käytäntöjen perusteella EU-standardeja, joiden avulla määritetään saastuneet alueet sekä niiden aiheuttamien ympäristö- ja terveysriskien merkittävyys. Komission olisi myös määritettävä menetelmä, jonka avulla yksilöidään aluekohtaiset kunnostusstandardit, joiden yhteydessä otetaan huomioon alueen loppukäyttö.
It should promote the application of an integrated development approach by requiring co-financed brownfield regeneration projects to be included in an integrated development plan. (e) The Commission and the Member States support the application of best practices in the regeneration of brownfield sites and give preference for brownfield regeneration over greenfield use. 
Komission olisi edistettävä yhdennettyyn kehittämiseen perustuvan lähestymistavan soveltamista edellyttämällä, että yhteisrahoitetut ympäristövaurioalueiden elvyttämishankkeet sisällytetään yhdennettyyn kehittämissuunnitelmaan. e) Komissio ja jäsenvaltiot tukisivat parhaiden käytäntöjen soveltamista ympäristövaurioalueiden elvyttämiseen ja asettaisivat ympäristövaurioalueiden elvyttämisen rakentamattomien alueiden käytön edelle.
8 Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
8 Erityiskertomus nro 23/2012 – Onko EU:n rakennetoimilla tuettu onnistuneesti ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämistä?
9 Photo 1 — Renovation and conversion of an iconic city centre tower at a derelict power station being converted into arts and cultural centre (Łódź, Poland) Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
9 Kuva 1 – Maamerkiksi muodostuneen kaupunkitornin kunnostaminen ja uudistaminen joutomaana olevalla voimalaitosalueella, joka muutetaan taide-ja kulttuurikeskukseksi (Łódź, Puola) Erityiskertomus nro 23/2012 – Onko EU:n rakennetoimilla tuettu onnistuneesti ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämistä?
10 INTRODUCTION BROWNFIELD SITES IN THE EU 1. 
10 JOHDANTO YMPÄRISTÖVAURIOALUEET EU:SSA 1.
In recent decades, more and more derelict industrial and military sites (so-called brownfield sites) have become available. 
Viime vuosikymmeninä yhä useammista teollisuus-ja sotilasalueista on tullut joutomaata (niin kutsutut ympäristövaurioalueet).
Their number in Europe is estimated to range from a few hundred in small Member States with a light industrial heritage to a few hundred thousand in larger Member States with a rich industrial past1. 
Alueiden lukumäärän arvioidaan vaihtelevan Euroopassa siten, että pienissä jäsenvaltioissa, joissa on perinteisesti ollut vähän teollisuutta, alueita on muutamia satoja ja suuremmissa jäsenvaltioissa, joilla on rikas teollinen menneisyys, alueita on joitakin satoja tuhansia1.
These sites are often located in regions and urban areas in economic and social decline. 
Ympäristövaurioalueet sijaitsevat usein taloudellisesti ja sosiaalisesti taantuneilla seuduilla ja kaupunkialueilla.
The regeneration of industrial and military brownfield sites has significant environmental, economic and social repercussions. 
Ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämisellä on mittavia taloudellisia, yhteiskunnallisia sekä ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia.
Photo 2 — Pipe injecting cleaning fluids into polluted ground at a steel works (Dunaujvaros Hungary) 2. 
Kuva 2 – Syöttöputki, joka siirtää puhdistavia nesteitä saastunee-seen maaperään terästehtaan alueella (Dunaujvaros, Unkari) 2.
Many brownfield sites are contaminated, and cleaning up this legacy will require a concerted effort for decades to come. 
Useat ympäristövaurioalueet ovat saastuneita, ja niiden puhdistaminen vaatii yhteisiä ponnisteluja tulevina vuosikymmeninä.
The European Environmental Agency (EEA) estimates the number of contaminated sites at 250 000 and that of sites potentially contaminated, where investigation is necessary to establish whether remediation is required, at 3 million. 
Euroopan ympäristökeskuksen (EYK) arvion mukaan saastuneita alueita on 250 000. Lisäksi on 3 miljoonaa mahdollisesti saastunutta aluetta, joiden kunnostamis-tarve on arvioitava.
In about 70 % of cases, contamination was caused by military or industrial use2. 
Noin 70 prosentissa tapauksista saastumisen aiheuttajana oli alueiden käyttö teollisuus-tai sotilastarkoituksiin2.
1 Cabernet (2006), Sustainable Brownfield Regeneration (based on data gathered by Member States from the late 1990s to the early 2000s). 
1 Ympäristövaurioalueiden kestävää elvyttämistä koskevat CABERNET-verkoston tiedot vuodelta 2006, Sustainable Brownfield Regeneration (tiedot perustuvat jäsenvaltioiden 1990-luvun lopun ja 2000-luvun alun välisenä aikana keräämiin tietoihin).
2 EEA (2007), Progress in management of contaminated sites (CSI 015). 
2 Saastuneiden alueiden hallinnan edistymistä koskeva EYK:n asiakirja, 2007, Progress in management of contaminated sites (CSI 015).
Other sources of contamination are waste landfill and agricultural activities. Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
Muita saastumisen aiheuttajia ovat kaatopaikat ja maataloustoiminnot. Erityiskertomus nro 23/2012 – Onko EU:n rakennetoimilla tuettu onnistuneesti ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämistä?
The regeneration of brownfield sites leads to different possible achievements: economic activities, public spaces or land reserves. 
Ympäristövaurioalueiden elvyttäminen voi johtaa erilaisiin tuotoksiin: taloudelliseen toimintaan, julkisiin alueisiin tai maareservikäyttöön.
In case of economic activities, the redevelopment includes the construction of buildings or aims at making plots ready for sale to investors. 
Taloudellisen toiminnan tapauksessa uudiskäytön valmisteluun sisältyy kiinteistöjen rakentaminen tai tonttien valmistelu investoijille tapahtuvaa myyntiä varten.
This can be done by a private or public promoter. 
Tämä voi tapahtua yksityisten tai julkisten hankkeen toteuttajien toimesta.
Only economic activities are expected to create jobs (see Figure 1). 
Työpaikkoja luovaa vaikutusta odotetaan ainoastaan taloudelliselta toiminnalta (ks. kaavio 1).
EU INTERVENTIONS FOR REGENERATION OF INDUSTRIAL AND MILITARY BROWNFIELD SITES 4. 
YMPÄRISTÖVAURIOALUEITA MUODOSTAVIEN TEOLLISUUS-JA SOTILASALUEIDEN ELVYTTÄMISTÄ KOSKEVAT EU:N TUKITOIMENPITEET 4.
Regeneration is tackled as a dimension of environmental policy and spatial development in the Member States. 
Elvyttämistä toteutetaan jäsenvaltioissa osana ympäristöpolitiikkaa ja aluekehitystä.
FIGURE 1 INDUSTRIAL AND MILITARY SITE REGENERATION ACTIVITIES AND POTENTIAL ACHIEVEMENTS 11 Potential Regeneration achievements Economic activity (job creation, etc.) 
KAAVIO 1 TEOLLISUUS-JA SOTILASALUEIDEN ELVYTTÄMISTOIMET JA MAHDOLLISET TUOTOKSET 11 Elvyttämisen mahdolliset tuotokset Taloudellinen toiminta (työpaikkojen luominen jne..)
Public space (e.g. park) Reserve (public or private) Regeneration activities Remediation Decontamination Stabilisation Redevelopment Landscaping Partitioning of land Demolition of old buildings Installation of basic infrastructure (utilities, roads, etc.) 
Julkiset alueet (esim. puistot) Maareservi (julkinen tai yksityinen) Elvyttämistoimet Kunnostaminen Dekontaminaatio Vakauttaminen Uudiskäytön valmistelu Maisemanhoito Maan jakaminen Vanhojen rakennusten purkaminen Perusinfrastruktuurien rakentaminenv (laitteet, tiet jne.)
Construction of ready-to-use buildings Source: European Court of Auditors. 
Käyttövalmiiden kiinteistöjen rakentaminen Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.
EU environmental directives are particularly relevant where contamination is a problem on a site. 
EU:n ympäristödirektiivit ovat erityisen relevantteja tapauksissa, joissa asianomaisen alueen ongelmana on saastuminen.
Such directives focus on contamination prevention3 and the management and control of surface water and groundwater4. 
Nämä direktiivit keskittyvät saastumisen ennaltaehkäisyyn3 sekä pinta-ja pohjavesiä koskevaan hallinnointiin ja valvontaan4.
An integrated development approach and the reuse of brownfield sites in preference to greenfield are promoted by the Cohesion Policy5. 
Koheesiopolitiikan avulla edistetään yhdennettyyn kehittämiseen perustuvaa lähestymistapaa ja ympäristövaurioalueiden uudiskäyttöä rakentamattomien alueiden käytön sijasta5.
3 Directive 2008/1/EC of the European Parliament and the Council of 15 January 2008 (OJ L 24 of 29.1.2008, p. 
3 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/1/EY, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008 (EUVL L 24, 29.1.2008, s.
8) repealing Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control (OJ L 257, 10.10.1996, p. 
Direktiivi kumoaa ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi 24 päivänä syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (EYVL L 257, 10.10.1996, s.
26), Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council of 24 November 2010 on industrial emissions, (OJ L 334, 17.12.2010, p. 
26). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (EUVL L 334, 17.12.2010, s.
17) and Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage (ELD Directive) (OJ L 143, 30.4.2004, p. 
17) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s.
4 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p. 
4 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s.
1) and Directive 2006/118/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the protection of groundwater against pollution and deterioration (OJ L 372, 27.12.2006, p. 
1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/118/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (EUVL L 372, 27.12.2006, s.
5 Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion (OJ L 291, 21.10.2006, p. 
5 Neuvoston päätös 2006/702/EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 2006, yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista (EUVL L 291, 21.10.2006, s.