natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20 We checked the functioning of the EU quality assurance process for inventories, projections, policies and measures put in place by the Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules, through a sample of six Member States. 
20 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EU:n inventaarioiden, ennusteiden sekä seurantajärjestelmästä annetulla asetuksella ja asetuksen täytäntöönpanoa koskevilla säännöillä vahvistettujen toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden laadunvarmistusprosessin toiminnan kuusi jäsenvaltiota sisältäneen otoksen avulla.
The main criteria for selection were the annual emissions in 2016 and the number of UNFCCC recommendations from the 2015-2017 annual reviews of the national inventories. 
Otosta poimittaessa keskeiset perusteet olivat vuoden 2016 päästöt sekä UNFCCC:n suositusten lukumäärä kansallisten inventaarioiden vuosia 2015–2017 koskevissa vuositarkastuksissa.
The Member States in the sample were Czechia, Germany, France, Italy, Poland and Romania. 
Otokseen poimitut jäsenvaltiot olivat Italia, Puola, Ranska, Tarkastaako komissio EU:n kasvihuonekaasuinventaarion ja tulevia päästövähennyksiä koskevat tiedot asianmukaisesti?
They produced 56 % of EU emissions in 2016. 
Nämä maat tuottivat 56 prosenttia EU:n päästöistä vuonna 2016.
Observations The Commission checks and reports EU emission data appropriately 22 We assessed the extent to which the range of emission data reported by the EU meets international requirements. 
Huomautukset Komissio tarkastaa ja raportoi EU:n päästötiedot asianmukaisesti 22 Tilintarkastustuomioistuin arvioi, miltä osin EU:n raportoimien päästötietojen kattavuus täyttää kansainväliset vaatimukset.
We also examined the operation and results of the quality review of the EU and Member States’ inventories, and assessed whether the EU inventory had improved over time. 
Lisäksi tutkittiin EU:n ja jäsenvaltioiden inventaarioiden laaduntarkastuksen toiminta ja tulokset sekä arvioitiin, onko EU:n inventaario parantunut ajan mittaan.
EU reports meet and exceed international requirements 23 The Kyoto Protocol requires the EU and each of its Member States to reduce their emissions of the seven main greenhouse gases by 20 % by 2020: carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs), sulphur hexafluoride (SF6), and nitrogen trifluoride (NF3). 
EU:n raportit täyttävät ja ylittävät kansainväliset vaatimukset 23 Kioton pöytäkirjan mukaan EU:n ja kunkin sen jäsenvaltion on vähennettävä seitsemän merkittävimmän kasvihuonekaasun päästöjään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.
The full range of gases and agreements is detailed in Figure C and Figure D of the Annex. The IPCC guidelines specify methods for estimating the emissions and removals of these gases, originating from sources and sinks that must be considered under the Kyoto Protocol: Energy, Industrial Processes and Product Use, Agriculture, LULUCF and Waste. 
Yksityiskohtaiset tiedot kaasuista ja sopimuksista esitetään liitteen kaaviossa C ja kaaviossa D. IPCC:n suuntaviivoissa määritellään kaasupäästöjen ja -poistumien arviointiin käytettävät menetelmät, jotka perustuvat sellaisiin lähteisiin ja nieluihin, jotka Kioton pöytäkirja velvoittaa ottamaan huomioon: energia, teollisuuden prosessit ja tuotteiden käyttö, maatalous, LULUCF-alat sekä jäte.
We found that the EU and the Member States complied with these requirements. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että EU ja sen jäsenvaltiot noudattavat näitä vaatimuksia.
24 The EU and the Member States’ inventories are also required to include gases, sources and sinks which are not covered by the Kyoto Protocol emissions reduction commitments, but which fall under the UNFCCC reporting rules. 
24 EU:n ja sen jäsenvaltioiden inventaarioissa on otettava huomioon myös muita kaasuja, lähteitä ja nieluja, jotka eivät sisälly Kioton pöytäkirjan päästövähennyssitoumuksiin mutta joista on raportoitava UNFCCC:n sääntöjen mukaan.
These gases, sources and sinks are reported as “memorandum items”. 
Nämä kaasut, lähteet ja nielut raportoidaan lisätietoerinä.
They concern emissions from international shipping, international aviation, and biomass for energy use. 
Ne liittyvät kansainvälisen rahtilaivaliikenteen ja ilmailun sekä biomassan energiakäytön päästöihin.
The aggregated EU inventory includes data on emissions for all of these memorandum items, in accordance with the UNFCCC reporting rules. 
EU:n koottu inventaario sisältää kaikkien näiden lisätietoerien osalta päästöjä koskevat tiedot, kuten UNFCCC:n raportointisäännöissä edellytetään.
25 The EU Monitoring Mechanism Regulation (see paragraph 11) establishes reporting rules beyond those set out in international agreements. 
25 EU:n seurantajärjestelmästä annetussa asetuksessa (ks. kohta 11) säädetään kansainvälisiä sopimuksia kattavammista raportointisäännöistä.
The Regulation requires the Commission to report on black carbon (soot) emissions19 and the non-CO2 19 Fine particulate matter which has both a cooling and a warming effect on the atmosphere. 
Asetus velvoittaa komission raportoimaan mustahiilipäästöistä (noki)19 ja EU:n siviili-ilmailun päästöihin liittyvistä muista kuin hiilidioksidin aiheuttamista ilmastovaikutuksista20.
The Commission publishes an EU aggregate for black carbon on the basis of data provided by the Member States. 
Komissio julkaisee mustahiiltä koskevan EU:n kootun arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.
The Commission also reports on the non-CO2 impacts of aviation21. 
Komissio raportoi myös ilmailun päästöihin liittyvistä muista kuin hiilidioksidin aiheuttamista ilmastovaikutuksista21.
According to the 2019 European Aviation Environmental Report, the non-CO2 impacts of aviation exceed the CO2 impacts. 
Euroopan lentoturvallisuusviraston vuoden 2019 ympäristökertomuksen mukaan muiden kuin hiilidioksidin aiheuttamien päästöjen vaikutukset ylittävät hiilidioksidipäästöjen vaikutukset.
However, the scientific data currently available on such impacts is insufficient to quantify them precisely22. 
Tällaisista vaikutuksista ei kuitenkaan ole toistaiseksi saatavilla riittävästi tieteellistä tietoa, joten vaikutuksia ei voida arvioida määrällisesti22.
26 The Commission also prepares data on emissions generated by the consumption of goods and services within the EU (including imports, but excluding exports). 
26 Lisäksi komissio laatii tietoja EU:ssa kulutettujen tavaroiden ja palvelujen tuottamista päästöistä (sisältäen tuonnin mutta ei vientiä).
This information, called carbon footprint, allows for a complementary understanding of the economic drivers of air emissions, and in particular, of the EU impact on global emissions. 
Näitä tietoja kutsutaan yhdessä hiilijalanjäljeksi, ja niiden avulla täydennetään käsitystä eri talouden aloista päästöjen aiheuttajina ja erityisesti EU:n vaikutuksesta maailmanlaajuiseen päästötasoon.
It can encourage new approaches in policy-making and contribute to defining indicators of sustainable production and consumption23. 
Hiilijalanjälkeä koskevat tiedot voivat kannustaa etsimään uusia lähestymistapoja päätöksentekoon ja edistää kestävän tuotannon ja kuluttamisen indikaattoreiden määrittämistä23.
27 Eurostat has estimated the EU carbon footprint to be 7.2 tonnes of CO2 per person (2017). 
27 Eurostatin arvion mukaan EU:ssa hiilijalanjälki on 7,2 hiilidioksiditonnia henkilöä kohden (2017).
However, the underlying calculation for the carbon footprint is complex24. 
Hiilijalanjäljen laskemiseen käytetty laskentakaava on kuitenkin monimutkainen24.
21 Report COM/2018/716 from the Commission to the European Parliament and the Council “EU and the Paris Climate Agreement: Taking stock of progress at Katowice COP”. 
21 COM(2018) 716 final, komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle “EU ja Pariisin ilmastosopimus: tilannekatsaus Katowicen osapuolikonferenssiin liittyvästä edistyksestä”.
22 The European Aviation Environmental Report of 2019. https://www.easa.europa.eu/eaer/. 
22 Euroopan lentoturvallisuusviraston vuoden 2019 ympäristökertomus. https://www.easa.europa.eu/eaer/.
23 EEA technical report No 20/2013: “European Union CO2 emissions: different accounting perspectives”. 
23 Euroopan ympäristökeskuksen tekninen raportti nro 20/2013: ”European Union CO2 emissions: different accounting perspectives”.
24 See also Box 3 in our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved”. 18 
24 Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 16/2019: ”Euroopan ympäristötilinpito: hyödyllisyyttä päätöksentekijöiden kannalta voidaan parantaa”, laatikko 3.
29 The review process consists of automated and manual checks. 
29 Tarkastusprosessi koostuu automaattisista ja manuaalisista tarkastuksista.
Automated checks identify missing data and potential discrepancies in emissions, emission factors and trends. 
Automaattisissa tarkastuksissa havaitaan puuttuvat tiedot sekä päästöissä, päästökertoimissa tai kehityssuuntauksissa mahdollisesti ilmenevä epäjohdonmukaisuus.
Expert reviewers perform manual checks, judging whether the findings of the automated checks are real issues or not, and whether the data and methods are plausible, i.e. not leading to over-or underestimations of emissions. 
Asiantuntevat tarkastajat toteuttavat manuaalisia tarkastuksia ja arvioivat, ovatko automaattisissa tarkastuksissa löytyneet ongelmat huomionarvoisia ja tiedot ja menetelmät luotettavia eli ne eivät johda päästöjen yli-tai aliarvioimiseen.
The reviewers work in teams, and the findings of a reviewer are always corroborated by a second reviewer. 
Tarkastajat työskentelevät ryhmissä, ja yhden tarkastajan tekemät havainnot vahvistaa aina toinen tarkastaja.
30 In the first step of the review process, reviewers verify estimates for all sectors of the greenhouse gas inventories: energy, industrial processes and product use, agriculture, LULUCF and waste. 
30 Tarkastusprosessin ensimmäisessä vaiheessa tarkastajat todentavat kaikkien kasvihuonekaasuinventaarioiden alojen arviot. Nämä alat ovat energia, teolliset prosessit ja tuotteiden käyttö, maatalous, LULUCF-alat sekä jäteala.
The reviewers document the results of their checks and communicate their observations to the Member States. 
Tarkastajat dokumentoivat tarkastustensa tulokset ja välittävät havaintonsa jäsenvaltioille.
In the second step, the reviewers verify the compliance issues not solved in the first step that would have a significant effect on the final emission estimate and may address recommendations on improving the inventories. 
Toisessa vaiheessa tarkastajat tarkastavat ensimmäisessä vaiheessa ratkaisematta jääneet vaatimustenmukaisuuteen liittyvät ongelmat, joilla olisi merkittävä vaikutus lopullisiin päästöarvioihin. Tämän yhteydessä he voivat myös laatia suosituksia, joilla pyritään parantamaan inventaarioita.
We also found that the Commission’s follow-up on unresolved issues identified by the UNFCCC reviews was based on incomplete information reported by the Member States. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että seuranta, jota komissio kohdisti kaikkiin UNFCCC:n tarkastajien suorittamissa tarkastuksissa esiin tulleisiin, ratkaisematta jääneisiin ongelmiin, perustui jäsenvaltioiden raportoimiin puutteellisiin tietoihin.
In 2018, for our selection of Member states, we found documentation that the Commission reviewers followed up on 11 issues raised in the 2016 UNFCCC review reports. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi dokumentaation perusteella, että komission tarkastajat kohdistivat vuonna 2018 tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa seurantaa 11 ongelmaan, jotka oli tuotu esiin UNFCCC:n sihteeristön vuoden 2016 tarkastusraporteissa.
However, the UNFCCC reviewers had identified 64 persisting issues in their 2016 reviews. 
UNFCCC:n tarkastajat olivat kuitenkin havainneet vuoden 2016 tarkastusraporteissaan 64 sitkeää ongelmaa.
31 The LULUCF sector (see Box 2) is not covered by the EU 2020 target. 
31 EU:n vuoden 2020 tavoitteet eivät koske LULUCF-aloja (ks. laatikko 2).
While LULUCF is included in the first step of the review, the Commission does not currently make recommendations, nor follow-up on most UNFCCC recommendations addressed to Member States. 
LULUCF sisältyy tarkastuksen ensimmäiseen vaiheeseen, mutta komissio ei tällä hetkellä esitä suosituksia eikä kohdista seurantaa useimpiin jäsenvaltioille osoitettuihin UNFCCC:n asiantuntijoiden suosituksiin.
The LULUCF data reported in the aggregated EU inventory indicates that this sector currently removes more CO2 from the atmosphere than it emits (removal of 5.54 % of the EU emissions in 2017; see Figure 6). 
EU:n kootussa inventaariossa raportoiduista LULUCF-alojen tiedoista käy ilmi, että kyseiset alat poistavat tällä hetkellä ilmakehästä enemmän hiilidioksidia kuin ne tuottavat (vuonna 2017 poistumat olivat 5,54 prosenttia EU:n päästöistä; ks. kaavio 6).
Thus, the LULUCF sector is considered a net carbon sink. 
LULUCF-aloja pidetään näin ollen hiilen nettonieluna.
However, the LULUCF data has a relatively high statistical uncertainty25. 
Näitä aloja koskeviin tietoihin liittyy kuitenkin melko paljon tilastollisia epävarmuustekijöitä25.
Following the recent adoption of the LULUCF Regulation No 841/2018 that incorporates the sector in the 2030 target, the Commission plans to perform a complete review process for this sector starting with emissions reported in 2023 for the year 2021. 19 25 See EU inventory report of 2019. 
Hiljattain hyväksytyn maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevan asetuksen (EU) 2018/841 myötä nämä alat sisällytettiin vuoden 2030 tavoitteisiin, ja asetuksen johdosta komissio aikoo toteuttaa kyseisiä aloja koskevan kattavan tarkastuksen alkaen vuodesta 2021, jonka päästöistä raportoidaan vuonna 2023.
20 Box 2 Relevance and reporting of the LULUCF sector Atmospheric CO2 accumulates as carbon in vegetation and soils in terrestrial ecosystems. 
Laatikko 2 LULUCF-alojen merkitys ja aloja koskeva raportointi Ilmakehän hiilidioksidi varastoituu hiileksi maaekosysteemien kasvillisuuteen ja maaperään.
The land use, changes in land use and the forests affect the levels of atmospheric CO2. 
Maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsät vaikuttavat ilmakehän hiilidioksiditasoon.
All these removals and emissions of atmospheric CO2 are reported in the greenhouse gas inventories, as part of the LULUCF sector. 
Kaikki tällaisen toiminnan aiheuttama hiilidioksidin poistuminen tai vapautuminen ilmakehään raportoidaan kasvihuonekaasuinventaarioissa osana LULUCF-alojen tietoja.
The EU reports as part of its Kyoto Protocol and UNFCCC commitments emissions and removals from changes in forest lands (e.g. planting a forest or deforestation). 
EU raportoi metsien muutosten (esimerkiksi istuttamisen tai raivaamisen) aiheuttamat päästöt ja poistumat Kioton pöytäkirjan ja UNFCCC:n sitoumusten mukaisesti.
If these changes store more CO2 than they emit, the inventories present the total emissions reduced with the net removals. 
Jos tällaiset muutokset varastoivat enemmän hiilidioksidia kuin ne vapauttavat, inventaarioiden määrä muodostuu kokonaispäästöistä vähennettynä nettopoistumien määrällä.
The aggregated EU inventory reports additional data on emissions and removals from forest management, grasslands, croplands, wetlands and settlements, although this is not mandatory under the Kyoto Protocol. 
EU:n koottu inventaario sisältää lisätietoja päästöistä ja poistumista, jotka ovat peräisin metsänhoidosta, nurmialueilta, viljelymailta, kosteikoilta ja asutusalueilta, vaikka Kioton pöytäkirja ei velvoita raportoimaan näitä tietoja.
Under the new LULUCF Regulation, adopted following the entry into force of the Paris Agreement (see paragraph 12) emissions and removals from all these accounting categories will be part of the mandatory reporting requirements. 
Pariisin sopimuksen (ks. kohta 12) voimaantulon johdosta hyväksytyn uuden LULUCF-asetuksen 25 Ks. EU:n vuoden 2019 inventaarioraportti.
21 Box 3 Data from satellites and from in-situ monitoring stations can help verify emission estimates Activity-based greenhouse emission estimations can be verified through atmospheric observations using a combination of satellite monitoring, in situ monitoring stations and modelling. 
Laatikko 3 Satelliittitiedot ja paikan päällä olevien seuranta-asemien tuottamat tiedot voivat auttaa varmentamaan päästöarvioita Toimintaan perustuvat kasvihuonekaasupäästöjä koskevat arviot voidaan varmentaa ilmakehähavaintojen avulla hyödyntämällä satelliittiseurantaa yhdessä paikan päällä tapahtuvan seurannan ja mallintamisen kanssa.
Projects are ongoing in the EU (e.g. two projects called “VERIFY” and “ICOS”) to improve the quality of monitoring data. 
EU:ssa on parhaillaan käynnissä hankkeita (esimerkiksi VERIFY-ja ICOS-hankkeet), joilla pyritään parantamaan seurantatietojen laatua.
This could potentially enable the EU to perform verifications using this data. 
Tämä voi jatkossa auttaa EU:ta tekemään varmennuksia seurantatietojen avulla.
Satellite atmospheric monitoring services can provide information on greenhouse gas concentrations and on activity data. 
Ilmakehän satelliittiseurantapalveluilla voidaan tuottaa tietoa kasvihuonekaasupitoisuuksista sekä toimintatietoja.
Actual greenhouse gas emissions, and sources of emissions, can be determined by different modelling procedures. 
mallinnusmenetelmillä voidaan puolestaan määritellä todelliset kasvihuonekaasupäästöt ja päästölähteet.
In situ monitoring stations locally measure greenhouse gas emissions and removals and their flow with relatively high accuracy (compared to estimates). 
Paikan päällä olevat seuranta-asemat mittaavat paikallisia kasvihuonekaasupäästöjä ja -poistumia sekä kaasujen virtauksia melko täsmällisesti (arvioihin verrattuna).
This may produce new information which can improve estimations for the agriculture, waste and LULUCF sectors, estimations which have a high degree of uncertainty. 
Näin voidaan tuottaa uutta tietoa ja parantaa maataloutta, jätealaa sekä LULUCF-aloja koskevia arvioita, jotka ovat hyvin epävarmoja.
Land cover-based monitoring using satellites such as Copernicus, and other remote sensing techniques is possible, and encouraged by the new LULUCF regulation (2018/841). 
Maanpeitteeseen perustuva seuranta, jossa käytetään satelliitteja, kuten Copernicus-satelliittia, sekä muut kaukokartoitustekniikat ovat uuden LULUCF-asetuksen (2018/841) mukaan mahdollisia ja suositeltavia.
34 One Member State (the United Kingdom) has used satellite data to verify data concerning the LULUCF sector; in particular, changes in forest coverage. 
34 Yksi jäsenvaltio (Yhdistynyt kuningaskunta) on käyttänyt satelliittitietoja LULUCF-aloja ja erityisesti metsäpinta-alan muutosta koskevien tietojen varmentamiseen.
It also performed verification of emission estimates using in situ monitoring data for certain gases in the national inventory. 
Yhdistynyt kuningaskunta on varmentanut myös kansallisen inventaarion päästöarvioita tiettyjen kaasujen osalta paikan päällä kerättyjen tietojen avulla.
These verifications led to better estimation of methane and certain hydrofluorocarbon emissions, which had been overestimated in the inventories, and of nitrous oxide emissions, which had been underestimated. 
Näiden varmennusten ansiosta kyettiin täsmentämään metaanin ja tiettyjen fluorihiilivetyjen päästöarvioita (määrät yliarvioitu inventaarioissa) sekä dityppioksidin päästöarviota (määrä aliarvioitu inventaarioissa).
The Commission does not currently use satellite data to verify emission estimates or LULUCF data. 
Komissio ei nykyisellään käytä satelliittitietoja päästöarvioiden tai LULUCF-alojen tietojen varmentamiseen.
The EU greenhouse gas inventory has improved over time 35 The Commission reviewers draft observations when their checks identify instances where the Member States’ estimations of greenhouse gas emissions are not in line with the reporting requirements, or where there are potential over-or underestimations of emissions. 
EU:n kasvihuonekaasuinventaario on parantunut ajan myötä 35 Komission tarkastajat laativat huomautuksia, kun he havaitsevat tarkastuksissaan, etteivät jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjä koskevat arviot ole raportointivaatimusten mukaisia tai kun havaitaan päästömäärien mahdollisia yli-tai aliarviointeja.
36 Member States either reply to such observations during the review, or revise their estimates. 
36 Jäsenvaltiot joko vastaavat huomautuksiin tarkastuksen aikana tai muokkaavat arvioitaan.
If the Member States’ replies do not address the issues raised by the reviewers, the reviewers propose technical corrections of the estimates (adjusted figures meant to replace the original estimates) or recommendations for future improvements. 
Jos jäsenvaltio ei ratkaise tarkastajien esille tuomia ongelmia vastauksessaan, tarkastajat ehdottavat arvioihin teknisiä korjauksia (muokattuja arvoja, joilla alkuperäiset arviot korvataan) tai esittävät suosituksia arvioiden parantamiseksi jatkossa.
37 For our sample of Member States, most of the observations raised during the Commission review were solved during the review process and in 2018 did not require Member States to correct estimates. 
37 Tilintarkastustuomioistuimen valitseman jäsenvaltio-otoksen osalta useimmat ongelmat, joista komission tarkastuksessa huomautettiin, ratkaistiin tarkastusprosessin aikana. Vuonna 2018 jäsenvaltioita ei vaadittu korjaamaan arvioitaan.
38 The methodology for calculating greenhouse gas emissions (see Box 1) has an inherent degree of uncertainty. 
38 Kasvihuonekaasupäästöjen laskentamenetelmään (ks. laatikko 1) liittyy välttämättä jonkinasteista epävarmuutta.
The Member States reported an increased use of more precise (“higher tier”) estimation methodologies for their most significant emission sources. 
Jäsenvaltiot ilmoittivat käyttäneensä merkittävimpien päästölähteiden yhteydessä yhä useammin täsmällisempiä ja parempitasoisia arviointimenetelmiä.
Overall, the uncertainty of aggregated EU inventory decreased from 6.2 % in 2016 to 5.8 % in 2018. 
EU:n koottuun inventaarioon liittyvä epävarmuus väheni kaiken 6,2 prosentista (vuonna 2016) kaikkiaan 5,8 prosenttiin (vuonna 2018).
The UNFCCC also noted the Commission’s progress in addressing the recommendations for the EU inventory raised in its previous review reports. 
Myös UNFCCC:n sihteeristö pani merkille, että komissio oli edistynyt UNFCCC:n tarkastajien aiemmissa tarkastusraporteissa EU:n inventaarion osalta esittämien suositusten täytäntöönpanossa.
39 The Commission (DG CLIMA) and the EEA took various measures to improve the quality of the Member States’ inventories: (a) organising regular working group meetings and capacity-building seminars with other Commission Directorates-General and the Member States to support the review process and help Member States improve their data; (b) organising a number of capacity-building visits to interested Member States28; (c) drafting guidance documents, and encouraging knowledge-sharing on specific methodological issues; (d) setting up a system for reviewing and improving the aggregated EU inventory, with the help of Member State and other experts. 
39 Komissio (ilmastotoimien pääosasto) ja EYK toteuttivat useita toimenpiteitä parantaakseen jäsenvaltioiden inventaarioiden laatua a) järjestämällä säännöllisiä työryhmätapaamisia ja valmiuksien kehittämistä koskevia seminaareja komission muiden pääosastojen ja jäsenvaltioiden kanssa, tarkoituksenaan tukea tarkastusprosessia ja auttaa jäsenvaltioita parantamaan tietoja b) järjestämällä useita valmiuksien kehittämiseen tähtääviä vierailuja asiasta kiinnostuneisiin jäsenvaltioihin28 c) laatimalla ohjeasiakirjoja ja kannustamalla jakamaan tiettyihin menetelmäkysymyksiin liittyvää tietämystä d) perustamalla jäsenvaltioiden ja muiden asiantuntijoiden avustuksella järjestelmän EU:n kootun inventaarion tarkastamiseksi ja kehittämiseksi.