natgillin/translations-raw huggingface dataset:
About 26 % of the contributions to UN organisations are through Multi-Donor Trust Funds4. 
Noin 26 prosenttia YK:n järjestöjen välityksellä toimitettavasta avusta annetaan monenvälisten rahastojen kautta4.
Examples are the interventions in Afghanistan and in particular Iraq, where Commission funding has, until recently, almost exclusively been channelled through Multi-Donor Trust Funds; (c) contributions to the general budget of a UN organisation. 
Esimerkkinä tästä on avunanto Afganistanille ja etenkin Irakille, jonne komission rahoitus on viime aikoihin saakka ohjattu lähes yksinomaan monenvälisten rahastojen kautta. c) Varoja myönnetään YK:n jonkin järjestön yleiseen talousarvioon.
This specific approach is used for the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) in the occupied Palestinian territory. 
Tätä toimintatapaa käytetään Palestiinan miehitetyllä alueella Yhdistyneiden Kansakuntien Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus-ja työelimen (UNRWA) kohdalla.
The Commission’s annual contribution of 66 million euro represents about a quarter of the UNRWA general budget. 
Komission vuosittain myöntämä 66 miljoonan euron määrä vastaa noin neljännestä UNRWA:n yleisestä talousarviosta.
1 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
1 Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
Article 163 of Title IV relating to external actions states that actions may be implemented either on a centralised basis by the Commission or on a decentralised basis by the beneficiary third country or countries, or jointly with international organisations. 
Ulkoisia toimia koskevan IV osaston 163 artiklassa säädetään, että toimet voidaan toteuttaa keskitetysti komission toimesta, yhteen tai useampaan kolmansiin maihin kuuluvaan edunsaajavaltioon hajautettuina tai yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa.
2 Article 317 TFEU states that the Commission shall implement the budget on its own responsibility and having regard to the principles of sound financial management. 
2 SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaan komissio toteuttaa talousarviota omalla vastuullaan ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.
3 Multi-Donor Trust Funds as defined by UNDP are ‘a funding instrument through which donors pool resources to support national priorities and facilitate UN agencies to work and deliver in close coordination and collaboration’ (see http:// www.undp.org/mdtf/trustfunds. shtml). 
3 Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelmassa monenvälinen rahasto määritellään rahoitusvälineeksi, jonka kautta rahoittajat yhdistävät resurssejaan tukeakseen kansallisia painopistealueita ja helpottaakseen YK:n järjestöjen yhteistyötä ja koordinointia. Ks. http://www. undp.org/mdtf/trustfunds.shtml.
4 European Commission: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (10.2.2009). 
4 Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi‐Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (10.2.2009).
9 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
9 Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
The EU contributions are governed by the following regulations and agreements: (a) the Financial Regulation of the European Communities sets out the basic principles for channelling funds through international organisations. 
EU:n apua säännellään seuraavin asetuksin ja sopimuksin: a) Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksessa säädetään perusperiaatteista, joita sovelletaan varojen ohjaamiseen kansainvälisten järjestöjen kautta.
It specifies the cases in which joint management can be used and states as a condition for joint management that the international organisation shall apply internationally accepted standards for accounting, auditing, internal control and procurement; (b) the 2003 Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) between the EU and the UN together with the other related agreements, aim to translate the requirements of the Financial Regulation into contractual terms. 
Asetuksessa eritellään tapaukset, joissa hallinnointi voidaan toteuttaa yhteistyössä ja asetetaan ehdoksi, että kansainvälinen järjestö soveltaa kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja kirjanpidossa, tilintarkastuksessa, sisäisessä valvonnassa ja julkisissa hankinnoissa. b) Vuonna 2003 tehdyn EU:n ja YK:n välisen rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen (FAFA) ja siihen perustuvien muiden sopimusten tarkoituksena on muuntaa varainhoitoasetuksen vaatimukset sopimuksen muotoon.
The FAFA applies to all funding agreements between the Commission and the UN and sets out a framework intended to enhance cooperation by allowing UN organisations to manage contributions in accordance with their own procedures; (c) a contribution agreement is signed for each UN action funded by the Commission, stating the amount of funding, the objectives of the action, the activities to be carried out, their timing and the reporting requirements. 
FAFA-puitesopimusta sovelletaan kaikkiin komission ja YK:n välisiin rahoitussopimuksiin. Puitesopimuksessa pyritään lujittamaan yhteistyötä siten, että YK:n järjestöt saavat hallinnoida varoja omien menettelyjensä mukaisesti. c) Avustussopimus allekirjoitetaan jokaisesta YK:n toimesta, jota komissio rahoittaa. Sopimuksessa määritellään rahoituksen määrä, toimen tavoitteet, suoritettavat toiminnot, niiden ajoitus ja raportointivaatimukset.
10 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
10 Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
The subject of this audit is Commission aid channelled through United Nations organisations. It is the second part of an audit divided into two phases5. 
Nyt toimitetun tarkastuksen aiheena oli YK:n järjestöjen kautta ohjattu komission apu. Kyse on kaksiosaisen tarkastuksen toisesta vaiheesta5.
The overall audit question for phase 1 and phase 2 was whether the Commission achieves value for money when channelling funds through the United Nations. 
Ensimmäisen ja toisen vaiheen yhteinen tarkastuskysymys oli, saako komissio varoilleen parhaan mahdollisen vastineen, kun se ohjaa ne Yhdistyneiden Kansakuntien kautta.
The first phase addressed decision-making and monitoring systems. 
Tarkastuksen ensimmäisessä vaiheessa perehdyttiin päätöksenteko- ja seurantajärjestelmiin.
The main findings were: (a) the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most efficient and effective option; (b) monitoring arrangements did not provide adequate information on the robustness of financial procedures and on the achievement of objectives. 
Niiden osalta tehtiin seuraavat keskeiset havainnot: a) Menettelyllä, jolla tehdään päätös avun ohjaamisesta YK:n kautta, ei kyetty osoittamaan, että kyseessä on tehokkain ja vaikuttavin toimintatapa. b) Seurantajärjestelyt eivät antaneet asianmukaista tietoa siitä, ovatko varainhoitomenettelyt selkeitä ja saavutetaanko tavoitteet.
It complements the first phase by assessing whether EU contributions channelled through United Nations organisations are an effective, efficient and sustainable way of delivering aid in conflict-affected countries6. 
Lisäksi siinä täydennetään ensimmäistä vaihetta arvioimalla, onko EU:n varojen ohjaaminen Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta tehokas, vaikuttava ja kestävä tapa antaa apua konflikteista kärsiville maille6.
It does not review the action taken by the Commission to address the issues raised in the first phase. 
Siinä ei tutkita niitä toimia, jotka komissio on toteuttanut ensimmäisessä vaiheessa esiin tuotujen asioiden osalta.
The audit focused on conflict-affected countries mainly for reasons of materiality. 
Tarkastuksessa keskityttiin konflikteista kärsiviin maihin lähinnä olennaisuussyistä.
Seven of the 10 countries which received most funding channelled through the UN in the period 2006–08 were conflict-affected: Iraq, Palestine, Afghanistan, Sudan, Côte d’Ivoire, Somalia and Sri Lanka. 
Niistä kymmenestä maasta, joille ohjattiin eniten rahoitusta YK:n kautta vuosina 2006–2008, seitsemän kärsi konflikteista: Irak, Palestiina, Afganistan, Sudan, Norsunluurannikko, Somalia ja Sri Lanka.
These seven countries received 39 % of total EuropeAid funding channelled through the UN, whilst the remaining 61 % was spread across more than 80 countries (see Figure 2). 
Nämä seitsemän maata saivat 39 prosenttia kaikesta rahoituksesta, jonka EuropeAid-yhteistyötoimisto ohjasi YK:n kautta. Loput 61 prosenttia jaettiin yli 80 maan kesken (ks. kaavio 2).
5 The first phase has been completed with the Special Report published in January 2010 (European Court of Auditors, Special Report No 15/2009 ‘EU assistance implemented through United Nations organisations: decision-making and monitoring’). 
5 Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi ensimmäisen vaiheen päätteeksi tammikuussa 2010 erityiskertomuksen nro 15/2009 ”Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta täytäntöönpantu EU:n apu: päätöksenteko ja seuranta”.
6 The Financial Regulation states in Article 27 that ‘Budget appropriations should be used in accordance with the principle of sound financial management, namely in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness.’. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
6 Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaan ”talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti”. Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
The audit question was addressed by examining a sample of projects in Afghanistan, Iraq and Sudan during the period 2006–08. 
Tarkastuskysymykseen haettiin vastausta tutkimalla otos, joka poimittiin Afganistanissa, Irakissa ja Sudanissa vuosina 2006–2008 toteutetuista hankkeista.
These three countries roughly represent one quarter of all EU funds channelled through UN organisations during this period. 
Näiden kolmen maan osuus vastaa suunnilleen neljännestä kaikista varoista, jotka EU kyseisellä ajanjaksolla ohjasi YK:n järjestöjen kautta.
The projects were selected on the basis of materiality. 
Hankkeet poimittiin olennaisuuden perusteella.
They represented about 80 % of the total contributions to the three countries concerned during the period 2006-08 (see Figure 3). 
Ne vastaavat noin 80:tä prosenttia mainituille kolmelle maalle vuosina 2006–2008 myönnetystä kokonaismäärästä (ks. kaavio 3).
The most common activities of the projects in the sample were de-mining, support to refugees, the preparation of elections, rehabilitation and capacity building. 
Otokseen poimitut hankkeet koskivat tavallisimmin miinan-raivausta, apua pakolaisille, valmistautumista vaaleihin, jälleenrakentamista ja hallinnon valmiuksien kehittämistä.
12 FIGURE 2 COUNTRIES RECEIVING EU FUNDS CHANNELLED THROUGH THE UN 2006–08 (MILLION EURO AND %) Iraq: 248 mio 10% Palestine: 236 mio 9% Afghanistan: 190 mio 8% Sudan:163mio 6% Bangladesh: 154 mio 6% Ukraine: 80 mio 3% Côte d ́Ivoire: 48 mio 2% Somalia: 48 mio 2% Other: 1 269 mio 50% Sri Lanka: 41 mio Thailand: 41 mio 2% 2% Source: European Commission. 
12 KAAVIO 2 EU:N RAHOITUSTA YK:N KAUTTA VUOSINA 2006–2008 SAANEET MAAT (MILJOONAA EUROA JA PROSENTTIA) Irak: 248 10 % Palestiina: 236 9% Afganistan: 190 8% Sudan: 163 6% Bangladesh: 154 6 % Norsunluurannikko: 48 2% Somalia: 48 2% Muu: 1 269 50 % Ukraina: 80 3% Sri Lanka: 41 Thaimaa: 41 2% 2% Lähde: Euroopan komissio. Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
The audit results are based on: (a) an analysis of general documentation concerning funds channelled through the UN including the Commission’s evaluation of its cooperation with the UN; (b) a documentary review of a sample of 23 contributions to 19 projects (including three trust funds) on the basis of contribution agreements and financial, progress and audit reports (see Annex); (c) interviews with Commission and UN staff; (d) an on-the-spot audit in Sudan; (e) meetings at the UNDP’s Multi-Donor Trust Fund Office in New York. 
Tarkastustulokset perustuvat: a) analyysiin, joka tehtiin YK:n kautta ohjattuja varoja yleisesti koskevan aineiston perusteella ja joka kattoi myös komission arvion YK:n kanssa tekemästään yhteistyöstä b) asiakirja-aineistosta poimittuun otokseen, joka kattoi 23 avustusta 19 hankkeelle (mukana oli myös kolme rahastoa) ja joka koostui avustussopimuksista sekä taloudellisista ja hankkeiden etenemistä koskevista kertomuksista ja tarkastuskertomuksista (ks. liite) c) komission ja YK:n henkilöstön haastatteluihin d) Sudanissa paikalla toimitettuun tarkastukseen e) kokouksiin YK:n kehitysohjelman monenvälisen rahaston toimistossa New Yorkissa.
13 FIGURE 3 156 190 204 TOTAL FUNDING 2006–08 AND SAMPLE SIZES 300 250 200 150 100 50 0 Source: European Commission. 
13 KAAVIO 3 156 190 204 KOKONAISRAHOITUS VUOSINA 2006–2008 JA OTOSKOKO 300 250 200 150 100 50 0 Lähde: Euroopan komissio.
Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries Afghanistan Iraq Sudan Total amount of sampled projects (million euro) Total contributions 2006–08 (million euro) 248 130 163 
Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus Afghanistan Irak Sudan Otokseen sisältyvät hankkeet yhteensä (miljoonaa euroa) Avun kokonaismäärä vuosina 2006–2008 (miljoonaa euroa) 248 130 163
The decision to fund projects in conflict-affected countries entails a substantial level of risks, which can only to a certain extent be mitigated. 
Päätös myöntää rahoitusta konflikteista kärsivissä maissa toteutettaville hankkeille tuo mukanaan huomattavia riskejä, joita voidaan lieventää vain osittain.
The question of whether these inherent risks are acceptable is a political decision and therefore not the subject of this audit. 
Kysymys siitä, ovatko nämä toimintariskit hyväksyttäviä, on poliittinen, eikä se sen vuoksi ole tämän tarkastuksen aiheena.
No on-the-spot visits could be carried out for two out of the three countries (Iraq and Afghanistan), due to the fact that these countries were in a post-conflict if not conflict situation at the time of the audit. 
Kahteen kyseisistä kolmesta maasta (Irak ja Afganistan) ei ollut mahdollista tehdä tarkastuskäyntiä, koska niissä oli tarkastusajankohtana juuri ollut tai oli parhaillaan konfliktitilanne.
This limited the assessment of effectiveness, efficiency and in particular sustainability. 
Tämä rajoitti vaikuttavuuden, tehokkuuden ja etenkin kestävyyden arvioimista.
14 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
14 Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
This part of the report outlines the audit findings relating to the key aspects of efficiency, effectiveness and sustainability. 
Tässä kertomuksen osassa kuvataan tiettyihin keskeisiin näkökohtiin - tehokkuuteen, vaikuttavuuteen ja kestävyyteen - liittyviä tarkastushavaintoja.
To ensure that these are attainable it is essential to put in place the necessary building blocks, two of the most important being solid project design and adequate monitoring and reporting. 
Jotta varmistetaan, että tehokkuus, vaikuttavuus ja kestävyys on mahdollista saavuttaa, on tärkeää huolehtia siitä, että tarvittavat osatekijät ovat olemassa. Kaksi tärkeimmistä osatekijöistä ovat perusteellinen hankesuunnittelu ja asianmukainen seuranta ja raportointi.
These influence all stages of the process from commencement to ensuring that the funded actions continue into the foreseeable future. 
Ne vaikuttavat prosessin kaikkiin vaiheisiin aloitushetkestä aina siihen saakka, kun pyritään varmistamaan, että rahoitetut toimet jatkuvat vielä lähivuosina.
The subject of monitoring was treated in phase 1 of the audit from the point of view of assessing the strength of the systems in place. 
Tarkastuksen ensimmäisessä vaiheessa käsiteltiin seurantaa arvioimalla nyt käytössä olevan järjestelmän toimivuutta.
This, phase 2 of the audit, complements the previous one, as indicated in paragraph 10. 
Kuten edellä kohdassa 10 todettiin, tämän tarkastuksen toisen vaiheen tarkoitus on täydentää ensimmäistä vaihetta.
THE MONITORING OF PROJECTS NEEDS IMPROVEMENT 19. 
HANKKEIDEN SEURANTAA ON PARANNETTAVA 19.
The decision of the Commission to direct aid towards conflict-affected countries implies the acceptance of a substantial level of inherent risks in terms of the results. 
Kun komissio päättää suunnata apua konflikteista kärsiviin maihin, se joutuu hyväksymään huomattavan tuloksiin kohdistuvan toimintariskin.
Furthermore the decision to intervene in these countries often requires the use of intermediaries, like the UN, and results in limited possibilities to monitor the interventions funded on-the-spot. 
Lisäksi avun antaminen kyseisille maille edellyttää usein YK:n kaltaisten välittäjien käyttöä ja johtaa siihen, että rahoitettujen toimien seurantaan paikalla on vain rajalliset mahdollisuudet.
To a larger extent than for other activities financed by the EU, the Commission therefore depends on information produced by third parties, with hardly any possibility to corroborate it. 
Komissio on siis suuremmassa määrin kuin muiden EU:n rahoittamien toimien kohdalla riippuvainen kolmansien tahojen antamista tiedoista, joille sen on lähes mahdotonta saada vahvistusta.
In these circumstances, the Commission has, to a large extent, to rely on UN reports. 
Tässä tilanteessa komissio joutuu suurelta osin luottamaan YK:n kertomuksiin.
In line with the FAFA, reports for each contribution agreement are required at least annually and a final report should be provided within six months after the end of the implementation period. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries 
FAFA-puitesopimuksen mukaisesti jokaisen avustussopimuksen osalta on laadittava kertomus vähintään vuosittain ja loppukertomus täytyy esittää kuuden kuukauden kuluessa täytäntöönpanokauden päättymisestä. Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus
The information to be provided in reports is set out in the contribution agreement for each activity financed7. 
Kunkin rahoitettavan toimen osalta laaditaan avustussopimus, jossa on eritelty, mitkä tiedot kertomuksissa on esitettävä7.
In order to improve the quality of UN reports, guidelines on reporting were introduced in 20078. 
YK:n kertomusten laatua pyrittiin parantamaan raportointia koskevilla ohjeilla vuonna 20078.
In line with these guidelines project reports should focus on results rather than activities and therefore allow a comparison between the objectives in the contribution agreement and actual achievements. 
Ohjeiden mukaan hankeraportoinnin olisi keskityttävä tuloksiin toimien sijaan ja siten mahdollistettava avustussopimuksessa asetettujen tavoitteiden vertaaminen tosiasiallisiin saavutuksiin.
The sample of projects assessed during the second phase confirmed the main findings of phase 1 of the audit because a large proportion of reports were: (a) considerably delayed; (b) focusing on activities rather than interim and final results; (c) not detailed enough to assess effectiveness and efficiency. 
Tarkastuksen toisen vaiheen aikana arvioidun hankeotoksen perusteella saatiin vahvistus ensimmäisessä vaiheessa tehdyille keskeisille havainnoille, sillä suuri osa kertomuksista: a) viivästyi huomattavasti b) käsitteli pikemminkin toimia kuin väliaikaisia ja lopullisia tuloksia c) ei ollut niin yksityiskohtaisia, että vaikuttavuuden ja tehokkuuden arvioiminen olisi ollut mahdollista.
Photo 1 — Building works in the context of the project ‘Enhancing the capacity of Khartoum State in the formulation and implementation of urban planning policies’ (Sudan) 7 FAFA Article 2.1 states that ‘the contribution-specific agreement sets out the information to be provided in reports by the United Nations to the Commission.’. 
Kuva 1 – Rakennustöitä hankkeessa ”Khartumin osavaltion valmiuksien kehittäminen kaupunkisuunnittelun periaatteiden laatimisen ja täytäntöönpanon osalta” (Sudan). 7 FAFA-puitesopimuksen 2.1 artiklan mukaan yksittäisiä rahoitusosuuksia koskevissa sopimuksissa eritellään tiedot, jotka Yhdistyneiden Kansakuntien on esitettävä komissiolle kertomuksissaan.
8 See ‘Joint Guidelines on reporting obligations under the FAFA’. 
FAFA-puitesopimuksen mukaisista raportointivelvoitteista annettuja yhteisiä suuntaviivoja ”Joint Guidelines on reporting obligations under the FAFA”.
The purpose of the guideline is to provide practical guidance in addition to the relevant articles in the FAFA. 
Suuntaviivojen tarkoituksena on antaa käytännön ohjeita, jotka täydentävät FAFA-puitesopimuksen asianomaisia artikloita.
16 Source: European Court of Auditors. 
16 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries BOX 1 17 REPORTING WEAKNESSES IN THE SAMPLED PROJECTS Delayed reports Support to the fifth Sudan population census: The implementation period for a census project in Sudan was April 2006 to June 2009. 
Erityiskertomus nro 3/2011 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta konflikteista kärsiviin maihin ohjatun EU:n avun tehokkuus ja vaikuttavuus LAATIKKO 1 17 PUUTTEET OTOKSEEN POIMITTUJA HANKKEITA KOSKEVASSA RAPORTOINNISSA Kertomukset viivästyivät Tuki viidennelle Sudanissa järjestettävälle väestölaskennalle: Sudanissa toteutetun väestölaskentahankkeen täytäntöönpanokausi alkoi huhtikuussa 2006 ja päättyi kesäkuussa 2009.
At the time of the audit the only available report was from 2007, which means that neither the 2008 report nor the final report, which was due in December 2009, had been provided. 
Tarkastusajankohtana ainoa käytettävissä ollut kertomus oli vuodelta 2007. Tämä merkitsee, että vuoden 2008 kertomusta ja loppukertomusta, jonka määräaika päättyi joulukuussa 2009, ei ollut laadittu.
Emergency infrastructural support to the Ministry of Legal Affairs and Constitutional Development and the Judiciary of Southern Sudan: The final report, although due in September 2009, was not yet available at the time of the audit. 
Kiireellinen infrastruktuurituki oikeusasioista ja perustuslain kehittämisestä vastaavalle ministeriölle ja Etelä-Sudanin oikeuslaitokselle: Loppukertomus, jonka määräaika oli syyskuussa 2009, ei ollut vielä saatavissa tarkastuksen ajankohtana.