natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These adjustments take the form of caps limiting the maximum amount receivable, and safety nets guaranteeing a minimum level of funding. 
Mukautukset ovat joko enimmäismääriä, jotka rajoittavat myönnettävän tuen määrää, tai suojatoimenpiteitä, joilla taataan rahoituksen vähimmäistaso.
V The Commission proposes two further adjustments, after the caps and safety nets have been taken into account. 
V Komissio ehdottaa kahta muuta mukautustoimenpidettä käytettäväksi sen jälkeen, kun on huomioitu enimmäismäärät ja suojatoimenpiteet.
First, the Commission has proposed to maintain the transfer of €11 billion from the CF to the directly-managed Connecting Europe Facility (CEF). 
Ensinnäkin komissio on ehdottanut, että koheesiorahastosta siirretään edelleen 11 miljardia euroa suoraan hallinnoituun Verkkojen Eurooppa -välineeseen (CEF).
And separately from its initial CPR proposal, the Commission proposed a methodology for allocating funds to the ESF+ with a view to distinguishing the allocations for ESF+ (€100 billion in total) and the ERDF at Member State level. 
Komissio ehdotti myös alkuperäisestä yhteisiä säännöksiä koskevasta asetusehdotuksesta erillään menetelmää määrärahojen kohdentamiseksi ESR+:aan, jotta ESR+:aan (yhteensä 100 miljardia euroa) ja EAKR:ään kohdennettavat varat tulevat eriytetyiksi jäsenvaltioiden tasolla.
The main criterion is the proportion of ESF resources received by each Member State for the 2014-2020 period, adjusted by reference to two additional criteria relating to youth unemployment and social inclusion. 
Keskeisenä perusteena on kunkin jäsenvaltion vuosina 2014– 2020 ESR:stä saamien määrärahojen osuus, mukautettuna nuorisotyöttömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvän kahden ylimääräisen perusteen mukaan.
VI The Commission’s proposal would mean that Member States received, in total, 10 % less cohesion policy funding in 2021-2027 than in the previous period. 
VI Komission ehdotus merkitsisi, että jäsenvaltioille myönnettäisiin kaikkiaan 10 prosenttia vähemmän koheesiovaroja vuosina 2021–2027 kuin edeltävällä kaudella.
A significant factor for changes in individual allocations is the changed prosperity level of many regions (and some Member States), leading to a reclassification of their status (for example, from less developed to transition). 
Aluekohtaisten määrärahojen kannalta merkittävä tekijä on monien alueiden (ja joidenkin jäsenvaltioiden) vauraustason muutos, jonka vuoksi ne luokitellaan uudelleen (esimerkiksi vähemmän kehittyneestä siirtymäalueeksi).
The effect of the caps and safety nets means that no Member State would receive an increase in cohesion policy funding of more than 8 %, or a reduction of more than 24 %. 
Enimmäismäärien ja suojatoimenpiteiden vaikutus ilmenee niin, että koheesiopolitiikan määrärahat eivät kasvaisi yli kahdeksaa prosenttia tai pienenisi yli 24:ää prosenttia yhdenkään jäsenvaltion osalta.
The total share of cohesion policy funding going to less developed regions under the proposal would remain constant, at 75 % of available funding. 
Ehdotuksen mukaan koheesiopolitiikkaan liittyvän rahoituksen vähemmän kehittyneille alueille kohdistettava kokonaisosuus pysyisi muuttumattomana ja muodostaisi 75 prosenttia käytettävissä olevasta rahoituksesta.
VII The final stage of the process takes place outside the methodology proposed by the Commission, in political negotiations involving the EU and the Member States. 
VII Komission ehdottamaa menetelmää ei sovelleta jakomenettelyn viimeiseen vaiheeseen, joka sisältää EU:n ja jäsenvaltioiden poliittiset neuvottelut.
In previous periods, these negotiations gave rise to additional allocations to certain Member States and regions. 
Edellisillä kausilla neuvottelut johtivat ylimääräisten määrärahojen myöntämiseen joillekin jäsenvaltioille ja alueille.
As at February 2019, the revised timetable – in line with European Council conclusions – is to reach a compromise on the multiannual financial framework (MFF) in the autumn of 2019 and to finalise the CPR negotiations shortly afterwards. 8 
päätelmien mukaisen päivitetyn aikataulun mukaan on tarkoitus saavuttaa yhteisymmärrys monivuotisesta rahoituskehyksestä syksyllä 2019 ja saattaa neuvottelut yhteisiä sääntöjä koskevasta asetusehdotuksesta päätökseen pian sen jälkeen. 9
Introduction 01 Cohesion policy – designed ‘to promote economic, social and territorial cohesion among Member States’ – is one of the most significant areas of European Union (EU) activity, accounting for around a third of its budget. 
Johdanto 01 Koheesiopolitiikan tarkoituksena on edistää jäsenvaltioiden taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Koheesiopolitiikka on eräs Euroopan unionin (EU) merkittävimpiä toiminta-alueita, ja sen osuus on noin kolmannes EU:n talousarviosta.
Each Member State is entitled to spend a fixed sum, channelled through different funding mechanisms, pursuing Cohesion objectives. 
Jokainen jäsenvaltio on oikeutettu käyttämään tietyn kiinteän summan, joka kanavoidaan erilaisten rahoitusmekanismien kautta koheesiopolitiikan tavoitteiden mukaisesti.
The aim of this rapid case review is to set these processes out, within their context, to help readers understand the rationale behind, and operation of, these processes. 
Tämän nopean tilannearvion tarkoituksena onkin selostaa nämä menettelyt kontekstissaan, jotta lukijat ymmärtävät menettelyjen perusteet ja toteutusvaiheet.
02 Since this rapid case review is not an audit report, it contains no audit judgements, conclusions or recommendations. 
02 Nopea tilannearvio ei ole tarkastuskertomus, eikä se siksi sisällä tarkastukseen perustuvia arvioita, johtopäätöksiä tai suosituksia.
Our focus is the proposed allocation of cohesion funds for the next programme period, 2021-2027, on which the EU legislators are expected to decide within the next 12 months. 
Tässä tilannearviossa keskitytään sen sijaan seuraavan ohjelmakauden (2021–2027) koheesiomäärärahojen ehdotettuun jakamiseen, josta EU:n lainsäätäjien odotetaan päättävän seuraavien 12 kuukauden aikana.
The review is structured as follows: o The main principles guiding the allocation process, and an overview of the allocation process o Initial allocations to Member States, comprising a number of different stages o Subsequent adjustments to the initial allocations 9 
Tilannearvion rakenne on seuraava: o yleiskuva jakomenettelystä ja menettelyä ohjaavat pääperiaatteet o jäsenvaltioiden alustavat määrärahat, joiden kohdentamiseen liittyy useita vaiheita o alustaviin määrärahoihin seuraavassa vaiheessa tehtävät mukautukset. 10
Allocation principles and overview of process Allocation principles 03 In line with the Treaty objective1, Cohesion policy is designed with the aim of closing the gap between poor and rich European regions. 
Kohdentamisperiaatteet ja yleiskuva menettelystä Kohdentamisperiaatteet 03 Perussopimuksen tavoitteen1 mukaisesti koheesiopolitiikan tarkoituksena on tasoittaa Euroopan köyhien ja rikkaiden alueiden eroja.
Consistent with this policy, the main principle underpinning allocation is that resources are directed towards the poorest countries and regions. 
Koheesiopolitiikan mukaisesti määrärahojen jakamista ohjaavana pääperiaatteena on, että varoja kohdennetaan köyhimmille maille ja alueille.
However, as in previous periods, for the 2021-2027 multiannual financial framework (MFF) richer regions are not excluded from Cohesion funding. 
Edellisten kausien tapaan rikkaampia alueita ei ole kuitenkaan suljettu pois koheesiorahoituksen piiristä vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä.
According to the Commission, this is because many of the greatest challenges (such as globalisation and the transition to a low carbon economy) increasingly affect many regions across the EU, including more developed ones.2 04 A methodology for allocating funds was put in place for the 2000-2006 programme period3, and the general approach has remained relatively constant since then. 
Komission mukaan syynä tähän on se, että monet suurimmista haasteista (kuten globalisaatio ja siirtyminen vähähiiliseen talouteen) vaikuttavat yhä enemmän moniin alueisiin kaikkialla EU:ssa, myös kehittyneempiin alueisiin2. 04 Ohjelmakaudella 2000–2006 otettiin käyttöön menetelmä3 määrärahojen kohdentamiseen, ja yleinen toimintatapa on pysynyt jokseenkin muuttumattomana siitä lähtien.
The criterion having the biggest effect on how much Member States and regions receive remains relative wealth4. 
Jäsenvaltioiden ja alueiden rahoitusosuuksiin eniten vaikuttava peruste on edelleen suhteellinen vauraus4.
Other criteria are used in the allocation process, reflecting policy priorities, but these criteria have much less weight. 
Jakomenettelyssä käytetään myös muita perusteita, jotka heijastavat politiikan ensisijaisia tavoitteita, mutta näillä perusteilla on selvästi vähemmän painoarvoa.
Over previous programme periods, criteria relating to the labour market and education have been used; for the 2021-2027 period, the Commission proposes migration flows and greenhouse gas emissions as additional criteria. 
Edellisillä ohjelmakausilla on käytetty työmarkkinoihin ja koulutukseen liittyviä perusteita, ja komissio ehdottaa, että vuosina 2021–2027 käytetään lisäperusteina muuttovirtoja ja kasvihuonekaasupäästöjä.
Annex I provides more details on the evolution of criteria. 
Liitteessä I on lisätietoa perusteiden muuttumisesta eri kausilla.
Since the reliability of data and acceptance by the Member States is key, the Commission uses data from Eurostat as the basis for its allocations. 
Koska tiedon luotettavuus ja jäsenvaltioiden hyväksyntä on keskeistä, komissio käyttää Eurostatin tilastotietoja määrärahojen jakamisen perustana.
TFEU article 174. 
SEUT, 174 artikla.
EU Commission, Fact Sheet, 29 May 2018 and Impact Assessment 2021-2027, SDW(2018) 283 Final. It is known as the ‘Berlin method’, as it was agreed at the Berlin summit of 1999. 
EU:n komission tiedote, 29. toukokuuta 2018, ja vaikutustenarviointi 2021–2027, SDW(2018) 283 Final. ”Berliinin menetelmästä” sovittiin Berliinin huippukokouksessa vuonna 1999.
The Commission considers, after an examination of alternative indicators, this measure to be the most neutral and reliable indicator, reflecting the needs and disparities of the regions and Member States. 
Tutkittuaan vaihtoehtoisia indikaattoreita komissio katsoo, että suhteellinen vauraus on puolueettomin ja luotettavin indikaattori, joka heijastaa alueiden ja jäsenvaltioiden tarpeita ja eroavaisuuksia.
See DG REGIO, July 2014 report on economic, social and territorial cohesion, p. 
Ks. alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston kertomus taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, heinäkuu 2014, s.
10 1 2 3 4 
11 1 2 3 4
05 Mechanisms in the form of caps and safety nets are incorporated in the process to ensure that individual Member States’ allocations do not vary too much from one programme period to the next. 
05 Menettely sisältää enimmäismääriin ja suojatoimenpiteisiin liittyviä mekanismeja sen varmistamiseksi, että yksittäisten jäsenvaltioiden määrärahat eivät vaihtele liikaa eri ohjelmakausilla.
06 The final decisions on MFF allocations take place within a highly political context. 
06 Lopulliset päätökset monivuotisen rahoituskehyksen kohdennuksista ovat mitä suurimmassa määrin poliittisia.
As the MFF is approved by unanimity, the outcome of the allocation process has to be acceptable to the European Parliament and all Member States. 
Koska monivuotinen rahoituskehys on hyväksyttävä yksimielisesti, sekä Euroopan parlamentin että jäsenvaltioiden on hyväksyttävä jakomenettelyn lopputulos.
Extensive negotiations are generally necessary: in previous periods, additional sums have been allocated to Member States outside the application of the relevant formulae. 
Yleensä tarvitaan perusteellisia neuvotteluja, ja edellisillä kausilla joillekin jäsenvaltioille on myönnetty lisämäärärahoja myös asiaankuuluvien laskentakaavojen soveltamisen jälkeen.
The final allocation represents a political compromise. 
Lopullinen päätös määrärahojen jakamisesta on poliittinen kompromissi.
Overview of process 07 For the 2021-2027 period, the Commission has included, for the first time, a description of the allocation methodology in the CPR proposal5. 
Yleiskuva menettelystä 07 Komissio on sisällyttänyt yhteisiä säännöksiä koskevaan asetusehdotukseensa5 ensimmäistä kertaa kuvauksen jakomenetelmästä vuosille 2021–2027.
The proposal also includes the amounts allocated to the Member States. 
Ehdotus sisältää myös jäsenvaltioille jaettavat määrärahat.
08 Figure 1 below gives an overview of the Commission’s proposal for translating the total EU resources for the period into allocations for Cohesion policy for each Member State and for each fund. 
08 Alla olevassa kaaviossa 1 esitetään yleiskuva komission ehdotuksesta, joka koskee EU:n kokonaismäärärahojen jakamista koheesioalalla kyseisellä kaudella jäsenvaltio-ja rahastokohtaisesti.
All figures quoted in this review are in current prices, unless otherwise indicated. 
Kaikki summat ilmoitetaan tässä arviossa käypinä hintoina, ellei muuta mainita.
11 5 Annex XXII of CPR proposal COM(2018) 375 final. 
12 5 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen COM(2018) 375 final liite XXII.
This proposal assumes that the UK leaves the EU at the end of March 2019. As at February 2019, the arrangements governing the UK’s potential exit were uncertain. 
Ehdotuksessa oletetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta eroaa EU:sta maaliskuun 2019 lopulla, mutta helmikuussa 2019 ei ollut vielä varmuutta Yhdistyneen kuningaskunnan EU-erojärjestelyistä.
Figure 1 – The allocation process for Cohesion policy funds EU budget Policies Funds Goals Allocation method Adjustments Final Allocations Source: ECA. 
Kaavio 1 – Koheesiopolitiikan rahoituksen jakomenettely EU:n talousarvio Toimintalinjat Rahastot Tavoitteet Jakomenetelmä Mukautukset Lopulliset määrärahat Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Erasmus + Cohesion Fund €46.7 bn National Heading 2: Cohesion and Values €442 bn Creative Europe ERDF / ESF + €326.3 bn Regional Others... 
Otsake 2: Yhteenkuuluvuus ja arvot 442 mrd. euroa Luova Eurooppa 13 Monivuotinen rahoituskehys 2021–2027 = 1 279 mrd. euroa Erasmus+ Muut...
They include funding not directly allocated to Member States (‘transfers’): €11.3 bn transferred from the CF to the Connecting Europe Facility (CEF), €1.3 bn for Technical Assistance managed by the Commission (for all the funds), €1.2 bn for the interregional components of the European territorial cooperation goal, €0.6 bn from ERDF to the European Urban Initiative and €0.2 bn for transnational cooperation under the ESF+. 
Ne sisältävät rahoitusosuudet, joita ei kohdenneta suoraan jäsenvaltioille (siirrot): 11,3 miljardia euroa koheesiorahastosta Verkkojen Eurooppa -välineeseen (CEF); 1,3 miljardia euroa komission (kaikkien rahastojen osalta) hallinnoimaan tekniseen tukeen; 1,2 miljardia euroa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen alueiden välisille osa-alueille; 0,6 miljardia euroa EAKR:stä EU:n kaupunkialoitteeseen ja 0,2 miljardia euroa ESR+:aan kuuluvaan rajatylittävään yhteistyöhön.
09 The first stages in the process are as follows: o The starting point is the overall EU multi-annual budget for the programme period. 
09 Seuraavassa kuvaillaan menettelyn ensimmäisiä vaiheita. o Lähtökohtana on EU:n monivuotinen kokonaistalousarvio kyseiselle ohjelmakaudelle.
In May 2018, the Commission published its proposals for the next period, 2021-276. 
Komissio julkaisi toukokuussa 2018 ehdotuksensa6 seuraavalle kaudelle eli vuosille 2021–2027.
The Commission’s proposal represents an increase in the total budget of 18 % over the previous period, 2014-2020 (from €1 087 billion to €1 279 billion). 
Komission ehdotuksessa määrärahojen kokonaismäärää lisättäisiin 18 prosenttia verrattuna edeltävään kauteen eli vuosiin 2014–2020 (1 087 miljardista eurosta 1 279 miljardiin euroon).
This is equivalent to 5 % after adjustments7. 
Tämä vastaa viittä prosenttia mukautusten jälkeen7.
COM(2018) 322 final and COM(2018) 321 final. 
COM(2018) 322 final ja COM(2018) 321 final.
ECA Briefing paper July 2018 “The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework”, paragraphs 4 and 6. 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen aihekohtainen katsaus ”The Commission’s proposal for the 2021–2027 Multiannual Financial Framework” (komission ehdotus vuosien 2021– 2027 monivuotiseksi rahoituskehykseksi), heinäkuu 2018, kohdat 4 ja 6.
Adjustments include the need to take account of inflation and Brexit. 
Mukautuksissa otetaan huomioon esimerkiksi inflaatio ja brexit.
o Within that total figure, the Commission proposes to allocate €442 billion to ‘Cohesion and values’; and within that, €373 billion to Cohesion policy (10 % less than the previous period). 
o Komission ehdotuksen mukaan tästä kokonaismäärästä yhteenkuuluvuuteen ja arvoihin kohdennetaan 442 miljardia euroa, josta koheesiopolitiikan osuus on 373 miljardia euroa (10 prosenttia vähemmän kuin edellisellä kaudella).
Three funds contribute to Cohesion policy: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund Plus (ESF+); and the Cohesion Fund (CF). o Of the total Cohesion policy funding, the EU earmarked €46.7 billion for the CF, with the ERDF/ESF+, which are allocated together initially, accounting for the rest. o For the ERDF/ESF+ total of €326.3 billion, the EU has two goals: Investment for jobs and growth, accounting for the bulk, and European territorial cooperation. 
Tässä arvioinnissa käsitellään jälkimmäisenä mainitun summan jakamista. Koheesiopolitiikkaa rahoitetaan kolmesta rahastosta: Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) ja koheesiorahastosta. o Koheesiopolitiikkaan osoitetuista varoista EU on varannut 46,7 miljardia euroa koheesiorahastolle ja loput EAKR:lle/ESR+:lle, joihin varat osoitetaan alkuvaiheessa yhdessä. o EU on asettanut kaksi tavoitetta EAKR:ään/ESR+:aan osoitettujen 326,3 miljardin euron kokonaisvarojen käytölle: Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun, mihin käytetään valtaosa varoista, sekä Euroopan alueellinen yhteistyö.
A small amount (€1.6 billion) within the first goal is allocated to support ‘outermost and northern sparsely populated regions’. 
Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen yhteydessä osoitetaan vähäinen määrä (1,6 miljardia euroa) syrjäisimpien ja pohjoisen harvaan asuttujen alueiden tukeen.
10 The next stage is the first point at which allocations to individual Member States are determined – either to the country as a whole or to regions within it. 
10 Seuraavassa vaiheessa määrärahoja kohdennetaan ensimmäisen kerran yksittäisille jäsenvaltioille – joko koko maalle tai siellä sijaitseville alueille.
Different processes are used for the initial allocation of different elements of the total Cohesion funding available, as set out in the following sections and presented in Annex II. 
Koko käytettävissä olevan koheesiopolitiikan rahoituksen eri osien kohdentamisessa käytetään erilaisia menettelyjä, joista kerrotaan lisää seuraavissa osioissa ja jotka on kuvattu liitteessä II.
First, we explain the allocation of ERDF/ESF+, followed by the allocation of the CF. 
Ensimmäisenä selostetaan EAKR:n/ESR+:n ja seuraavaksi koheesiorahaston määrärahojen jakaminen.
The final section within this part of the review covers subsequent adjustments, including caps and safety nets and the allocation to ESF+. 
Tämän tilannearvion osan viimeisessä osiossa käsitellään myöhempiä mukautuksia, kuten enimmäismääriä ja suojatoimenpiteitä, sekä varojen osoittamista ESR+:aan.
Throughout the document, we use a number of worked examples, based on fictitious Member States or regions, to illustrate the calculations. 13 
Laskelmien tekemistä havainnollistetaan eri puolilla tilannearviota monin esimerkein, joissa on käytetty apuna kuvitteellisia jäsenvaltioita tai alueita. 14
Initial allocation to Member States Allocation for Investment for Jobs and Growth goal 11 Different processes are used to allocate funding related to the two goals of ERDF/ESF+. 
Määrärahojen alustava jakaminen jäsenvaltioille Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen määrärahat 11 EAKR:n/ESR+:n kahteen tavoitteeseen liittyvät määrärahat jaetaan erilaisten menettelyjen kautta.
Within the first goal, investment for jobs and growth, an important criterion is the relative wealth of regions8. 
Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen määrärahoja jaettaessa tärkeä peruste on alueiden suhteellinen vauraus8.
The Commission proposes the following categorisation for 2021-2027 (see also Annex X): o Less developed regions, where average GDP per capita is under 75 % of the EU average o Transition regions, where average GDP per capita is 75 % - 100 % of the EU average o More developed regions, where average GDP per capita is greater than the EU average Less developed regions 12 The allocation for less-developed regions is determined in three steps, and illustrated in Annex III (a): (1) The difference between the region’s GDP per capita and that of the EU average – the prosperity gap – is multiplied by the population of the region. 
Komissio ehdottaa kaudeksi 2021–2027 seuraavaa ryhmittelyä (ks. myös liite X): o vähemmän kehittyneet alueet, joiden keskimääräinen BKT asukasta kohden on alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta o siirtymäalueet, joiden keskimääräinen BKT asukasta kohden on 75–100 prosenttia EU:n keskiarvosta o kehittyneemmät alueet, joiden keskimääräinen BKT asukasta kohden ylittää unionin keskiarvon. Vähemmän kehittyneet alueet 12 Vähemmän kehittyneille alueille osoitettavat varat määritetään kolmessa vaiheessa. Menettelyä havainnollistetaan liitteessä III (a).
(2) A coefficient is applied to this figure, reflecting the relative wealth of the Member State within which the region is located – see Annex III (b). 
2) Saatavaan lukuun sovelletaan kerrointa, jolloin se heijastaa alueen sijaintijäsenvaltion suhteellista vaurautta (ks. liite III b).
A poor region in a poor country therefore receives more than an equally poor region in a less poor country. 
Tämä tarkoittaa sitä, että köyhässä maassa sijaitseva köyhä alue saa enemmän rahoitusta kuin yhtä köyhä alue, joka sijaitsee vähemmän köyhässä maassa.
(3) Regions can benefit from additional premiums relating to socio-economic and environmental factors: unemployment and youth unemployment specifically, educational attainment, greenhouse gas emissions and migration – see Annex III (c). The Commission measures wealth using gross domestic product (GDP), and gross national income (GNI), with or without adjustments to reflect purchasing power. 
3) Alueet voivat saada lisätukia, jotka liittyvät sosioekonomisiin ja ympäristötekijöihin: työttömyyteen ja erityisesti nuorisotyöttömyyteen, Komissio mittaa vaurautta bruttokansantuotteen (BKT) ja bruttokansantulon (BKTL) avulla joko ostovoimamukautusten kanssa tai ilman niitä.
These terms are explained in the Glossary. 14 8 
Termit on selitetty sanastossa. 15 8
15 13 A worked example of the process for less developed regions, for a fictitious region, is in Table 1. 
13 Vähemmän kehittyneisiin alueisiin sovellettavaa menettelyä havainnollistetaan kuvitteellista aluetta koskevan esimerkkilaskelman avulla taulukossa 1.
Note: This is not the complete allocation process, as the example does not show the allocation of all premiums. 
Yllä esitetty ei sisällä määrärahojen koko jakomenettelyä, sillä esimerkissä ei oteta huomioon kaikkien lisätukien jakamista.
Transition regions 14 The Commission proposes that for 2021-2027, transition regions are those where the GDP per capita is between 75 % and 100 % of the EU average9. 
Siirtymäalueet 14 Komission ehdotuksen mukaan kaudella 2021–2027 siirtymäalueiksi katsottaisiin alueet, joiden asukaskohtainen BKT on 75–100 prosenttia EU:n keskiarvosta9.
category were previously classed as more developed – see paragraph 16 below. 
Alueet, jotka kuuluivat vaihteluväliin 90–100 prosenttia, luokiteltiin aiemmin kehittyneemmiksi alueiksi – ks. jäljempänä oleva kohta 16.
This change considerably widens the population covered by this category, from under 15 % to over 25 % of the EU population. 
Muutoksen myötä luokka kattaa huomattavasti suuremman väestömäärän: aiemmin se kattoi alle 15 prosenttia ja nyt yli 25 prosenttia EU:n väestöstä.