natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To answer the question, ‘does the Commission manage its gbs programmes effectively?’ the audit focused on four key areas. (a) does the Commission appropriately select and formulate the objectives and expected results of its gbs programmes? (b) does the Commission appropriately manage the main risks to the effectiveness of gbs programmes? (c) does the Commission design and implement its gbs programmes effectively? (d) does the Commission report in a clear, exhaustive and accurate manner on whether gbs is meeting its objectives? 
Vastauksen saamiseksi kysymykseen ”Hallinnoiko komissio suoran talousarviotuen ohjelmiaan vaikuttavasti?” tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin neljään pääkysymykseen: a) Valitseeko ja laatiiko komissio suoran talousarviotuen ohjelmiensa tavoitteet ja odotetut tulokset asianmukaisesti? b) Hallinnoiko komissio asianmukaisesti suoran talousarviotuen ohjelmien vaikuttavuuden vaarantavia keskeisiä riskejä? c) Suunnitteleeko ja toteuttaako komissio suoran talousarviotuen ohjelmiaan vaikuttavasti? d) Raportoiko komissio suoran talousarviotuen tavoitteiden saavuttamisesta selkeästi, kattavasti ja tarkasti?
The audit focused on the Commission’s management of gbs programmes in aCp, latin american and asian countries. given their particularities, countries in a fragile situation were excluded from the scope of this audit. 
Tarkastuksessa keskityttiin komission suoran talousarviotuen ohjelmien hallinnointiin AKT-valtioissa, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa. Epävakaassa tilanteessa olevat maat jätettiin erityisen tilanteensa vuoksi tämän tarkastuksen ulkopuolelle.
The audit covered the ninth and 10th edfs, which means commitments made from 2001 onwards, and all gbs programmes under the general budget, the first of which was committed in 2003. 
Tarkastus kattoi yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n, toisin sanoen vuodesta 2001 alkaen tehdyt sitoumukset, sekä kaikki yleiseen talousarvioon kuuluvat suoran talousarviotuen ohjelmat, joiden osalta ensimmäinen sitoumus tehtiin vuonna 2003.
The Commission’s assessments of countries’ eligibility for gbs are addressed by the Court’s financial audits, the findings of which are presented in the Court’s annual reports. 
Tilintarkastustuomioistuin on käsitellyt tilintarkastuksissaan komission arviointeja siitä, täyttävätkö maat suoran talousarviotuen saamisen edellytykset, ja arviointeja koskevat havainnot on esitetty tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa.
This report refers to these findings where relevant. 
Tässä kertomuksessa viitataan tarvittaessa kyseisiin havaintoihin.
The audit did not aim to make an assessment of the advantages and disadvantages of gbs compared to other aid modalities. 
Tarkastuksen aikana ei pyritty arvioimaan suoran talousarviotuen etuja ja haittoja muihin tukimuotoihin verrattuna.
The audit also involved meetings with the pefa5 secretariat, the world bank and the international monetary fund and a mission to the united kingdom to visit the department for international development, the national audit office and a consultancy company. 
Tarkastuksen yhteydessä järjestettiin kokoukset julkisia menoja ja taloudellista vastuuta koskevan ohjelman (PEFA5) sihteeristön, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sekä käytiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä vastaavassa ministeriössä (Department for International Development), ylimmässä tarkastuselimessä sekä eräässä konsultointiyrityksessä.
The audit was carried out between may 2009 and may 2010. 
Tarkastus toimitettiin toukokuun 2009 ja toukokuun 2010 välisenä aikana.
5 public expenditure and financial accountability. special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
5 Public Expenditure and Financial Accountability. Erityiskertomus nro 11/2010 – Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa?
The overall objective of gbs programmes is to support the implementation of a country’s national development strategy6. 
Suoran talousarviotuen ohjelmien yleistavoite on tukea maan kansallisen kehitysstrategian täytäntöönpanoa6.
The Commission seeks to align the specific objectives of its programmes with these strategies. 
Komissio pyrkii sopeuttamaan ohjelmiensa erityistavoitteet näihin strategioihin.
This section addresses the question of whether the Commission adequately selects and formulates the objectives and expected results of its gbs programmes. 
Kertomuksen tässä osassa tarkastellaan, valitseeko ja laatiiko komissio suoran talousarviotuen ohjelmansa tavoitteet ja odotetut tulokset asianmukaisesti.
This ‘one size fits all’ approach does not sufficiently take into account each country’s specific and changing priorities or the other programmes funded by the Commission and other donors in the country. 
Tällä yleispätevällä toimintatavalla ei oteta riittävästi huomioon kullekin maalle ominaisia ja muuttuvia painopisteitä eikä komission ja maassa toimivien muiden avunantajien muita ohjelmia.
6 frequently such national development strategies have been presented in the form of ‘poverty reduction strategy papers’ although in recent years this designation has been used less often. 
6 Kansalliset kehitysstrategiat on usein esitetty köyhyyden vähentämistä koskevien strategia-asiakirjojen muodossa, mutta viime vuosina nimitystä on käytetty yhä harvemmin.
7 according to the Commission’s internal guidelines, ‘where support is being given to poverty reduction strategy papers, it is normal to focus on the social sectors of education and health as being key elements in reducing income and non-income poverty’. special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
7 Komission sisäisissä suuntaviivoissa todetaan: ”... joissa tuetaan köyhyyden vähentämistä koskevia strategia-asiakirjoja, keskitytään yleensä sosiaalialaan ja erityisesti koulutukseen ja terveydenhuoltoon, sillä niitä pidetään keskeisinä tekijöinä pyrittäessä vähentämään sekä tulo-että muuta köyhyyttä”. Erityiskertomus nro 11/2010 – Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa?
Thus, for example, in laos, pfm objectives do not address the important areas of internal control and corruption and in vietnam pfm issues have not been prioritised. in paraguay and nicaragua, although pfm diagnostics identified significant weaknesses, the gbs programmes do not formulate specific programme objectives relating to pfm. 
Valittuja julkisen varainhoidon tavoitteita ei ole kuitenkaan mukautettu vastaamaan yksittäisten kumppanimaiden painopisteitä, jotka liittyvät julkisen varainhoidon uudistukseen. Esimerkiksi Laosissa julkisen varainhoidon tavoitteet eivät koske sisäisen valvonnan ja korruption kaltaisia tärkeitä aloja, eikä Vietnamissa ole asetettu etusijalle julkiseen varainhoitoon liittyviä seikkoja.
19. as regards the other objectives of gbs programmes, the Commission’s approach does not adequately reflect the fact that the national development strategies of some countries have moved in recent years to growth-targeted approaches in order to achieve the overarching objective of poverty reduction. 
19. Suoran talousarviotuen ohjelmien muiden tavoitteiden osalta komission toimintatavassa ei ole otettu riittävällä tavalla huomioon, että eräiden maiden kansalliset kehitysstrategiat on viime vuosina kohdennettu kasvuun suuntautuviin toimintatapoihin, joilla pyritään saavuttamaan köyhyyden vähentämisen yleistavoite.
8 uganda’s first poverty eradication action plan was established in 1997. it served as a model for the subsequent ‘poverty reduction strategy papers’ which the world bank encouraged other developing countries to draw up. 
8 Ugandan ensimmäinen köyhyyden poistamista koskeva toimintasuunnitelma laadittiin vuonna 1997.
The Commission’s programming procedures provide for each country’s overall aid allocation to be largely channelled into no more than two priority or ‘focal’ sectors and, if the country is eligible for it, gbs. 
Komission suunnittelumenettelyt edellyttävät, että kunkin maan avustukset kanavoidaan suurelta osin enintään kahdelle ensisijaiselle eli keskeiselle alalle ja suoran talousarviotuen kautta, jos kyseinen maa täyttää sen ehdot.
The Commission’s relatively standardised approach to setting gbs programme objectives does not take into account the focal sectors selected. in some countries this has also led the Commission to having both gbs programmes with health and education objectives and also health and/or education as sectors with funding channelled through sbs. in such cases the value added of the gbs programme having education and health objectives is unclear. 
Komissio asettaa suoran talousarviotuen ohjelman tavoitteet melko standar-doidusti, eikä se ota tällöin huomioon valittuja keskeisiä aloja. Tästä syystä komissiolla on joissakin maissa samanaikaisesti käynnissä sekä suoran talousarviotuen ohjelmia, joilla on terveyteen ja koulutukseen liittyviä tavoitteita, että alakohtaisella talousarviotuella rahoitettuja ohjelmia, joiden aloina ovat terveydenhuolto ja/tai koulutus.
The Court identified such cases in the current programmes of four aCp countries9. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tällaisia tapauksia neljän AKT-valtion9 käynnissä olevissa ohjelmissa.
This was less of a problem in asia and latin america, mainly because gbs programmes in these countries tend to be less standardised and have more focused objectives. gbs programmes in asian countries, for example, are structured around world bank poverty reduction support credits, which place particular emphasis on growth as a key element in reducing poverty, rather than on social sectors. 
Ongelma oli vähäisempi Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa, pääsiassa siitä syystä, että näiden maiden suoran talousarviotuen ohjelmat ovat yleensä vähemmän standardoituja ja niiden tavoitteet ovat paremmin kohdennettuja. Esimerkiksi Aasian maiden suoran talousarviotuen ohjelmat perustuvat Maailmanpankin köyhyyden vähentämiseen tarkoitettuihin tukiluottoihin, joissa sosiaalialan toimien sijaan korostetaan erityisesti kasvua köyhyyden vähentämisen keskeisenä osatekijänä.
The Commission’s use of standardised objectives for its gbs programmes means that it is difficult to adjust the programmes to coordinate them with other donors’ objectives for their gbs programmes. moreover, the 2007 eu Code of Conduct on Complementarity and division of labour in development policy requires the Commission and member states to aim at focusing their active involvement in a partner country on a maximum of three sectors10. 
Komissio käyttää suoran talousarviotuen ohjelmissaan standardoituja tavoitteita, joten koordinoitavia ohjelmia on vaikeata mukauttaa muiden avunantajien suoran talousarviotuen ohjelmiin sisältyvien tavoitteiden kanssa. Lisäksi kehitysyhteistyöpolitiikan täydentävyyttä ja työnjakoa käsittelevissä vuoden 2007 EU:n menettelysäännöissä edellytetään, että komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät keskittämään aktiivisen osallistumisensa kumppanimaassa korkeintaan kolmelle alal-le10.
This raises the question of the extent to which gbs programmes should have sectoral objectives since this requires the participation of the Commission in these sectors in addition to the two focal sectors. 
Tämän perusteella on aiheellista kysyä, pitääkö suoran talousarviotuen ohjelmilla olla alakohtaisia tavoitteita, sillä menettelysäännöt edellyttävät komission osallistumista näiden alojen lisäksi kahdella muulla keskeisellä alalla.
9 dominican republic, mozambique, Tanzania and Zambia. 
9 Dominikaaninen tasavalta, Mosambik, Tansania ja Sambia.
10 guiding principle no 1 of eu Code of Conduct. 16 special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
10 EU:nmenettelysäännöt, pääperiaate nro 1. 16 Erityiskertomus nro 11/2010 – Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa?
17 thE oBjEctIvEs of GBs ProGrammEs arE oftEn dEfInEd In tErms WhIch arE too GEnEral 22. 
17 SUORAN TALOUSARVIOTUEN OHJELMIEN TAVOITTEET ON MÄÄRITELTY USEIN LIIAN YLEISESTI 22.
The objectives of gbs programmes are formulated in most cases in rather general terms and do not set out clearly what the programmes are expected to achieve and by when (see Box 1). 
Suoran talousarviotuen ohjelmien tavoitteet on muotoiltu useimmiten melko yleisesti eikä tavoitteissa ole määritelty selkeästi, mitä ohjelmilla on tarkoitus saavuttaa ja mihin mennessä (ks. laatikko 1).
This is detrimental to the design of the various components of gbs programmes, namely the transfer of funds, capacity development, conditions and dialogue (see paragraphs 1 and 2). moreover, it does not allow an objective assessment of whether objectives have been achieved, making it more difficult to hold the Commission accountable for the effectiveness of its gbs programmes. 
Tämä haittaa suoran talousarviotuen ohjelmien eri osatekijöiden, erityisesti varainsiirtojen, valmiuksien kehittämisen, tuen ehtojen ja vuoropuhelun, suunnittelua (ks. kohdat 1 ja 2). Lisäksi on vaikeata arvioida puolueettomasti, onko tavoitteet saavutettu, minkä vuoksi komissiota on vaikea pitää tilivelvollisena suoran talousarviotuen ohjelmien vaikuttavuuden osalta.
The clear link with performance indicators allows objective monitoring of the achievement of the objectives of the programme. 
Ohjelman tavoitteiden saavuttamisen seuranta on mahdollista, koska tavoitteilla on selvä yhteys suoritusindikaattoreihin.
23. some progress was made in the financing agreements under the 10th edf in improving the formulation of objectives by clearly distinguishing general and specific objectives in the structure of the document. by revising its internal guidance on budget support (see paragraph 6), the Commission intends to introduce further improvements by requiring its staff to: (a) specify in the financing documents the steps needed to implement pfm reforms and national development strategies or sector policies; (b) establish medium-term objectives for the programme. thE commIssIon doEs not aPProPrIatEly manaGE thE maIn rIsks to EffEctIvE GBs 24. all development cooperation involves taking risks which may have an impact on the effectiveness of the aid. gbs involves risks that are different from those arising from the traditional project approach to development cooperation. 
23. Kymmenennen EKR:n mukaisesti tehdyissä rahoitussopimuksissa tavoitteiden asettelu parani jonkin verran siltä osin, että asiakirjoissa eroteltiin selvästi yleiset ja erityiset tavoitteet. Komissio aikoo tehdä lisäparannuksia tarkistamalla talousarviotukea koskevia sisäisiä suuntaviivoja (ks. kohta 6) siten, että niissä edellytetään henkilöstön: a) erittelevän rahoitusasiakirjoissa vaiheet, joita tarvitaan julkisen varainhoidon uudistamiseksi ja kansallisten kehitysstrategioiden tai alakohtaisten politiikkojen toteuttamiseksi b) vahvistavan ohjelmalle keskipitkän aikavälin tavoitteet.
The main risks to the effectiveness of gbs are fiduciary risk and development risk: fiduciary risk can be defined as the risk that government funding is not used for the intended purpose of poverty reduction; development risk can be defined as the risk that the national policies and strategies supported by gbs are inadequate. 
Suurimmat suoran talousarviotuen vaikuttavuuteen kohdistuvat riskit ovat fidusiaarinen riski ja kehittämisen riski. Fidusiaarisella riskillä tarkoitetaan riskiä siitä, että valtion rahoitusta ei käytetä aiottuun tarkoitukseen, toisin sanoen köyhyyden vähentämiseen.
This section addresses the question of whether the Commission appropriately manages the main risks affecting the effectiveness of gbs. 
Tässä kertomuksen osassa arvioidaan, hallinnoiko komissio riittävällä tavalla suoran talousarviotuen vaikuttavuuden vaarantavia suurimpia riskejä.
The Court examined how the Commission assessed fiduciary and development risks and what steps it took to manage those risks through relevant capacity development, conditions, dialogue and measures for monitoring and reducing risk. 18 special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komissio oli arvioinut fidusiaariset ja kehittämisen riskit ja mihin toimiin se oli ryhtynyt näiden hallitsemiseksi kehittämällä asianmukaisia valmiuksia, laatimalla ehtoja, käymällä vuoropuhelua sekä riskin seuranta-ja vähentämistoimenpiteillä. 18 Erityiskertomus nro 11/2010 – Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa?
19 thE rIsk manaGEmEnt framEWork Is not WEll dEvEloPEd 26. The eligibility conditions for budget support are designed to ensure that gbs is only provided in countries which have the necessary framework for gbs to be effective: a sound macroeconomic policy, a well-defined national development policy and a sufficiently transparent, reliable and effective pfm system (see paragraph 10). since the Commission uses a dynamic interpretation of the eligibility conditions, the existence of significant weaknesses in pfm or development strategies at the time of the financing decision does not preclude the launch of a gbs programme, provided that the partner country is committed to reform and its progress in implementing reforms is deemed to be relevant and credible. implementing reforms is a lengthy process. whilst the dynamic approach means that the Commission, together with other donors, is investing in the future, it needs to assess and reduce the risks that result from systems that do not immediately provide sufficient guarantees in terms of transparency, efficiency and effectiveness14. 
19 RISKINHALLINTAJÄRJESTELMÄÄ EI OLE KEHITETTY RIITTÄVÄSTI 26. Talousarviotuen saamisen ehdot on laadittu varmistamaan, että suoraa talousarviotukea annetaan ainoastaan maille, joilla on tarvittavat rakenteet vaikuttavalle suoralle talousarvio-tuelle: vakaa makrotaloudellinen politiikka, tarkoin määritelty kansallinen kehityspolitiikka ja riittävän avoin, luotettava ja vaikuttava julkinen varainhoitojärjestelmä (ks. kohta 10). Koska komissio tulkitsee tukikelpoisuusehtoja dynaamisesti, julkisen varainhoidon tai kehitysstrategioiden merkittävät puutteet rahoituspäätöksen tekemisen ajankohtana eivät estä käynnistämästä suoran talousarviotuen ohjelmaa, jos kumppanimaa on sitoutunut tekemään uudistuksia ja edistymistä uudistusten toteuttamisessa pidetään tarkoituksenmukaisena ja uskottavana.
27. for aCp countries15, the Commission’s assessment of risk has focused on the risk of countries not continuing to meet eligibility conditions throughout the entire implementation period of the gbs programmes. 
27. AKT-valtioista15 tehdyssä komission arvioinnissa keskityttiin sellaisia maita koskevaan riskiin, jotka eivät täytä tukikelpoisuusehtoja suoran talousarviotuen ohjelmien koko täytäntöönpanokauden ajan.
This assessment was based on the country’s previous track record with gbs and its future prospects for meeting the eligibility criteria. 
Arviointi perustui maan suoran talousarviotuen aiempaan täytäntöönpanoon ja siihen, millaiset näkymät sillä on täyttää tukikelpoisuusehdot tulevaisuudessa.
The conclusions of the assessment were an important factor in deciding whether or not to provide budget support in those countries (see paragraph 45). although this risk assessment is useful, it is not sufficient as it does not cover the potential impact of fiduciary risk and development risk on the effectiveness of gbs. 
Ar-viointipäätelmillä oli suuri painoarvo päätettäessä talousarviotuen myöntämisestä kyseisille maille (ks. kohta 45). Siitä huolimatta, tämä riskinarviointi oli hyödyllinen, se ei riitä kattamaan fidusiaarisen ja kehittämisen riskien mahdollista vaikutusta suoran talousarviotuen vaikuttavuuteen.
14 The Court’s special report no 2/2005 concerning edf budget aid to aCp countries: the Commission’s management of the public finance reform aspect, paragraph 13. 15 The assessment was carried out in the context of the programming of the10th edf. such an assessment was not carried out for non-aCp countries. special report no 11/2010 – The Commission’s management of general budget support in aCp, latin american and asian countries 
14 Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta, kohta 13. 15 Arviointi suoritettiin kymmenennen EKR:n suunnittelun yhteydessä. Vastaavaa arviointia ei tehty muista kuin AKT-valtioista.
The Commission’s internal guidelines do not provide for the assessment of fiduciary and development risks. 
Komission sisäisissä suuntaviivoissa ei käsitellä fidusiaarisen ja kehittämisen riskien arviointia.
The main types of risks are not identified and there is no guidance on how to assess the significance, probability and potential impact of risks. furthermore, it is not clear how risk-mitigating measures such as capacity-building support, dialogue, conditions and shorter-term measures are to be designed for the different types and levels of risk and how these measures should be coordinated with other donors. rIsks arE hIGh In most countrIEs BEnEfItInG from GBs But arE not adEQuatEly addrEssEd By thE commIssIon Fiduciary risk 29. gbs is mostly provided in countries with weak pfm systems. 
Keskeisimpiä riskityyppejä ei ole yksilöity eikä riskien merkityksen, todennäköisyyden ja mahdollisen vaikutuksen arvioinnista ole annettu ohjeita. On myös epäselvää, miten riskin pienentämistoimet, kuten valmiuksien kehittämistuki, vuoropuhelu, tuen ehdot ja lyhyemmän aikavälin toimenpiteet olisi määriteltävä erityyppisten ja -tasoisten riskien kohdalla, ja miten näiden toimien toteuttaminen voidaan sovittaa yhteen muiden avunantajien toimien kanssa.
This is demonstrated by the annual Country policy and institutional assessment (Cpia) published by the world bank where the indicator for the quality of budgetary and financial management is relatively low for the majority of countries benefiting from gbs16. weak pfm systems can lead to waste of funds and inefficiency which reduce the effectiveness of gbs programmes in achieving their poverty reduction objectives. 
Suoraa talousarviotukea annetaan useimmiten maille, joilla on heikot julkisen varainhoidon järjestelmät. Tämä käy ilmi Maailmanpankin julkaisemasta vuotuisesta maakohtaisesta politiikkaa ja instituutioita koskevasta arviosta (Country Policy and Institutional Assessment, CPIA), jossa budjetti-ja varainhallinnon laadun indikaattori on melko alhainen suurimmassa osassa suoraa talousarviotukea saavista maista16. Heikot julkisen varainhoidon järjestelmät saattavat johtaa varojen tuhlaukseen ja tehottomuuteen, jotka heikentävät suoran talousarviotuen ohjelmien vaikuttavuutta köyhyyden vähentämisen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
30. another consequence of weak pfm systems is increased corruption. 
30. Toinen seuraus heikoista julkisen varainhoidon järjestelmistä on lisääntynyt korruptio.
16 The Cpia assesses how conducive the country’s policy and institutional framework is to fostering poverty reduction, sustainable growth, and the effective use of development assistance. 
16 CPIA-arviossa selvitetään, missä määrin kunkin maan politiikka ja institutionaalinen rakenne kykenevät edistämään köyhyyden vähentämistä, kestävää kasvua ja kehitysavun vaikuttavaa käyttöä.
The world bank uses the Cpia ratings in its aid allocation process. 
Maailmanpankki käyttää CPIA-luokitusta tuen myöntämisprosessissaan.