natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With regard to the various themes of the evaluations, the following conclusions can be drawn concerning the Objective 1 evaluation: (a) In assessing the appropriateness of the strategies adopted, the analysis suffers from some serious discrepancies in the data, as published in the Synthesis Report, concerning the comparison between planned and estimated actual expenditure. 
Tavoite 1 -arvioinnista voidaan arviointien eri aiheita koskien tehd seuraavat ptelmt: a) sovellettujen strategioiden asianmukaisuutta koskevassa analyysissa on rahoitussuunnitelmia ja todellisia menoja koskevissa vertailutiedoissa huomattavia poikkeamia, kuten yhteenvetokertomuksessa mainittiin.
Even allowing for limitations in the data available, a more in-depth analysis could have been attempted to shed more light on private sector investment linked to SF expenditure. (b) The examination of effectiveness lacked robustness, inter alia due to inadequate or insufficient analysis and a failure to take into account some important and relevant conclusions in thematic studies. (c) The examination of efficiency was confined to some general observations, while the evaluation objectives of establishing cost benchmarks and addressing the quality of the management of large projects were not met. (d) As regards the evaluation of the impact of the measures, the evaluation was based primarily on the use of aggregate macro-models which presents certain limitations. 
Vaikka nm tietojen asettamat rajoitteet otettaisiin huomioon, perusteellisemmalla analyysilla olisi voitu yritt saada enemmn tietoa rakennerahastoihin liittyvien menojen ja yksityisen sektorin investointien vlisist yhteyksist; b) vaikuttavuuden tarkastus ei ollut tarpeeksi perusteellinen mm. siit syyst, ett analyysi ei ollut asianmukainen tai riittv ja siksi, ett joitakin trkeit ja relevantteja teemakohtaisiin selvityksiin sisltyvi ptelmi ei ollut otettu huomioon; c) tehokkuuden tarkastus rajoittui joihinkin yleisiin huomau-tuksiin; arvioinnin tavoitteita Đ menoja koskevien vertailuperusteiden kehittminen ja suurten hankkeiden hallinnoinnin laadun tarkastaminen Đ ei saavutettu; d) toimenpiteiden vaikutuksen arviointi perustui lhinn vaikutukset yhteen kokoavien makrotaloudellisten mallien kyttn, joihin liittyy tiettyj rajoitteita.
The specific macroeconomic model used (HERMIN) did not permit the necessary adjustments to take account of the specificities of the economies being evaluated (such as the existence of an important tourism sector). 
Kyseist makrotaloudellista mallia (HERMIN) sovellettaessa ei voitu tehd tarvittavia mukautuksia arvioitavina olevien talouksien ominaistekiji-den huomioon ottamiseksi (esimerkiksi, ett matkailualan osuus taloudessa oli merkittv).
In addition, there were critical limitations in the estimation of certain key variables (such as was the choice of proxy data taken from studies of the US economy to calculate external elasticities in lieu of actual data for the relevant European regions, which were not available). 
Lisksi tiettyjen pmuut-tujien arviointiin liittyi huomattavia rajoitteita (esimerkiksi ulkoisen joustavuuden laskeminen ptettiin tehd Yhdysvaltojen taloutta koskevista selvityksist perisin olevien vlillisten tietojen perusteella sen sijaan ett olisi kytetty Euroopan alueita koskevia tosiasiallisia tietoja; tm johtui siit, ett niit ei ollut saatavilla).
As regards the Objective 3 evaluation, it was in part based on unreliable or incomplete data while there were significant mismatches between the data provided and the commentary thereon. 
Tavoite 3 -arviointi perustui osittain epluotettaviin tai eptydel-lisiin tietoihin, sill saatavilla olevien tietojen ja niist esitettyjen huomioiden vlill oli huomattavia epyhtenevisyyksi.
Furthermore, there was a lack of convincing support for some of the hypotheses advanced thereby shedding doubts on the methodology employed to reach them. 
Lisksi joidenkin oletusten tueksi ei ollut uskottavia todisteita, mik asetti kyseenalaiseksi kyseisten oletusten tekemisess sovelletut menettelyt.
Many of the shortcomings of the evaluations can be traced to the circumstances in which they were carried out, notably the limited information available and the tight time constraints set. 
Monien arviointien puutteista voidaan katsoa johtuvan arviointiolosuhteista ja erityisesti siit, ett tietoja oli saatavilla rajallisesti ja ett aika ei riittnyt.
It should have been possible to anticipate these constraints and the evaluation exercise should either have been given the necessary resources or the scale of the exercise should have been limited to what was more feasible. 
Nm ongelmatekijt olisi pitnyt voida ennakoida ja arviointiprosessia varten olisi joko pitnyt mynt tarvittavat resurssit tai arvioinnin soveltamisalaa olisi ollut rajoitettava sellaiseksi, ett sen tytntnpano olisi mahdollista.
Furthermore, the CommissionŐs oversight of the evaluation process needs to be improved. 
Lisksi komission on parannettava arviointiprosessin valvontaansa.
However, the Commission encountered serious difficulties in delivering the desired in-depth analysis of the effectiveness, efficiency and impact of the funds, largely due to limitations in the approach adopted and restrictions in the availability of data. 
Komission oli kuitenkin erittin vaikeaa tehd tavoitteiden mukaista, perusteellista analyysi rahastojen vaikuttavuudesta, tehokkuudesta ja vaikutuksesta; vaikeudet johtuivat suurelta osin sovelletun lhestymistavan rajoitteista sek siit, ett tietoa ei ollut tarpeeksi saatavilla.
The latter constraint had not been adequately anticipated at the start of the exercise. 
Viimeksi mainittua tekij ei ollut arviointiprosessin alkuvaiheessa ennakoitu asianmukaisesti.
These problems were compounded by certain weaknesses in the CommisionŐs oversight of the process. 
Niden ongelmien lisksi mys komission suorittamassa prosessin valvonnassa oli tiettyj heikkouksia.
Consequently, while some worthwile and useful recommendations were made as input for future programming periods, the Commission could not benefit fully from the experiences of the 1994 to 1999 programming. 
Arviointien perusteella annettiin toki joitakin arvokkaita ja hydyllisi suosituksia rakennerahastojen tulevia ohjelmakausia ajatellen, mutta komissio ei voinut hydynt ohjelmakaudella 1994Đ1999 saatuja kokemuksia tysimrisesti.
RECOMMENDATIONS 119. 
SUOSITUKSET 119.
A reappraisal of the scope, procedures and approach used in ex post assessments needs to be done with some urgency, before the next batch of contracts for ex post evaluations are issued at the end of the current programming period 2000 to 2006. 
Jlkiarviointien soveltamisala ja niihin sovelletut menettelyt ja lhestymistapa vaativat uudelleenarviointia; tmn on tapahduttava suhteellisen nopeasti ennen kuin seuraavat jlkiarviointia koskevat sopimukset tehdn nykyisen ohjelmakauden 2000Đ2006 lopussa.
To improve the evaluation process, better quality control procedures need to be introduced and effectively applied by the Commission so that the problems encountered in the evaluations under review do not recur in future ex post assessments. 
Arviointiprosessin kehittmiseksi komission on otettava kyttn paremmat laadunvalvontamenettelyt ja sovellettava niit tehokkaasti, jotta tarkasteltavina olleissa arvioinneissa havaitut ongelmat eivt toistu tulevissa jlkiarvioinneissa.
Such procedures should ensure: (a) that relevant and reliable data is collected regularly and is available at each stage of the evaluation process; (b) that terms of reference are adequate and provide for the application of appropriate methodologies by the contractors; (c) that adequate resources and time are allocated to the evaluation processes; 
Kyseisill menettelyill tulisi varmistaa, ett: a) relevantteja ja luotettavia tietoja kertn snnllisesti ja ett tiedot ovat saatavilla kaikissa arviointiprosessin vaiheissa; b) toimeksiannon kuvaukset ovat asianmukaisia ja ett niiss mrtn, ett sopimuspuolten on sovellettava asianmukaisia menetelmi; c) arviointiprosesseja varten mynnetn riittvsti resursseja ja ett arvioinnin toteuttamiseen on riittvsti aikaa;
C 302/24 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 (d) that there is appropriate monitoring and supervision by the Commission so as to ensure the overall quality of the process. 
C 302/24 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 d) komissio seuraa ja valvoo arviointiprosessia asianmukaisesti prosessin kokonaislaadun varmistamiseksi.
Secondly, particular attention needs to be reserved to the choice of appropriate techniques for assessing and measuring the economic impact. 
Toiseksi erityist huomiota on kiinnitettv siihen, ett taloudellisen vaikutuksen arviointiin ja mittaamiseen valitut tekniikat ovat asianmukaisia.
If a macroeconomic modelling approach is used to analyse the impact of the structural funds, it must be adapted to take due account of the characteristics of the economies under review. 
Jos rakennerahastojen vaikutuksen analysointiin sovelletaan makrotaloudellisen mallintamisen lhestymistapaa, sit on mukautettava, jotta tarkasteltavana olevan talouden ominaispiirteet otettaisiin asianmukaisesti huomioon.
This consideration is particularly relevant in the situation where the evaluation will need to be extended to cover the 10 new Member States. 
Tm on erityisen relevanttia siin tapauksessa, ett arvioinnin olisi katettava mys kymmenen uutta jsenvaltiota.
In this light, the Court considers that there should be a re-appraisal of the appropriateness of an aggregate macroeconomic modelling approach (e.g. such as one based on the HERMIN model). 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo nin ollen, ett vaikutukset yhteenkokoa-van makrotaloudellisen mallintamisen lhestymistavan (joka perustuu esimerkiksi HERMIN-malliin) asianmukaisuus olisi uudelleenarvioitava.
The Commission should examine whether greater emphasis could be placed on models that rely on the use of micro-data derived from projects. 
Komission olisi tutkittava, olisiko pikemminkin painotettava malleja, joissa hydynnetn hankkeista saatavia mikrotaloudellisia tietoja.
It is also likely that a more in-depth evaluation of certain, specific themes could better lead to the identification of best practices and provide additional insight into particular issues such as for instance the impact of clustering, the significance of growth hubs in regional development vis--vis the overall objective of convergence. 
On mys todennkist, ett tiettyjen aiheiden perusteellisempi arviointi johtaisi varmemmin parhaiden kytntjen mrittmiseen ja tarjoaisi listietoja eri-tyisaiheista kuten klusteroinnin vaikutuksesta ja kasvukeskusten merkityksest aluekehityksess lhentymistavoitteen nkkulmasta katsottuna.
Thirdly, greater emphasis needs to be placed on establishing linkages between the ex post assessments and thematic studies, and to ensure that results are consistent with each other. 
Kolmanneksi painoarvoa olisi annettava enemmn jlkiarviointien ja teemakohtaisten selvitysten vlisten yhtymkoh-tien luomiselle ja varmistettava, ett tulokset ovat yhtenevisi keskenn.
In the evaluations under review, where linkages were developed by the evaluators, the quality of the assessment improved markedly. 
Niiss tarkastetuissa arvioinneissa, joiden osalta arvioijat olivat ottaneet yhtymkohdat huomioon, arvioinnin laatu oli huomattavasti parempi.
Fourthly, a number of recommendations for future assessments more particularly for Objective 1 Regions may be made, namely: (a) There needs to be specific focus on the reasons why private sector contributions to the structural funds projects differ markedly between the Members States. 
Neljnneksi voidaan erityisesti tavoite 1 -alueita koskevia tulevia arviointeja ajatellen esitt seuraavat suositukset: a) Olisi suositeltavaa tutkia, miksi yksityisen sektorin rakennerahastojen hankkeisiin tekemiss investoinneissa on jsenvaltioiden vlill huomattavia eroja.
Finally, it is important to strengthen the capacity of the Commission to oversee the evaluation process, including the application of complex macroeconometric models. 
On trke vahvistaa komission valmiuksia valvoa arviointiprosessia ja monimutkaisten makrotaloudellisten mallien soveltamista.
One possibility to consider, in this context, would be for the relevant DGs to seek a closer collaboration with research institutes and universities specialised in this area of assessment. 
Tss yhteydess olisi varteenotettavaa harkita, voisivatko asianomaiset posastot mahdollisesti pyrki lheisem-pn yhteistyhn thn arviointialaan erikoistuneiden tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa.
In conclusion, the ex post evaluation exercise must go beyond the compilation of distinct assessments, carried out at given intervals of time, but should be envisaged and managed as an integral part of an overall process. 
Lopuksi voidaan todeta, ett jlkiarvioinnissa on men-tv mrtyin aikavlein tehtv erillisten arvioiden yhteenkokoamista pidemmlle; jlkiarviointi on nhtv ja sit on hallinnoitava olennaisena osana kokonaisprosessia.
This is another aspect where a closer, and long term collaboration with research institutes or universities could be of significant benefit in providing a more effective framework within which to integrate the specific reports and recommendations generated at each stage of the evaluation process. 
Tss kohdin pitkaikaisesta, tiiviist yhteistyst tutkimuslaitosten tai yliopistojen kanssa voisi olla merkittv etua, koska se tarjoaisi arviointiprosessin eri vaiheissa tehdyille yksittisille kertomuksille ja suosituksille toimivamman kehyksen.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 20 July 2006. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyvksynyt tmn kertomuksen Luxemburgissa 20. heinkuuta 2006 pitmssn kokouksessa.
For the Court of Auditors Hubert WEBER President 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Hubert WEBER Presidentti
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/25 O1 748,50 O2 349,40 O3/O4 476,50 O5a Fisheries 25,10 O5b 78,90 O6 13 985,30 1 604,80 1 990,00 14 333,90 26 965,80 2 474,80 1 888,60 2 245,40 3 866,40 3 282,20 5 762,30 15 236,20 1 498,20 1 757,40 Netherlands 153,80 666,20 1 105,70 47,70 153,70 14 333,90 Kingdom 2 419,70 171,50 4 693,40 104,40 3 460,50 408,30 96 15 15 356,30 750,70 592,90 905,70 054,10 736,60 Total 1 678,40 629,90 18 913,70 14 333,90 32 131,80 11 881,70 5 762,30 19 552,70 46,20 2 127,10 14 333,90 11 501,60 1 111,20 136 396,30 Source: Special Report No 16/98 (OJ C 347, 16.11.1998). 
12.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 302/25 O1 748,50 O2 349,40 O3/O4 476,50 O5a Kalatalous 25,10 O5b 78,90 O6 13 985,30 1 604,80 1 990,00 14 333,90 26 965,80 2 474,80 1 888,60 2 245,40 3 866,40 3 282,20 5 762,30 15 236,20 1 498,20 1 757,40 153,80 14 333,90 2 419,70 4 693,40 3 460,50 171,50 104,40 165,40 189,30 408,30 354,10 537,60 96 15 15 356,30 750,70 592,90 905,70 054,10 736,60 Lhde: Erityiskertomus nro 16/98 (EYVL C 347, 16.11.1998).
123,00 308,40 143,20 76,30 1 257,30 122,20 680,40 2 194,40 293,30 137,60 923,30 15,40 23,60 1,10 6,10 90,80 2,10 837,20 424,90 165,40 189,30 354,10 537,60 23,80 41,40 201,00 142,70 475,90 260,70 1 220,20 1 171,70 55,30 7 (1) Names of programmes related to Structural Funds; further references can be found in the Commission budget, subsection B2. 
Yhteens 1 678,40 629,90 18 913,70 14 333,90 32 131,80 11 881,70 5 762,30 19 552,70 46,20 2 127,10 14 333,90 11 501,60 1 111,20 1 220,20 1 171,70 136 396,30 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt Itvalta Suomi kuningaskunta Ruotsi Yhteens 123,00 308,40 143,20 76,30 1 257,30 122,20 680,40 194,40 2 293,30 137,60 923,30 15,40 23,60 1,10 6,10 666,20 1 105,70 47,70 153,70 90,80 2,10 23,80 41,40 837,20 424,90 201,00 142,70 475,90 260,70 55,30 7 Interreg II Leader II ADAPT PME URBAN PESCA Rechar II Resider II RETEX EMPLOI Konver REGIS II PEACE 3 562,3 1 777,2 1 646,4 1 092,5 LIITE I Rakennerahastojen antama tuki ohjelmittain Đ Yhteisn tukikehykseen liittyvt, vuosina 1994Đ1999 kytettviss olleet varat Rakennerahastojen antama tuki ohjelmittain Đ Yhteisaloitteisiin vuosina 1994Đ1999 kytettviss olleet varat (1) Yhteens 1 858,5 734,9 615,0 303,1 14 471,0 (1) Rakennerahastoihin liittyvien ohjelmien nimet; listietoja esitetn komission talousarviossa (alaluokka B2).
Source: Special Report No 16/98 (OJ C 347, 16.11.1998). 
Lhde: Erityiskertomus nro 16/98 (EY C 347, 16.11.1998).
C 302/26 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 ANNEX II GDP and the employment rate 1. 
C 302/26 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 LIITE II BKT ja tyllisyysaste 1.
A multiple regression analysis was conducted to test the statement in the Synthesis Report that Ôincreased levels of GDP per capita have generally not been the result of increased employment rates resulting from job creationŐ (1). 
Usean selittjn regressioanalyysissa testattiin yhteenvetokertomuksessa esitetty toteamusta, jonka mukaan typaikkojen luomisen ansiosta tapahtunut tyllisyysasteen parantuminen ei yleens johtanut asukasta kohti lasketun BKT:n kasvuun (1).
For strict comparability, the same data published in the Synthesis Report has been used in this analysis. 
Vertailtavuuden varmistamiseksi analyysi perustuu yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin.
In the case of the dependent variable the percentage change in GDP per capita for each Objective 1 region between 1993 and 2000 was used, while as main explanatory variables, the percentage change in the employment rate as well as that of the unemployment rate was used for the same regions, and over the two years 1993 and 1999 as published in the report. 
Riippuvana muuttujana on kullakin tavoite 1 -alueella vuosien 1993Đ2000 vlisen aikana asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtunut prosentuaalinen muutos ja pasiallisina selittvin muuttujina ovat yhteenvetokertomusta mukaillen vastaavilla alueilla tyllisyys-ja tyttmyysasteissa vuosina 1993 ja 1999 tapahtuneet prosentuaaliset muutokset.
The results are given in Table 1. 
Tulokset esitetn taulukossa 1.
BE, IR and DX are dummy variables for Belgium, Ireland and Germany. 
BE, IR ja DX ovat Belgiaa, Irlantia ja Saksaa koskevia osoitinmuuttujia.
C1 is the intercept. 
C1 on vakio (regressiosuora).
From a preliminary assessment of the data, it emerged that three particular regions exhibited significantly different patterns of change in GDP per capita over the period as compared to the other regions, and which required specific treatment in the regression, as otherwise it would be difficult to draw general conclusions about underlying links. 
Tietojen alustavasta arvioinnista kvi ilmi, ett kolmella alueella asukasta kohti lasketussa BKT:ssa esiintyneet muutokset erosivat huomattavasti kyseisell kaudella muilla alueilla esiintyvist muutoksista. Nit alueita oli tten ksiteltv regression yhteydess erityisell tavalla, sill muutoin niiden perustana olevista yhteyksist olisi ollut vaikeaa tehd yleisi ptelmi.
These were; Ireland, which saw its GDP per capita rise from 81 % to 115 % of the EU average over the period; the Hainaut region in Belgium, which saw its GDP per capita decline from 82 % to 71 %; and German Objective 1 regions which saw the GDP per capita rise from a range around 50 % to close to 70 % of the EU average by the end of the period (for example, Thuringen saw its GDP per capita rise from 52 % in 1993 to 70 % in 2000). 
Kyse on seuraavista kolmesta alueesta: Irlannissa BKT/asukas kasvoi kyseisen kautena EU:n keskiarvoon nhden 81 prosentista 115 prosenttiin; Belgiassa sijaitsevalla Hainaut-alueella BKT/asukas laski 82 prosentista 71 prosenttiin; Saksassa tavoite 1 -alueiden BKT/asukas kasvoi EU:n keskiarvoon nhden noin 50 prosentista lhes 70 prosenttiin kauden loppuun menness (esimerkiksi Thringenin alueen BKT/asukas nousi vuosien 1993Đ2000 vlisen aikana 52 prosentista 70 prosenttiin).
To take account of such large relative changes in GDP per capita, specific statistical (or dummy) variables where included for this purpose which allowed the function to shift for these three broad regions. 
Jotta nm suuret suhteelliset muutokset asukasta kohti lasketussa BKT:ssa otettaisiin huomioon, kytettiin erityisi tilastollisia muuttujia (tai osoitinmuuttujia), joiden avulla funktiota voitiin niden kolmen laajan alueen kohdalla muuttaa.
The regression results shown in Table 1 provide a number of relevant points worth noting. 
Taulukossa 1 esitetyist regressiotuloksista ky ilmi monia huomionarvoisia seikkoja.
Overall, 74 % of the variation in the change in GDP per capita is accounted for by the ÔexplanatoryŐ variables. 
Yleisesti ottaen asukasta kohden lasketussa BKT:ssa ilmenevien muutosten vaihtelu johtuu 74-prosenttisesti selittvist muuttujista.
Both main explanatory variables, that is the change in employment rates (CEMPL) and change in unemployment rates (CUNMP) are statistically significant. 
Molemmat pasialliset selittvt muuttujat eli tyllisyysastemuutokset (CEMPL) ja tyttmyysastemuutokset (CUNEMP) ovat tilastollisesti merkittvi.
In the case of CEMPL, the coefficient estimated is 0,24, suggesting that each one percentage point increase in the employment or participation rate is associated with an improvement in GDP per capita of Objective 1 regions by a quarter of a percentage point Ń thereby, if nothing else changes, closing the GDP gap by this amount. 
Tyllisyysasteen osalta arvioitu kerroin oli 0,24, mik antaa ymmrt, ett aina kun tyllisyysaste tai tyvoimaosuus kasvaa yhden prosenttiyksikn verran tavoite 1 -alueiden BKT/asukas paranee neljnnesprosenttiyksikn verran; mikli muita muutoksia ei tapahdu, alueiden vlinen BKT-ero saadaan tmn verran hvimn.
2,3210 (1) Synthesis Report, p. 
2,3210 (1) Yhteenvetokertomus, s.
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/27 5. 
12.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 302/27 5.
A second feature of note in the results in Table 1 relates to the impact of the changes in unemployment rates on changes in the GDP per capita. 
Toinen huomionarvoinen taulukossa 1 esitettyihin tuloksiin liittyv tekij koskee tyttmyysastemuutosten vaikutusta asukasta kohti lasketun BKT:n muutoksiin.
This impact (also discussed in the next section) is also statistically significant, but is rather small quantitatively, almost of an irrelevant value. 
Tm mrllisesti arvioituna pieni, lhes mittn vaikutus (jota ksitelln mys seuraavassa kohdassa) on niin ikn tilastollisesti merkittv.
To explore further the robustness of the main result in Table 1 relating to the impact of changes in the employment rate and changes in GDP per capita, Table 2 provides the regression results for all regions in the EU-15 and for which data was consistently available from Eurostat, and not just for Objective 1 regions. 
Jotta voitaisiin tarkastella lhemmin sit, miten luotettava on taulukossa 1 esitetty tulos, joka koskee tyllisyysasteessa ja asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneiden muutosten vaikutusta, huomattakoon, ett taulukossa 2 esitetyt regres-siotulokset eivt koske ainoastaan tavoite 1 -alueita vaan 15 jsenvaltion unionin kaikkia alueita, joita koskevia tietoja on jatkuvasti saatavilla Eurostatilta.
The results from 145 regions where derived from slightly different data than in Table 1. 
Tulokset perustuvat 145 alueen kohdalla tietoihin, jotka eroavat jossain mrin taulukossa 1 esitetyist tiedoista.
Rather than taking just the rate of change between the beginning and end of the relevant period, the average rate of change was computed for the whole period. 
Sen sijaan, ett otettaisiin huomioon ainoastaan kyseisen kauden alun ja lopun vlill tapahtuneen muutoksen aste, laskettiin koko kautta koskeva keskimrinen muutosaste.
This was judged to give a more representative summary of developments over a number of years, in this case over the five year period between 1996 and 2000. 
Tmn katsottiin antavan edustavamman kuvan vuosien varrella ja tss kyseisess tapauksessa viisivuotiskaudella 1996Đ2000 tapahtuneesta kehityksest.