natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While this ensures full consistency with the excessive deficit procedure, it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission’s reporting concerning deficit target compliance is subject not only to measurement uncertainty, but also to forecast uncertainty (see paragraphs 100 to 103). 
Se varmistaa täyden yhdenmukaisuuden liiallista alijäämää koskevan menettelyn kanssa ja tarkoittaa toisaalta myös sitä, että kun on päätettävä ohjelman jatkamisesta, komission ilmoitukseen alijää-mätavoitteen täyttymisestä liittyy mittausepävarmuuden lisäksi myös epävarmuutta ennusteen suhteen (ks. kohdat 100–103).
Recommendation 5 For budget monitoring purposes the Commission should include, in the memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags, such as a quarterly cash balance and/or an arrears target. 
Suositus 5 Komission olisi sisällytettävä yhteisymmärryspöytäkirjaan talousarvion seurantaa varten muuttujia, jotka se voi kerätä lyhyellä viipeellä, kuten neljännesvuosittainen kassasaldo ja/ tai rästimaksutavoite.
Conclusions and recommendations 75 191 The manner of reporting on compliance with conditions was unsystem-atic. 
Johtopäätökset ja suositukset 75 191 Ehtojen täyttymisestä raportoitiin epä-järjestelmällisesti.
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case (see paragraphs 104 to 107). 
Joidenkin ehtojen kerrottiin täyttyneen, vaikka se ei pitänyt paikkaansa (ks. kohdat 104–107).
An effective internal review (see recommendation 4) should reduce the risk of these errors. 
Vaikuttava sisäinen tarkistus (ks. suositus 4) vähentäisi näiden virheiden riskiä.
However, our work points to other weaknesses in how conditions were used. 
Meidän työmme kuitenkin tuo esiin muita heikkouksia ehtojen käytössä.
Instalments were released even though on-time compliance varied greatly between countries (see paragraph 200). 
Maksueriä vapautettiin vaikka ehtojen noudattaminen aikataulussa vaihteli suuresti eri maissa (ks. kohta 200).
Programmes included conditions, which were unable to guarantee the actual implementation of reforms or were not truly important for crisis resolution and repayment of the loans. 
Ohjelmilla oli ehtoja, joilla ei pystytty takamaan uudistusten tosiasiallista toteuttamista tai jotka eivät olleet tosiasiassa kriisin ratkaisemisen ja lainojen takaisinmaksun kannalta merkityksellisiä.
Recommendation 6 The Commission should clarify the role of programme conditions. (a) Programme documents should set out the relative importance of conditions as prerequisites for the release of instalments. (b) Conditions should focus on reforms with high and sustainable impacts. 
Suositus 6 Komission olisi selvennettävä ohjelman ehtojen tehtävää: (a) Ohjelma-asiakirjoissa olisi määriteltävä ehtojen suhteellinen merkitys maksuerien vapauttamisen edellytyksinä. (b) Ehtojen olisi kohdistuttava uudistuksiin, joilla on laajoja ja kestäviä vaikutuksia.
If instalments are made conditional upon preparatory steps, the memorandum of understanding should include conditions that guarantee the subsequent adoption of reforms. (c) Conditions should be used spar-ingly, and should clearly relate to reforms that are essential to crisis resolution or the repayment of assistance. 
Jos maksuerien vapautus on riippuvaista valmiste-luvaiheista, yhteisymmärryspöytäkirjassa olisi oltava ehtoja, joilla taataan uudistusten hyväksyminen myöhemmin. (c) Ehtoja olisi käytettävä säästeliäästi, ja niiden olisi liityttävä uudistuksiin, jotka ovat kriisin ratkaisemisen tai tuen maksamisen kannalta ratkaisevan tärkeitä.
Programme teams should be obliged to justify the need for each and every condition. 
Ohjelmatyöryhmät olisi velvoitettava perustelemaan jokaisen ehdon tarpeelli-suus.
The selection of conditions should be a matter for internal review. (d) Conditions should be defined so that compliance can be monitored with certainty. 
Ehtojen määrittämiseen olisi kohdistettava sisäisiä tarkistuksia. (d) Ehdot olisi määriteltävä niin, että niiden täyttymistä voidaan varmasti seurata.
When conditions are set, programme teams should seek to identify data that may later be used to assess the results of the programme measures. 
Kun ehdot on asetettu, ohjelmatyöryhmien olisi pyrittävä määrittelemään tiedot, joiden avulla voidaan myöhemmin arvioida ohjelman toimenpiteiden tuloksia.
192 All programme teams established well-functioning informal cooperation with the IMF and the ECB. 
192 Kaikkien ohjelmatyöryhmien epävirallinen yhteistyö IMF:n ja EKP:n kanssa oli hyvin toimivaa.
The lack of formal cooperation arrangements was due to the time frame, which was expected to be brief, and possibly to the preferences of the institutions (see paragraphs 108 to 114). 
Virallisten yhteistyöjärjestelyjen puute johtui aikataulusta, jonka oletettiin olevan rajallinen, ja mahdollisesti instituutioiden omista tärkeysjärjestyksistä (ks. kohdat 1 0 8 – 11 4 ) .
Recommendation 7 If the Commission has to cooperate with the other programme partners, it should aim to formalise interinstitutional cooperation. 
Suositus 7 Jos komission on tehtävä yhteistyötä muiden ohjelmakumppanien kanssa, sen olisi pyrittävä virallistamaan instituutioiden välinen yhteistyö.
The terms of reference should specify mechanisms for sharing information, handling confidential information and resolving differences in opinion. 
Tietojen jakamiselle, luottamuksellisten tietojen käsittelemiselle ja näkemyserojen ratkaisemiselle olisi määriteltävä mekanismit toimintaohjeilla.
Conclusions and recommendations 76 Borrowing operations 193 The Commission’s issuance of debt was an accomplishment, as all bond issues attracted sufficient demand from the capital markets to be sold out. 
Johtopäätökset ja suositukset 76 Lainanottotoimet 193 Komission joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskut olivat menestys, sillä ne kaikki houkuttelivat pääomamarkkinoilta kysyntää niin paljon, että ne myytiin loppuun.
The Commission made the bond issues on time. 
Komissio järjesti joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskut oikeaan aikaan.
The final cost of debt was in line with the market and peer levels. 
Lopulliset lainakustannukset olivat markkinoiden ja vertailutasojen mukaisia.
In terms of actual procedure, pricing levels were sometimes higher than the pricing level initially indicated by the lead banks (see paragraphs 115 to 122). 
Tosiasiallisessa menettelyssä hintatasot olivat joskus korkeampia kuin pääjärjestäjän alun perin ilmoittamat (ks. 115–122).
194 There were a number of gaps in the debt management process in the initial years. These omissions can be partly explained by the limited number of Commission staff assigned to this activity. 
194 Havaitsimme velanhoitoprosessissa useita puutteita alkuvuosilta. joita selittää osittain tähän tehtävään määrätyn komission henkilöstön vähäinen määrä.
The gaps did not have a demonstrable impact on the outcome of borrowing. 
Puutteet eivät vaikuttaneet osoitettavasti lainanoton tulokseen.
The gaps were largely addressed in the later bond issues, so the recommendation concerns weaknesses identified as outstanding during the audit (see paragraphs 123 to 136). 
Suuri osa puutteista paikattiin myöhemmissä liikkeeseenlaskuissa, joten suositus koskee vain puutteita, joiden havaittiin tarkastuksen aikaan olevan vielä jäljellä (ks. kohdat 123–136).
Recommendation 8 In relation to the debt management process the Commission should: (a) make more transparent how issues are allocated; (b) keep systematic records of all its main issuance-related dealings with lead banks; (c) insist on commitments by lead banks during the pre-issuance and post-issuance phases; and (d) perform regular forward market analysis to determine the characteristics of each issue and assess the liquidity of the secondary market. 
Suositus 8 Velanhoitoprosessin osalta komission olisi (a) esitettävä avoimemmin, miten liikkeeseenlaskut on allokoitu (b) pidettävä järjestelmällisesti kirjaa kaikista tärkeimmistä pääjärjestäjien kanssa tehdyistä liikkeeseenlaskuun liittyvistä toimista (c) vaadittava pääjärjestäjiltä sitoutumista ennen liikkeeseenlaskua ja sen jälkeen (d) tehtävä säännöllisesti talletus-markkinoiden analyysi, jossa määritellään kunkin liikkeeseenlaskun ominaisuudet ja arvioidaan jälkimarkkinoiden likviditeettiä.
Programme achievements 195 The analysis of achievements should be the subject of further economic research to improve understanding of how countries tackled the need for adjustment and how its impact could be more evenly distributed in the future. 
Ohjelman saavutukset 195 Saavutusten analysoimiseksi olisi tehtävä lisää taloudellista tutkimusta, jotta voitaisiin lisätä tietämystä siitä, miten maat täyttivät sopeutustar-peensa ja miten sopeutuksen vaikutuksia voitaisiin jakaa tulevaisuudessa tasaisemmin.
Use of financial assistance 196 In the five countries, the overall level of assistance funding remained as planned. 
Rahoitustuen käyttö 196 Kaikissa viidessä maassa tukirahoituksen kokonaistaso pysyi suunnitelman mukaisena.
However, there were some differences in comfort level. 
Maiden liikkumavarassa oli kuitenkin eroja.
The early programmes and the Irish programme included a substantial safety margin. 
Varhaisimmissa ohjelmissa ja Irlannin ohjelmassa oli huomattava turvallisuusmarginaali.
This allowed the countries concerned to repay more expensive IMF loans before their due date, to reduce programme financing or reliance on their own resources or to exceed their foreign exchange reserve targets (see paragraphs 138 to 139). 
Sen ansiosta kyseiset maat pystyivät maksamaan IMF:n kalliimpia lainoja takaisin ennen eräpäivää, vähentämään ohjelmarahoitusta tai riippuvuutta omista varoistaan tai ylittämään va-luuttavarantotavoitteensa (ks. kohdat 13 8 –13 9 ) .
Conclusions and recommendations 77 197 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme. 
Johtopäätökset ja suositukset 77 197 Portugalilla sen sijaan oli alkuperäistä arviota huomattavasti suuremmat rahoitustarpeet, ja sen ohjelman aikana rahoitus oli tiukalla.
To meet its requirements, Portugal had to rely on market financing. 
Portugalin oli hankittava rahoitusta markkinoilta tarpeidensa täyttämiseen.
The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payment needs, but financing of the Romanian public sector proved to be more problematic (see paragraphs 140 to 143). 
Romanian saama rahoitustuki riitti kattamaan maan maksutasetarpeet, mutta Romanian julkisen sektorin rahoitus osoittautui ongelmallisemmaksi (ks. kohdat 140–143).
Fiscal adjustment 198 With some exceptions, revised deficit targets were met. 
Julkisen talouden sopeutus 198 Tarkistetut alijäämätavoitteet täyttyivät joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta.
The actual composition of fiscal consolidation broadly corresponded to what was initially planned, but the erosion of tax bases wiped out the revenue gains from important new tax measures taken in 2009 (see paragraphs 144 to 148). 
Julkisen talouden vakauttamistoimien tosiasiallinen kokoonpano oli pitkälti alun perin suunnitellun mukainen, mutta veropohjan rapautuminen mitätöi vuonna 2009 tehtyjen tärkeiden uusien verotoimenpiteiden aiheuttaman verotulojen kasvun vaikutuksen (ks. kohdat 144–148).
199 Each country’s structural deficit improved, but the pace varied, largely because the starting points were different. 
199 Kunkin maan rakenteellinen alijäämä pieneni, mutta pienenemisen tahti vaihteli suurelta osin siksi, että lähtötilanteet olivat erilaisia.
Some fiscal consolidation had non-lasting results on the deficit because Member States used one-off measures to meet their targets (see paragraphs 149 to 154). 
Joidenkin jäsenvaltioiden julkisen talouden vakauttamisen tulokset eivät olleet alijäämän kannalta kestäviä, koska jäsenvaltiot täyttivät tavoitteensa kertaluonteisilla toimenpiteillä (ks. kohdat 149–154).
Structural conditions 200 The degree of Member State compliance with the deadlines set in the memoranda of understanding varied. 
Rakenteelliset ehdot 200 Se, miten hyvin jäsenvaltiot noudattivat yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettuja aikarajoja, vaihteli.
Occasionally the initial time frame was too ambitious given the scale of the reform. 
Alkuperäinen aikataulu oli joissakin tapauksissa liian kunnianhimoinen uudistuksen mittakaavaan nähden.
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain amount of time had elapsed (see paragraphs 155 to 157). 
Vaikka maat eivät välttämättä noudattaneet alkuperäisiä määräaikoja, ne täyttivät ehdot usein jonkin ajan kuluttua (ks. kohdat 155–157).
201 Important conditions were as likely to be met by the original deadline as less important ones. At the end of a programme the compliance rate with more important conditions tended to be higher, which indicates that the Commission’s focus partly shifted towards the most needed reforms as programmes neared closure (see paragraph 158). 
201 Tärkeät ehdot täytettiin alkuperäiseen määräaikaan mennessä yhtä todennäköisesti kuin vähemmän tärkeät. Ohjelman lopussa tärkeämpien ehtojen täyttymisaste oli yleensä suurempi, mikä viittaa siihen, että komission painopiste siirtyi osittain kohti tarpeel-lisimpia uudistuksia ohjelmien lähestyessä loppuaan (ks. kohta 158).
There were tangible improvements where the programmes targeted reforms in certain specific areas. 
Tuntuvia parannuksia oli tapahtunut silloin, kun ohjelmissa oli pyritty uudistuksiin tietyillä erityisalueilla.
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans. 
Joissakin tapauksissa EU kannusti uusiin uudistuksiin, kun taas toisissa tukiohjelmat kannustivat nopeuttamaan olemassa olevien kansallisten suunnitelmien toteutusta.
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164). 
Tiettyjen ehtojen täyttyminen ei kuitenkaan tuottanut tuloksia, joita niiden sisällyttämisellä ohjelmaan odotettiin saavutettavan (ks. kohdat 159–164).
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness. 
Johtopäätökset ja suositukset 78 Makrotalouden saavutukset 203 Ohjelmien tavoitteena oli julkisen talouden ja rahoitussektorin vakauttaminen sekä ulkoisen tasapainon palauttaminen tehostamalla talouden kilpailukykyä.
In four of the five countries audited, the current-account adjustment was more rapid than expected. 
Neljässä viidestä tarkastetusta maasta vaihtotaseen sopeuttaminen oli odotettua nopeampaa.
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance. 
Se johtui pääasiassa tulotaseen odottamattomasta parantumisesta ja vähäisemmässä määrin vastaavasti odottamattomasta kauppataseen parantumisesta.
Imports were lower than expected, mainly because of a fall in GDP. 
Tuontimäärät olivat odotettua pienempiä lähinnä BKT:n laskun vuoksi.
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172). 
Silloin kun myös vienti-määrät olivat odotettua pienempiä, sen syynä olivat yleensä ulkoiset tekijät (pääasiassa kauppakumppanien BKT:n lasku) (ks. kohdat 165–172).
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs. 
204 Sisäinen devalvaatio oli makrotaloudellisen strategian keskeinen tekijä kolmessa maassa, joissa luotiin menettelytapoja kansainvälisen kilpailukyvyn palauttamiseksi keskittyen pääasiassa työvoimakustannusten alentamiseen.
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174). 
Käytännössä palkkojen sopeuttaminen koski taantuman aikana palkattuja uusia työntekijöitä, kun taas vanhojen työntekijöiden palkat pienenivät tuskin lainkaan (ks. kohdat 173–174).
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes. 
Suositus 9 Komission olisi lisättävä tietämystään siitä, miten maat sopeutuivat, jotta voitaisiin kiinnittää enemmän huomiota ohjelmista saatuihin kokemuksiin.
Issues that could be further investigated include: (a) impact of the measures to regain competitiveness, such as internal devaluation; (b) social impacts and burden sharing of the adjustment programme; and (c) sequencing of adjustment measures. 
Seuraavia asioita voitaisiin tutkia edelleen: (a) Kilpailukyvyn palauttamiseksi toteutettujen toimenpiteiden, kuten sisäisen devalvaation, vaikutukset. (b) Sopeutusohjelman sosiaaliset vaikutukset ja taakanjako. (c) Sopeutustoimenpiteiden toteuttamisjärjestys.
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015. 
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Milan Martin CVIKLin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. marraskuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
Annexes 79 Reasons motivating the request for assistance Each crisis situation was classified using the categories suggested in the academic literature1. 
Liitteet 79 Tukipyynnön perustana olevat syyt Jokainen kriisitilanne luokiteltiin käyttäen tieteellisessä kirjallisuudessa esitettyjä luokkia1.
Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008. 
Maa Kriisin tyyppi Keskeiset syyt, joiden vuoksi hallitus pyytää tukea Unkari Maksutasekriisi Lehman Brothersin kaatuminen heikensi ilmapiiriä sijoittajien keskuudessa vuoden 2008 lokakuun alussa.
This led to a sell-off of government securities, a failed bond auction and sharp currency depreciation. The stress in foreign exchange markets prompted liquidity pressures within banks, which faced difficulties in rolling over foreign exchange swaps. 
Se johti valtion velkakirjojen myymiseen, epäonnistuneeseen joukkovelkakirjalainojen huutokauppaan ja jyrkkään valuutan arvon alenemiseen. Paineet valuuttamarkkinoilla aiheuttivat likviditeettipaineita pankeissa, joilla oli vaikeuksia valuuttaswappien jatkamisessa.
Hungary requested financial assistance because of the concern that the evolving panic would upset market mechanisms to the extent a sudden disruption in Hungary’s external financing capacity would occur. 
Unkari pyysi rahoitustukea, koska se oli huolestunut siitä, että syntyvä paniikki järkyttäisi markkinameka-nismeja niin paljon, että se aiheuttaisi äkillisen häiriön Unkarin ulkoiseen rahoituskapasiteettiin.
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011). 
Lähde: Komission alkuperäiset ohjelma-asiakirjat (2008), IMF:n jälkiarviointi Unkarista (2011).
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %. 
Latvia Maksutasekriisi Pankkikriisi Talletukset olivat vähentyneet 10 prosenttia kolmen kuukauden ajan ennen tukipyyntöä.
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits. 
Asiakkaat ryn-täsivät ensimmäisenä nostamaan rahojaan Parex Bankista, jolla oli vakavia maksuvalmiusongelmia sen jälkeen, kun se oli menettänyt yli neljäsosan talletuksistaan.
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg. 
Samana aikana viralliset valuuttavarannot laskivat lähes 20 prosenttia, kun keskuspankki myi valuuttaa valuuttakurssikiinnityksen puolustamiseksi.
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank. 
Marraskuussa hallitus päätti puuttua asiaan ja kansallisti Parex Bankin.
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex. 
Joulukuussa hallitus määräsi rajoituksia talletusten nostamiselle Parexista.
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market. 
Pääministerin mukaan Latvia tarvitsi rahoitustukea kolmesta syystä: Parex Bankin hallinnoimiseksi, budjettialijäämän rahoittamiseksi ja rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi.
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises. 
Latvian rahoitusjärjestelmää ja ulkomaanvelkaa koskevien huolien lisääntyminen johti maksutase-ja pankkikriisiin.
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity. 
Lähde: Latvian pyyntö IMF:lle (2009), Aslund, Anders ja Valdis Dombrovskis (2011): How Latvia Came Through The Financial Crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Olivier; Mark Griffiths ja Bertrand Gruss (2013): Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis, loppukonferenssin luonnos, joka esitettiin syksyllä 2013 Brookingsin taloudellisen toiminnan paneelissa (Panel on Economic Activity).
Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress. 
Romania Maksutasekriisi Maailmanlaajuisen rahoituskriisin alkaessa vuonna 2008 kotimaiset rahoitusmarkkinat ja pankkijärjestelmä häiriintyivät pahasti.
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates. 
Ulkopuolisen rahoituksen saanti oli vaikeaa, mikä johti korkojen nousuun.
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets. 
Pääomavirtojen hidastuminen aiheutti valuutan yli 15 prosentin arvonalenemisen, mikä heikensi omaisuuserien laatua ja edelleen pankkien taseita.
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu. 
Keskuspankki puuttui tilanteeseen Romanian leun vakauttamiseksi.
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs. 
Romanian luottoluokitusta laskettiin alle investointitason, mikä lisäsi sekä riskipreemioita että lainakustannuksia.
Sovereign yields jumped to 9 %. 
Valtion joukkolainojen tuotot nousivat 9 prosenttiin.
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009. 
Koska riskien kaihtaminen, valuuttakurssiin kohdistuvat paineet ja kasvavat vaikeudet saada joukkovel-kakirjamarkkinoilta rahoitusta julkisen sektorin lainanottotarpeisiin lisääntyivät voimakkaasti, Romanian viranomaiset pyysivät rahoitustukea maaliskuussa 2009.
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013). 
Lähde: IMF: Romania: Request for Stand-By Arrangement (2009), IMF Ex-post evaluation Romania (2012), Euroopan komissio: Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania, European Economy, Occasional Papers 156 (2013).