natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sea levels will not rise uniformly across the EU, but the vast majority of coastlines are likely to experience, by the end of the century, a sea level rise of more than 30 cm compared with 1986-2005 in the IPCCŐs 1.8ĄC global temperature increase scenario17 (see Figure 2). 
IPCC:n laatiman maapallon lämpötilan 1,8 °C:een nousuun perustuvan skenaarion17 mukaan merenpinta ei nouse kaikkialla EU:ssa yhtä paljon, mutta suurimmalla osalla rannikoista se nousee todennäköisesti vuosisadan loppuun mennessä yli 30 cm verrattuna vuosiin 1986–2005 (ks. kaavio 2).
In the high emissions scenario (3.7ĄC temperature increase by the end of the century compared with 1986-200518), the rise could be between 45 and 82 cm. 
Suurten päästöjen skenaariossa (lämpötila nousee 3,7 °C vuosisadan loppuun mennessä verrattuna vuosiin 1986–2005)18 nousu voisi olla 45–82 cm.
14 15 16 17 18 Levermann, A., Clark, P.U., Marzeion, B., Milne, G.A., Pollard, D., Radic, V., Robinson, A., ŇThe multimillennial sea-level commitment of global warmingÓ, Potsdam Institute for Climate Impact Research, 2013. 
14 15 16 17 18 Levermann, A., Clark, P.U., Marzeion, B., Milne, G.A., Pollard, D., Radic, V., Robinson, A., “The multimillennial sea-level commitment of global warming”, Potsdam Institute for Climate Impact Research, 2013.
Nerem, R.S., Beckley, B.D., Fasullo, J.T., Hamlington, B.D., Masters, D., Mitchum, G.T., ŇClimate-change-driven accelerated sea-level rise detected in the altimeter eraÓ, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 12.2.2018, p. 
Nerem, R.S., Beckley, B.D., Fasullo, J.T., Hamlington, B.D., Masters, D., Mitchum, G.T., “Climate-change-driven accelerated sea-level rise detected in the altimeter era”, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 12.2.2018, s.
ŇMass balance of the Antartic Ice Sheet from 1992 to 2007Ó, Nature, June 2018. 
“Mass balance of the Antartic Ice Sheet from 1992 to 2007”, Nature, kesäkuu 2018.
Temperature increase by the end of the century compared with 1986-2005. 
Lämpötilan nousu vuosisadan loppuun mennessä verrattuna vuosiin 1986–2005.
This represent an increase of 2.4ĄC compared to the pre-industrial period (1850-1900). 
Tämä merkitsee 2,4°C:n nousua verrattuna esiteolliseen kauteen (1850–1900).
This represent an increase of 4.3ĄC compared to the pre-industrial period (1850-1900). 
Tämä vastaa 4,3°C:n nousua esiteolliseen kauteen (1850–1900) nähden.
13 Box 2 Đ Sea level and climate change Sea levels are rising due to climate change14 owing to the: - thermal expansion of the water; - melting of mountain glaciers; - melting of ice in Greenland and Antarctica. 
13 Laatikko 2 – Merenpinta ja ilmastonmuutos Merenpinnat nousevat ilmastonmuutoksen vuoksi14, mikä johtuu - veden lämpölaajenemisesta - vuoristojäätiköiden sulamisesta - jäiden sulamisesta Grönlannissa ja Etelämantereella.
As a result, the annual global sea level rise since 1993 has averaged 2.6 to 3.4 mm/year. 
Maailman merien pinnat ovat nousseet vuodesta 1993 lähtien keskimäärin 2,6–3,4 millimetriä vuodessa.
Sea level rise has accelerated over the past 25 years and is set to accelerate further15. 
Merenpinnan nousu on kiihtynyt 25 viime vuoden aikana ja kiihtyy edelleen15.
Satellites show that the rate of melting from the Antarctic ice sheet has accelerated threefold in the last five years and the ice sheet is now vanishing faster than at any previously recorded time16. 
Satelliitit osoittavat, että Etelämantereen jääpeitteen sulamisnopeus on noussut kolminkertaiseksi viiden viime vuoden aikana ja jääpeite häviää nyt nopeammin kuin koskaan aiemmin mittaushistorian aikana16.
Figure 2 Đ Projected change in relative sea level in the EU for 2081-2100 compared with 1986-2005 (1.8ĄC global increase scenario Đ RCP 4.519) Note: No projections are available for the Black Sea. 
Kaavio 2 – Merenpinnan suhteellisen korkeuden ennustettu muutos EU:ssa vuosina 2081– 2100 verrattuna vuosiin 1986–2005 (maapallon lämpötilan noustessa 1,8 °C – RCP 4.519) Euroopassa (metriä) Huom. Mustaltamereltä ei ole saatavilla ennusteita.
Source: EEA No 1/2017, ŇClimate change, impacts and vulnerability in Europe 2016: An indicator-based reportÓ, adapted from IPCC, 2013 (Figure TS.23 (b)). 
Lähde: Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 1/2017, “Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016: An indicator-based report”, muokattu IPCC:n tiedoista, 2013 (kaavio TS.23 (b)).
Projected sea level rise and changes in the frequency and intensity of storm surges are expected to cause significant damages in coastal areas across Europe20. 
Ennustetun merenpinnan nousun sekä myrskyhyökyaaltojen esiintymistiheyden ja voimakkuuden muutosten odotetaan aiheuttavan huomattavia vahinkoja rannikkoalueilla eri puolilla Eurooppaa20.
These highly populated areas host a significant share of assets. 
Näillä tiheään asutuilla alueilla sijaitsee huomattavan paljon omaisuutta.
Such a combination of climate risks and extensively utilised areas increases the magnitude of potential losses and adds an extra layer of complexity in risk and price uncertainty modelling21. Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories used by the IPCC. 
Se, että ilmastoriskit kohdistuvat tällaisiin laajasti hyödynnettyihin alueisiin, IPCC-paneelin käyttämä luku kuvaa kasvihuonekaasujen pitoisuuksien mahdollisia kehityskulkuja (Representative Concentration Pathways, RCPs).
By 2081-2100, RCP 4.5 is projected to result in a surface air temperature increase, compared to 1986-2005, within a likely range of 1.1 to 2.6ĄC (mean 1.8ĄC). 
RCP 4.5 -kehityskulun mukaan ilman pintalämpötila nousisi kauteen 2081–2100 mennessä todennäköisesti 1,1–2,6°C (keskiarvo 1,8°C) verrattuna vuosiin 1986–2005.
This translates in a likely range of 1.7 to 3.2ĄC (mean 2.4ĄC) compared to 1850-1900 (pre-industrial period). 
Tämä merkitsisi todennäköisesti 1,7–3,2°C:n nousua (keskiarvo 2,4°C) vuosiin 1850–1900 (esiteolliseen kauteen) nähden.
EEA report 1/2017, ŇClimate change, impacts and vulnerability in Europe 2016: An indicator-based reportÓ, p. 
Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 1/2017, “Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016: An indicator-based report”, s.
More frequent, intense and enduring climate events of all types will also exacerbate all the above22. 
Kaiken tyyppiset entistä tiheämmin esiintyvät, voimakkaammat ja pysyvämmät ilmastoilmiöt myös pahentavat kaikkia edellä mainittuja22.
Glacier melting is likely to weaken major sea currents, including the Gulf Stream, and wind currents, including the Jet Stream, between America and Europe23. 
Jäätikköjen sulaminen heikentää todennäköisesti Amerikan ja Euroopan välisiä suuria merivirtoja, kuten Golfvirtaa, ja tuulivirtauksia, kuten suihkuvirtausta23.
These changes could modify weather patterns in Europe, for example lengthening any periods of storms, rainfall or droughts. 
Nämä muutokset voivat vaikuttaa Euroopan sääoloihin, esimerkiksi pidentää myrsky-, sade-tai kuivuuskausia.
Table 1 below summarises the phenomena described in paragraphs 5 to 12 and their impact on the various types of floods. 
Seuraavassa taulukossa 1 esitetään yhteenveto kohdissa 5–12 kuvatuista ilmiöistä ja niiden vaikutuksista erityyppisiin tulviin.
Table 1 Đ Overview of climate change-related phenomena and their impact on floods 15 Impact on severity of ... 
Taulukko 1 – Yhteenveto ilmastonmuutokseen liittyvistä ilmiöistä ja niiden vaikutuksista tulviin 21 22 23 Moody’s Investors Service, “Climate change risks outweigh opportunities for property and casualty (re)insurers”, Sector In-Depth, maaliskuu 2018.
Climate change-related phenomenon Fluvial floods Pluvial floods Coastal floods More yearly rainfall in some parts of Europe, more intense rainfall events Less yearly rainfall in other places, but higher run-off and more intense events Sea level rise (estuaries) More frequent, intense and lasting extreme events of all sorts What has the EU been doing? 
15 Vaikutus seuraavien vakavuusasteeseen: Ilmastonmuutokseen liittyvä ilmiö Vesistötulvat Hulevesitulvat Rannikkotulvat Suurempia vuotuisia sademääriä joissakin osissa Eurooppaa, voimakkaampia sadeilmiöitä Pienempiä vuotuisia sademääriä muilla alueilla, mutta suurempia valuntoja ja voimakkaampia ilmiöitä Merenpinnan nousu (jokisuistot) Kaikenlaisia tiheämpiä, voimakkaampia ja pysyvämpiä ääri-ilmiöitä Mitä EU on tehnyt?
Which flood prevention, protection and preparedness solutions exist? 
Mitä tulviin liittyviä ehkäisy-, suojelu-ja valmiustoimia parantavia ratkaisuja on olemassa?
In response to severe floods in central Europe and southern France in 2002, the EU adopted the Floods Directive24 of 2007, to coordinate flood prevention, protection and preparedness within and between Member States, at river basin level. 
EU hyväksyi Keski-Euroopan ja Etelä-Ranskan vuoden 2002 pahojen tulvien jälkeen vuonna 2007 tulvadirektiivin24, jotta tulviin liittyviä ehkäisy-, suojelu-ja valmiustoimia voidaan koordinoida jäsenvaltioiden välillä vesistöalueiden tasolla.
Floods are best dealt with at basin level, with a range of measures limiting run-off, slowing river flow, letting floods expand into natural and agricultural land, protecting vulnerable assets (see measures Behrens, A., Georgiev, A., Carraro, M., ŇFuture Impacts of Climate Change across EuropeÓ, 2010. 
Tulviin on järkevintä puuttua vesistöalueiden tasolla eri toimenpiteillä, joilla rajoitetaan valuntaa, hidastetaan joen virtaamaa, annetaan tulvien laajentua luonnontilaiseen maahan ja maatalousmaahan, suojellaan tulville altista omaisuutta (ks. kaaviossa 3 esitettävät vesistöaluetason toimenpiteet) ja vältetään pahentamasta tulvimista alajuoksulla, kuten tulvadirektiivissä edellytetään (ks. kaaviossa 4 esitettävä tulvien välttämistä alajuoksulla koskeva lähestymistapa).
Directive 2007/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2007 on the assessment and management of flood risks (OJ L 288, 6.11.2007, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (EUVL L 288, 6.11.2007, s.
Green and grey infrastructure, as described below, can be used in combination to solve flood issues at river basin scale, as also illustrated in Figures 3 and 4: - Traditional flood protection solutions include dams, dikes, channels, storm surge defences and barriers in general25. 
Seuraavassa kuvattuja vihreää ja harmaata infrastruktuuria voidaan käyttää yhdessä tulvaongelmien ratkaisemiseen vesistöalueen mittakaavassa, mitä kuvataan myös kaavioissa 3 ja 4: - - Perinteisiä tulvasuojeluratkaisuja ovat padot, penkereet, kanavat, tulvaportit ja yleisesti ottaen erilaiset esteet25.
Frequently made of concrete, such techniques are called grey infrastructure. - Floodplains, wetlands or the remeandering of rivers can reduce flood impact. 
Ne valmistetaan yleensä betonista, ja niitä kutsutaan harmaaksi infrastruktuuriksi. Tulvatasanteet, kosteikot ja joenmutkien kunnostus voivat lieventää tulvien vaikutuksia.
Such solutions are called green infrastructure. 
Tällaisia ratkaisuja kutsutaan vihreäksi infrastruktuuriksi.
According to Article 7 of the Floods Directive, the FRMPs should take into account areas with the potential to retain floodwater, like natural floodplains. 
Tulvadirektiivin 7 artiklassa edellytetään, että tulvariskien hallintasuunnitelmissa otetaan huomioon alueet, jotka pystyvät pidättämään tulvavettä, kuten luonnonmukaiset tulvatasanteet.
16. On top of structural grey and green infrastructure (see Annex I), other solutions can reduce the exposure of people and assets to floods. 
Rakenteellisen harmaan ja vihreän infrastruktuurin (ks. liite I) lisäksi on muita 16. ratkaisuja, joilla voidaan vähentää ihmisten ja omaisuuden altistumista tulville.
These include land use planning26, awareness-raising activities27 and insurance. 
Niitä ovat muun muassa maankäytön suunnittelu26, valistustoimet27 ja vakuutukset.
Role of the European Commission and of the Member States 17. 
Euroopan komission ja jäsenvaltioiden roolit 17.
Within the Commission, the Directorate-General for Environment has a coordinating and supervisory role for the transposition and implementation of the Floods Directive. 
Komissiossa ympäristöasioiden pääosastolla on koordinointi-ja valvontarooli tulvadirektiivin siirtämisessä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja direktiivin täytäntöönpanossa.
17 26 27 also the power to initiate infringement procedures in cases of non-compliance by Member States. 
Komissiolla on myös valtuudet käynnistää rikkomusmenettely, jos jokin jäsenvaltio ei noudata direktiiviä.
Other Commission Directorates-General also intervene in the implementation of flood-related action, mainly the Directorates-General for Agriculture and Rural Development and for Regional and Urban Policy, through their responsibilities under the shared management of the European Structural and Investment Funds (ESIF28) (see paragraph 21). 
Tulviin liittyvien toimien täytäntöönpanoon osallistuu myös muita komission pääosastoja, pääasiassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto sekä alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto, koska ne osallistuvat Euroopan rakenne-ja investointirahastojen (ERI-rahastot28) hallinnointiin (ks. kohta 21).
The Commission plans to finalise its evaluation of water-related legislation in 2019, in order to steer future developments in EU water policy, including flood risk management. 
Komissio aikoo saattaa vesiasioihin liittyvän lainsäädännön uudelleentarkastelun päätökseen vuonna 2019 EU:n vesipolitiikan, myös tulvariskien hallinnan, tulevan kehityksen ohjaamiseksi.
The Member States are responsible for the actual implementation of the Floods Directive to manage flood risk. 
Jäsenvaltioiden vastuulla on tulvadirektiivin varsinainen täytäntöönpano, jotta ne voivat hallita tulvariskejä.
To this end, the Member States have appointed river basin district authorities. 
Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltiot ovat nimenneet vesipiiriviranomaiset.
The Directive requires Member States to assess the flood risk for all land not normally covered by water, plot the magnitude of past and likely future floods, map vulnerable assets and people, and take measures to reduce the flood risk (see Box 3). 
Direktiivissä vaaditaan jäsenvaltioita arvioimaan kaikkien sellaisten maa-alueiden tulvariskit, jotka eivät tavallisesti ole veden peittäminä, kartoittamaan aiempien ja todennäköisten tulevien tulvien suuruusluokka sekä tulville altis omaisuus ja niille mahdollisesti altistuva väestö ja toteuttamaan toimenpiteitä tulvariskin pienentämiseksi (ks. laatikko 3).
The Directive also requires Member States to coordinate their flood risk management practices in cross-national river basins and avoid measures that would increase flood risk in neighbouring countries. 
Direktiivissä vaaditaan myös jäsenvaltioita koordinoimaan tulvariskien hallintakäytäntöjään usean maan alueella sijaitsevilla vesistöalueilla ja välttämään toimenpiteitä, jotka voisivat lisätä tulvariskiä naapurimaassa.
The first FRMPs implementation cycle of the Directive covers the period 2016-2021; the second cycle covers 2022-2027. 
Direktiivin mukaan tulvariskien hallintasuunnitelmien ensimmäinen täytäntöönpanosykli kattaa vuodet 2016–2021 ja toinen vuodet 2022–2027.
For the ESIF programmes, under shared management, the Member States prepare programming documents, which the Commission subsequently appraises and approves. 
Yhteisen hallinnoinnin yhteydessä jäsenvaltiot laativat ERI-rahastojen ohjelmia varten ohjelma-asiakirjat, jotka komissio sen jälkeen arvioi ja hyväksyy.
The Member States design, implement and monitor the measures of the programmes. 
ohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden suunnittelusta, toteutuksesta ja seurannasta.
Available funds in the EU 22. 
EU:ssa käytettävissä olevat varat 22.
Flood risk management expenditure is funded through both Member StatesŐ budgets and the EU budget. 
Tulvariskien hallintamenoja rahoitetaan sekä jäsenvaltioiden talousarvioista että EU:n talousarviosta.
Data on flood-related spending is not systematically collected and reported either in the Member States or at the European Commission. 
Tulviin liittyvistä menoista ei kerätä ja raportoida järjestelmällisesti tietoja jäsenvaltioissa eikä Euroopan komissiossa.
Following a survey30 on flood-related spending among Member States, the Commission estimated that the 17 Member States which had available information had spent Ű2.5 billion per year31, on average over a four-year period up to 2015, in total from national and EU sources. 
Komissio arvioi tulviin jäsenvaltioissa liittyviä menoja koskevan kyselytutkimuksen30 perusteella, että 17 jäsenvaltiota, joilla oli käytettävissään tietoja asiasta, olivat käyttäneet kansallisista lähteistä ja EU:n lähteistä saatuja varoja yhteensä 2,5 miljardia euroa vuodessa31 keskimäärin neljän vuoden aikana vuoteen 2015 asti.
The amounts dedicated to floods under the ERDF, Cohesion Fund and the EAFRD cannot be quantified. 
EAKR:stä, koheesiorahastosta ja maaseuturahastosta tulviin käytettyjä summia ei voida kvatifioida.
ERDF and Cohesion Fund spending in 2014-2020 for adapting to climate change and preventing and managing climate-related risks, covering floods as well as erosion, fires, storms and drought, amounted to around Ű6.3 billion32 i.e. around Ű0.9 billion on average annually. 
EAKR:stä ja koheesiorahastosta käytettiin vuosina 2014–2020 ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja ilmastoon liittyvien riskien, kuten tulvien, eroosion, tulipalojen, myrskyjen ja kuivuuden, ehkäisyyn ja hallintaan yhteensä noin 6,3 miljardia euroa32 eli keskimäärin noin 0,9 miljardia euroa vuodessa.
Only an unknown part of this amount is then relevant to floods. 
Tiedossa ei ole, mikä osa tästä summasta liittyy tulviin.
Reliable estimates of amounts related to floods under the EAFRD are not available. ŇCommon Implementation Strategy for the Water Framework Directive and the Floods Directive - Flood Risk Management in the EU and the Floods Directive's 1st Cycle of Implementation (2009-15) - A questionnaire based reportÓ, p. 
Maaseuturahastosta käytetyistä tulviin liittyvistä summista ei ole saatavilla luotettavia arvioita. ”Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive and the Floods Directive, Flood Risk Management in the EU and the Floods Directive’s 1st Cycle of Implementation (2009-15) - A questionnaire based report”, s.
Based on the information provided by Belgium, the Czech Republic, Denmark, Germany, Ireland, Spain, France, Croatia, Italy, Latvia, Malta, the Netherlands, Austria, Portugal, Romania, Slovakia and the United Kingdom, the Commission calculated that around Ű10 billion were invested in flood risk reduction over four years. 
Komissio laski Belgian, Tšekin, Tanskan, Saksan, Irlannin, Espanjan, Ranskan, Kroatian, Italian, Latvian, Maltan, Alankomaiden, Itävallan, Portugalin, Romanian, Slovakian ja Yhdistyneen kuningaskunnan antamien tietojen perusteella, että tulvariskin vähentämiseen investoitiin noin 10 miljardia euroa neljän vuoden aikana.
The calculation was based on the replies to question 5.14 of the questionnaire, p. 
Laskelma perustui kyselytutkimuksen kysymykseen 5.14 saatuihin vastauksiin, s.
Data as extracted 31.5.2018 from Cohesiondata.ec.europa.eu/EU-Level/ESIF-2014-2020 (https://cohesiondata.ec.europa.eu/EU-Level/ESIF-2014-2020-categorisation-ERDF-ESF-CF-planned/9fpg-67a4). 
Tiedot haettu 31.5.2018 seuraavista lähteistä: Cohesiondata.ec.europa.eu/EU-Level/ESIF-2014– 2020 (https://cohesiondata.ec.europa.eu/EU-Level/ESIF-2014–2020-categorisation-ERDF-ESF-CF-planned/9fpg-67a4).
19 30 31 32 
20 30 31 32
AUDIT SCOPE AND APPROACH 25. 
TARKASTUKSEN LAAJUUS JA TARKASTUSTAPA 25.
We sought to determine whether flood prevention, protection and preparedness under the Floods Directive were based on a sound framework and whether the approach employed was likely to be effective. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, perustuvatko tulvadirektiivin mukaiset tulviin liittyvät ehkäisy-, suojelu-ja valmiustoimet vakaaseen kehykseen ja olisiko käytettävä lähestymistapa todennäköisesti tehokas.
More specifically, we examined whether the Floods Directive had positive overall effects in establishing a framework for flood-related action; whether Member States managed appropriately the financial resources used and implemented their FRMPs well; and if they adequately considered some of the major future challenges? 
Tarkemmin sanottuna tarkastuksessa tutkittiin, oliko tulvadirektiivillä myönteisiä kokonaisvaikutuksia tulviin liittyvien toimien kehyksen luomiseen, hallinnoivatko jäsenvaltiot käytettyjä rahoitusvaroja asianmukaisesti, toteuttivatko ne tulvariskien hallintasuunnitelmiaan hyvin ja ottivatko ne riittävästi huomioon tulevat suuret haasteet.
We established audit criteria based on EU policy papers, legislation, Commission guidelines, studies and other publications, meetings with Member State authorities33, as well as from a pilot mission we conducted to the Netherlands in September 2017. 
Tarkastusta varten vahvistettiin kriteerit, jotka perustuvat EU:n toimintapolitiikan asiakirjoihin, lainsäädäntöön, komission suuntaviivoihin, tutkimuksiin ja muihin julkaisuihin, jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa pidettyihin kokouksiin33 sekä pilottitarkastuskäyntiin, jonka tilintarkastustuomioistuin teki Alankomaihin syyskuussa 2017.
We also reviewed existing literature and consulted experts in the domains of climate change and flood insurance. 
Myös ilmastonmuutoksen ja tulvavakuutusten alan kirjallisuutta arvioitiin ja asiantuntijoita kuultiin.
Between October and December 2017, we conducted audit visits in selected river basins in the following eight Member States: Slovenia, Italy, Spain, Portugal, Romania, Bulgaria, Austria and the Czech Republic34. 
Vuoden 2017 lokakuun ja joulukuun välisenä aikana tehtiin tarkastuskäynnit tietyille vesistöalueille seuraavissa kahdeksassa jäsenvaltiossa: Sloveniassa, Italiassa, Espanjassa, Portugalissa, Romaniassa, Bulgariassa, Itävallassa ja Tšekissä34.
In those river basins35, we also inspected 31 co-In Luxembourg and France. 
Näillä vesistöalueilla35 Luxemburgissa ja Ranskassa.
We have visited the following river basins: - in Slovenia, the river basins of the Danube and North Adriatic (two projects visited); - in Italy, the river basin of the East Alps (three projects visited); - in Spain, the river basins of Mio-Sil and Galicia-Costa (three projects visited); - in Portugal, the river basin of Minho and Lima (three projects visited); - in Romania, the river basins of Arges-Vedea and of Dobrogea Litoral (four projects visited); - in Bulgaria, the river basins of the Danube and the Black Sea (four projects visited); - in Austria, the river basin of the Danube (five projects visited); and - in the Czech Republic, the river basin of the Danube (four projects visited). 
Tarkastuskäynnit tehtiin seuraaville vesistöalueille: - Sloveniassa Tonavan ja pohjoisen Adrianmeren vesistöalueilla (kohteena kaksi hanketta) - Italiassa Itä-Alppien vesistöalueella (kohteena kolme hanketta) - Espanjassa Miño-Silin ja Galicia-Costan vesistöalueilla (kohteena kolme hanketta) - Portugalissa Minhon ja Liman vesistöalueella (kohteena kolme hanketta) - Romaniassa Arges-Vedean ja Dobrogea Litoralin vesistöalueilla (kohteena neljä hanketta) - Bulgariassa Tonavan ja Mustanmeren vesistöalueilla (kohteena neljä hanketta) - Itävallassa Tonavan vesistöalueella (kohteena viisi hanketta) - Tšekissä Tonavan vesistöalueella (kohteena neljä hanketta).
Including the river basins in the Netherlands where we had our pilot mission (three projects visited). 
Mukaan lukien Alankomaiden vesistöalueet, joille tehtiin pilottitarkastuskäynti (kohteena kolme hanketta).
20 33 34 35 
21 33 34 35
financed flood-related projects36 on site to assess their compliance with the Floods Directive and the FRMPs. 
tarkastettiin myös 31 yhteisrahoitusta saanutta tulviin liittyvää hanketta36 paikan päällä sen arvioimiseksi, ovatko ne tulvadirektiivin ja tulvariskien hallintasuunnitelmien mukaisia.