natgillin/translations-raw huggingface dataset:
8 See Articles 2(25) and 5(1) of Regulation (EU) No 640/2014 as well as Article 4(1)(e) of Regulation (EU) No 1307/2013. 
8 Ks. asetus (EU) N:o 640/2014, 2 artikla, 25 kohta, ja 5 artikla, 1 kohta sekä asetus (EU) No 1307/2013, 4 artikla, 1 kohta. tekniset tiedot Viljelylohko Kiinteistörekisterin palsta Peruslohko Fyysinen/topografinen kokonaisuus Pääpiirteet Pääasiallinen tietolähde - yksi viljelykasviryhmä - yksi viljelijä Viljelijän hakemus - yksi tai useampi viljelijä - omistusosuuteen perustuva - yksi tai useampi viljelykasviryhmä Kiinteistö-tai maarekisteri - yksi viljelijä - yksi tai useampi viljelykasviryhmä - ei luonnollisia rajoja Viljelijän hakemus - yksi tai useampi viljelijä - tiettyjen piirteiden (mm. ojat, pensasaidat ja aidat) rajaama alue - yksi tai useampi viljelykasviryhmä Hallinnollinen luokittelu Taulukko 1
Introduction 12 06 Belgium, Germany, and the United Kingdom have an LPIS for each region. 
Johdanto 12 06 Belgiassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa jokaisella alueella on oma viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmänsä.
All other EU Member States have one each covering the whole country. 
Muissa EU:n jäsenvaltioissa yksi viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä kattaa koko maan.
There are currently 44 LPISs in total, containing over 135 million reference parcels (see Figure 1). 
Tällä hetkellä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiä on kaikkiaan 44, ja ne sisältävät yli 135 miljoonaa viitelohkoa (ks. kaavio 1) 07 Jäsenvaltiot hallinnoivat viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiä.
07 The LPISs are managed by the Member States, which are responsible for the quality of the data entered in their systems. 
Ne ovat vastuussa järjestelmiinsä tallennettujen tietojen laadusta.
The Commission plays a monitoring role. 
Komissio huolehtii järjestelmien seurannasta.
It provides guidance and support to the Member States, audits the effective‐ ness of their LPISs, may apply financial corrections if there are failures in the LPIS checks and follows‐up on action plans. 
Komissio voi tehdä rahoitusoikaisuja, mikäli viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tarkastuksissa ilmenee puutteita, ja toteuttaa jatkotoimia toimintasuunnitelmien osalta.
The Commission has also established the LPIS quality assessment (LPIS QA), which requires Member States to annually test the quality of their LPISs. 
Lisäksi komissio on luonut LPIS-laadunarvioinnin, jonka perusteella jäsenvaltioiden on vuosittain testattava viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiensä laatu.
LPISs by type across the EU Figure 1 Source: European Court of Auditors based on the 2014 and 2015 LPIS Quality Assessment Reports. Agricultural parcel Cadastral parcel Farmer’s block Physical / Topographical block 
Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien eri tyypit EU:ssa Viljelylohko Kiinteistörekisterin palsta Peruslohko Fyysinen/topografinen kokonaisuus Kaavio 1 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, perustuu vuosien 2014 ja 2015 LPIS-laadunarviointiraportteihin.
Audit scope, objectives and 13 approach 08 The purpose of this audit was to determine whether the Land Parcel Identifica‐ tion System implemented under the Common Agricultural Policy was fit for purpose. 
Tarkastuksen laajuus, 13 tavoitteet ja tarkastustapa 08 Tarkastuksella oli tarkoitus selvittää, onko yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä toteutettu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä tarkoituksenmukainen.
09 We sought to answer the overall audit question: Is the Land Parcel Identification System (LPIS) well managed? 
09 Tilintarkastustuomioistuin haki vastausta seuraavaan yleiseen tarkastuskysymykseen: Hallinnoidaanko viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää hyvin?
10 In order to answer this question, we checked whether the LPIS allowed Member States to reliably check the measurement and eligibility of land claimed by the farmers (Part I), and whether the systems were being adapted to meet the re‐ quirements of the 2014‐2020 CAP, in particular those concerning greening obliga‐ tions and the need to simplify the implementation of the policy (Part II). 
10 Vastatakseen tähän kysymykseen tilintarkastustuomioistuin tarkasti, onko jäsenvaltioiden mahdollista tarkastaa viljelijän ilmoittaman maan mittaustulokset ja tukikelpoisuus luotettavasti viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän avulla (osa I). Lisäksi se tarkasti, vastaako järjestelmä YMP:n kauden 2014-2020 vaatimuksia, erityisesti viherryttämisvelvoitteiden ja politiikan täytäntöönpanon yksinkertaistamisen osalta (osa II).
Finally, we examined whether the Commission was adequately fulfilling its monitoring role (Part III). 
Lopuksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti, täyttikö komissio riittävän hyvin seurantatehtävänsä (osa III).
11 We carried out the audit between July 2015 and April 2016. 
11 Tarkastus toimitettiin heinäkuun 2015 ja huhtikuun 2016 välisenä aikana.
It included visits to the European Commission and to five Member States (Austria, Germany (Saarland and North Rhine‐Westphalia), Ireland, Poland and the United Kingdom (Scot‐ land)). 
Se käsitti tarkastuskäynnit Euroopan komissioon ja viiteen jäsenvaltioon (Itäval-taan, Saksaan (Saarlandin ja Nordrhein-Westfalenin alueille), Irlantiin, Puolaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (Skotlantiin)).
These Member States were selected on the basis of the amounts paid out there, their reference parcel system and on recent audit coverage by both us and the Commission. 
Jäsenvaltiot valittiin niille maksettujen summien, niiden viitelohkojärjestelmän ja tilintarkastustuomioistuimen ja komission viimeaikaisten tarkastusten perusteella.
In each Member State, we carried out interviews, analysed procedures and data, and tested a sample of parcels to check the reliability of the data stored in the system. 
Kussakin jäsenvaltiossa tilintarkastustuomioistuin teki haastatteluita, analysoi menettelyitä ja tietoja sekä testasi otoksen lohkoista, jotta järjestelmään tallennettujen tietojen luotettavuus voitaisiin tarkastaa.
In total, over 400 reference parcels were checked on‐screen9 in the presence of the national authorities, of which more than 100 were visited on‐the‐spot10. 
Yhteensä yli 400 viitelohkoa tarkastettiin näyttöpäätteellä9 kansallisten viranomaisten läsnäollessa.
This sample was selected on a risk basis to identify possible areas for improvement of the LPISs. 12 Furthermore, we sent a survey to the Member States covering all 44 different LPISs, in order to obtain key data and information on their set‐up and implemen‐ tation. 
Testattuihin lohkoihin käytettiin riskiperusteista otantaa, jotta voitaisiin yksilöidä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän mahdolliset parannusta vaativat osa-alueet. 12 Tilintarkastustuomioistuin lähetti jäsenvaltioille lisäksi kyselyn, joka kattoi kaikki 44 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää.
In addition, we conducted a documentary analysis of previous audit find‐ ings by us and the Commission, as well as a review of previous studies. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi lisäksi aiempia omia ja komission tarkastushavaintoja sisältäviä asiakirjoja sekä kävi läpi aiempia tutkimuksia.
Further desk reviews were carried out to analyse additional information on the LPISs implemented by Member States or regions that were not visited during the audit. 
Täydentävillä asiakirjatarkastuksilla analysoitiin sellaisten jäsenvaltioiden ja alueiden toteuttamia LPIS-järjestelmiä koskevia lisätietoja, joihin ei kohdistettu tarkastuskäyntiä.
Finally, we held interviews with Commission officials and examined relevant documents in this context. 
Lopuksi tilintarkastustuomioistuin haastatteli komission toimihenkilöitä ja tarkasti tässä yhteydessä asiakirjoja.
9 This figure does not include all the reference parcels analysed on screen in North Rhine‐ Westphalia. 
9 Tämä luku ei kata kaikkia Nordrhein-Westfalenin alueen viitelohkoja, jotka analysoitiin näyttöpäätteellä.
Here the audit team had unlimited access to a read‐only version of the LPIS before, during and after the audit visit. 
Siellä tarkastustiimillä oli tarkastusta ennen, sen jälkeen sekä sen aikana rajoittamaton pääsy viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän sellaisiin versioihin, joiden sisältöä voidaan ainoastaan lukea.
10 The scope of the on‐the‐spot visits included mainly the assessment of both the correct determination of the eligible agricultural area and the coherence between the information registered in the related LPIS with the actual status of the reference parcel. 
10 Paikalle tehdyillä tarkastuskäynneillä arvioitiin pääasiassa sitä, onko tukikelpoisen maatalousmaan ala määritetty oikein, ja sitä, vastaavatko viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröidyt tiedot viitelohkon tosiasiallista tilannetta.
Part I 14 Despite good achievements in the implementation of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains 13 In order to serve the intended purpose, LPIS data needs to be up‐to‐date, reli‐ able and complete for administrative checks to be effective. 
OsaI 14 Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia 13 Jotta viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän avulla saavutettaisiin aiottu tarkoitus ja jotta hallinnolliset tarkastukset ovat vaikuttavia, järjestelmän tietojen on oltava ajantasaisia, luotettavia ja kattavia.
Member States need to regularly update their ortho‐imagery and correctly assess it. 
Jäsenvaltioiden on päivitettävä ortokuvansa säännöllisesti ja arvioitava niitä oikein.
In cases where photo‐interpretation is inconclusive, Member States should consider, based on an assessment of risks and costs of further controls, carrying out visits to the par‐ cels concerned in order to correctly determine their maximum eligible area. 
Jos kuvatulkinnalla ei päästä vakuuttavaan tulokseen, jäsenvaltioiden olisi harkittava tarkastuskäyntejä kyseisille lohkoille oikean tukikelpoisen enimmäisalan määrittämiseksi. Harkinnan yhteydessä olisi arvioitava riskit ja lisätarkastusten kulut.
All information relevant for assessing land eligibility should be included in the LPIS. 
Kaikki maa-alojen tukikelpoisuuden arvioinnissa tarvittava tieto olisi sisällytettävä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään.
With the support from the Commission, Member States also need to collect LPIS performance information, in order to weigh the cost of further improvements against the expected benefits. 
Lisäksi jäsenvaltioiden on komission tuella kerättävä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskevia tuloksellisuustietoja.
Good achievements in the implementation of the LPISs 14 We have regularly examined the implementation of LPISs in the Member States in the context of our annual Statement of Assurance. 
Hyviä tuloksia viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa 14 Tilintarkastustuomioistuin on säännöllisesti tarkastanut viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamista jäsenvaltioissa vuosittaisen tarkastuslausumansa yhteydessä.
Provided the graphical information included in an LPIS is properly updated and analysed, the LPIS makes a significant contribution to preventing and detecting area‐related errors in aid applications. 
Edellyttäen, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvä paikkatieto on päivitetty ja analysoitu oikein, järjestelmästä on merkittävä apu tukihakemusten pinta-alavirheiden estämisessä ja havaitsemisessa.
Thanks to improved guidance issued by the Commission (see paragraphs 57 to 59) and to action plans put in place by the Commission and the Member States (see paragraphs 60 to 61), the reliability of data in their LPISs has been constantly improving over recent years. 
Komission parempien ohjeiden (ks. kohdat 57-59) ja komission ja jäsenvaltioiden laatimien toimintasuunnitelmien (ks. kohdat 60-61) ansiosta jäsenvaltioiden viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiin tallennetun tiedon luotettavuus on jatkuvasti parantunut viime vuosien aikana.
Remedial actions have resulted in ineligible areas being excluded from the LPIS in several Member States and substantial financial corrections have been imposed by the Commission (see paragraphs 62 to 64). 
Korjaavat toimet ovat johtaneet tukeen oikeuttamattomien maa-alojen jättämiseen viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ulkopuolelle useissa jäsenvaltioissa, ja komissio on määrännyt huomattavan määrän rahoitusoikaisuja (ks. kohdat 62–64).
15 As part of the Statement of Assurance exercise, we annually estimate the level of error for the EAGF. 
15 Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuosittain tarkastuslausumaansa varten maataloustukirahaston virhetason.
In 2014, based on the 183 transactions audited, we estimated it at 2.9 %11. 
Vuonna 2014 arvioitu virhetaso oli 2,9 prosenttia11, ja se perustui 183 tarkastettuun tapahtumaan.
The figure was close to but above the materiality threshold of 2 %. Area‐related errors accounted for 44 % of the estimated 2014 EAGF error rate. 
Pinta-alavirheiden osuus oli 44 prosenttia maataloustukirahaston vuoden 2014 arvioidusta virhetasosta.
Half of these errors were less than 2% and thus had only a limited impact on the overall estimated level of error. 
Puolessa näistä tapauksista virhe oli alle kaksi prosenttia, joten se vaikutti arvioituun kokonaisvirhetasoon vain vähän.
Ortho‐imagery was mostly up‐to‐date 16 Member States must regularly update their LPISs in order to be able to check that farmers are only paid for eligible agricultural area. 
Ortokuvat olivat suurimmalta osin ajan tasalla 16 Viljelijät saavat tukea ainoastaan tukikelpoisesta maatalousmaasta. Tämän tarkastamiseksi jäsenvaltioiden on päivitettävä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmänsä säännöllisesti.
This is necessary in order to ensure that the system reliably and correctly reflects the site‐specific conditions. 11 The EAGF estimated level of error without cross‐ compliance was 2.2% in 2014. 
Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan taata, että järjestelmän tiedot vastaavat luotettavasti kulloisenkin paikan tosiasiallisia olosuhteita.
The Commission has recommended that, in principle, the LPIS dataset should be updated over a 3‐5 year period12, so that the system contains a reflec‐ tion of the situation on the ground. 
Komissio on suositellut, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tiedot tulisi periaatteessa päivittää 3–5 vuoden välein12, jotta järjestelmä pysyisi ajan tasalla kentällä vallitsevasta tilanteesta.
For a significant portion of parcels in Scot‐ land, we found that the LPIS photos were not always renewed every five years (see Box 1). 
Skotlannissa oli merkittävä määrä lohkoja, joiden osalta viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän kuvia ei aina uusittu joka viides vuosi. (ks. laatikko 1).
12 DG Agriculture and Rural Development, 2014 Annual Activity Report, Final report, Annex 10, Part 3.2, ABB 03: ‘It is therefore necessary to keep the LPIS up to date, and in order to do so, Member States should consider a constant refresh of the ortho‐imagery over a 3‐5 year period depending on the evolution of the terrain (via human intervention or absence thereof).’ 
12 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston toimintakertomus vuodelta 2014, loppuraportti, liite 10, osa 3.2, ABB 03: Siksi viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää tulee päivittää ja jäsenvaltioiden olisikin harkittava kaikkien ortokuvien uudistamista 3-5 vuoden välein, riippuen maa-alueen kehityksestä (oli se ihmisen aiheuttamaa tai ei).
Example of outdated ortho‐imagery in the LPIS In Scotland, we came across photos that had been taken in 2008 and 2009, and were therefore over seven years old. 
Esimerkki päivittämättömistä ortokuvista viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä Skotlannissa toimitetussa tarkastuksessa löytyi kuvia, jotka oli otettu vuosina 2008 ja 2009 ja olivat täten yli seitsemän vuotta vanhoja.
The authorities estimated that over 35 000 of the parcels in the LPIS (6.9 % of the total) had been photographed before 2010. 
Viranomaiset arvioivat, että yli 35 000 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän lohkoa (6,9 prosenttia kokonaismäärästä) oli kuvattu ennen vuotta 2010.
18 During the audit, we identified good practices as regards the regular acquisi‐ tion of LPIS ortho‐imagery e.g. in Austria, Germany (North Rhine‐Westphalia and Saarland) and Poland. 
18 Tarkastuksen aikana havaittiin hyviä käytäntöjä, jotka koskivat ortokuvien säännöllistä tallentamista tunnistamisjärjestelmään (muun muassa Itävallassa, Saksassa (Saarlandin ja Nordrhein-Westfalenin alueilla) ja Puolassa).
19 Certain Member States have made specific efforts to introduce the new set of ortho‐imagery on a timely basis. 
19 Tietyt jäsenvaltiot ovat toteuttaneet erityistoimia, jotta uudet ortokuvat voidaan viedä järjestelmään nopeasti.
In 2015, North Rhine‐Westphalia even entered into its LPIS ortho‐photos that have been taken in spring of that same year (as ‘provisional digital aerial photographs’). 
Vuonna 2015 Nordrhein-Westfalenin alueen tunnistamisjärjestelmään syötettiin jopa saman vuoden keväällä otettuja ortokuvia (”väliaikaisina digitaalisina ilmakuvina”).
Such prompt action helps to keep the system up‐to‐date and reduces the number of time‐consuming and laborious recoveries in the event of changes in the eligibility of land. 
Se myös vähentää aikaa vievien ja työläiden takaisinperintöjen määrää, joita saattaa aiheutua maa-alan tukikelpoisuuden muutoksista.
In addition, historical ortho‐photos are stored in the system and can be displayed to reveal the earlier state of an LPIS reference parcel. 
Myös edellisten vuosien ortokuvat on tallennettu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään ja niiden avulla voidaan tarkastella viitelohkon aiempaa tilaa.
Part I - Despite good achievements in the implementation 16 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains 20 We found also cases of longer delays in new ortho‐imagery being entered into the LPIS. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 16 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia 20 Tarkastuksessa havaittiin myös tapauksia, joissa uusien ortokuvien syöttäminen viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään oli vienyt kauan.
In Austria, this exercise took more than a year. 
Itävallassa uusien kuvien syöttäminen kesti yli vuoden.
In Scotland there were also significant delays13 in updating the LPIS, due mainly to the shortage of staff for photo‐interpretation but also to delays in receiving new ortho‐imagery from the contractor. 
Myös Skotlannissa havaittiin merkittäviä viivästyksiä13 LPIS-järjestelmän päivittämisessä. Tämä oli pääasiallisesti seurausta kuvatulkintaa tekevän henkilökunnan puutteesta, mutta myös siitä, että uusien ortokuvien saaminen toimeksisaajalta viivästyi.
Photo‐interpretation was not always reliable or conclusive 21 Apart from regularly renewing the ortho‐imagery, systematic and accurate interpretation of the new ortho‐photos is critical in order to ensure that eligible agricultural area is correctly recorded and ineligible area correctly excluded in the LPIS. 
Kuvatulkintaa ei voitu aina pitää luotettavana tai vakuuttavana 21 Ortokuvien säännöllisen uusimisen lisäksi keskeistä on uusien ortokuvien järjestelmällinen ja täsmällinen tulkinta.
Only if national authorities are able to correctly interpret the photos they receive will they be able to perform reliable administrative checks on farm‐ ers’ applications. 
Viljelijöiden hakemuksia koskevien luotettavien hallinnollisten tarkastusten tekeminen on mahdollista vain siinä tapauksessa, että kansalliset viranomaiset pystyvät tulkitsemaan kuvia oikein.
The Commission recommends that once new ortho‐imagery is received, national authorities should conduct photo‐interpretation in a systemat‐ ic way. 
Komissio suosittelee, että kansalliset viranomaiset tulkitsevat ortokuvat järjestelmällisesti heti saatuaan ne.
One paying agency we visited (Saarland’s), had no such systematic picture interpretation process in place. 
Yhdellä tarkastetulla maksajavirastolla (Saarland) ei ollut käytössään järjestelmällistä kuvien tulkintaprosessia.
21 Our audit confirmed14 that photo‐interpretation undertaken during LPIS updates was not always reliable, resulting in incorrect maximum eligible areas (MEAs) being recorded in the respective LPISs. 
22 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus14 sille, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän päivitysten yhteydessä tehdyt kuvatulkinnat eivät olleet aina luotettavia.
Specifically, areas or clearly ineligible features were incorrectly delineated (see Box 2). 
Tarkemmin sanoen alat tai selkeästi tukeen oikeuttamattomat piirteet oli rajattu virheellisesti.
13 For the 2014 flights, out of 160 000 parcels covered, only 90 000 had been processed by October 2015. 
13 Vuonna 2014 tehdyillä lennoilla katettiin 160 000 lohkoa, mutta näistä vain 90 000 oli käsitelty lokakuuhun 2015 mennessä.
14 In this context see also our 2014 Annual Report and, in particular, recommendation 1 of chapter 7: ‘the Member States make further efforts to include reliable and up‐to date information in their LPIS databases on the size and eligibility of agricultural land, notably of permanent pasture, and systematically analyse and use all the information available in the context of administrative checks, including up‐to‐date orthoimages, in order to avoid payments for ineligible land’ (OJ C 373, 10.11.2015). 
14 Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, erityisesti seitsemäs luku, suositus 1: ”Jäsenvaltiot pyrkivät entistä paremmin sisällyttämään LPIS-tietokantaansa luotettavia ja ajantasaisia tietoja maatalousmaan, erityisesti pysyvän laitumen, koosta ja tukikelpoisuudesta, sekä analysoimaan ja käyttämään hallinnollisten tarkastusten yhteydessä järjestelmällisesti kaikki saatavilla olevat tiedot, kuten ajantasaiset ortokuvat, jotta tukia ei makseta tukeen oikeuttamattomasta maa-alasta ”(EUVL C 373, 10.11.2015).
Part I - Despite good achievements in the implementation 17 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Examples of incorrect assessment of MEA which could have been identified by photo‐interpretation Ineligible area incorrectly assessed In Saarland, we identified parcels that were recorded as being fully eligible, when in fact it was obvious from the newly acquired photos that they were mostly ineligible (overgrown). Image in the Saarland LPIS Situation found on‐the‐spot In Scotland, we identified ineligible areas incorrectly registered in the LPIS. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 17 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Esimerkkejä tukikelpoisen enimmäispinta-alan virheellisestä arvioinnista, joka olisi voitu havaita kuvatulkinnalla Virheellisesti arvioitu tukikelvoton ala Saarlandin alueella havaittiin lohkoja, jotka oli rekisteröity kokonaisuudessaan tukikelpoisiksi, vaikka ne olivat uusien kuvien perusteella selvästi pääosin tukikelvottomia (kasvuston vallassa).
The LPIS contained a reference parcel partially covered by steep slope and rocky land without green cover as being completely eligible. 
Yksi viitelohko, josta osassa oli jyrkkiä rinteitä ja kivikkoista maata ilman kasvipeitettä, oli kirjattu tunnistamisjärjestelmään täysin tukikelpoiseksi.
The red arrows indicate some of the problematic areas. © Scottish Paying Agency © Paying Agency Saarland Source: European Court of Auditors Box 2 
Osa ongelmallisista paikoista on osoitettu punaisilla nuolilla. © Skotlannin maksajavirasto. © Saarlandin maksajavirasto. Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Laatikko 2
Part I - Despite good achievements in the implementation 18 of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains Ineligible features not properly excluded In Austria, a lake was incorrectly delineated. 
Osa I – Parantamisen varaa on yhä huolimatta siitä, että 18 viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän toteuttamisessa on saavutettu hyviä tuloksia Tukikelvottomat piirteet, joita ei ollut jätetty asianmukaisesti tuen ulkopuolelle Itävallassa havaittiin virheellisesti rajattu järvi.
The parcel also included a house in the maximum eligible area. 
Lisäksi lohkon tukikelpoisella enimmäispinta-alalla oli talo.