natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Three main types of financial instruments are to be distinguished: equity, loan and guarantee instruments. 
Rahoitusvälineet voidaan jaotella kolmeen eri tyyppiin: oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet ja laina-sekä takuuvälineet.
They are all eligible instruments for ERDF co-financing, but must comply with EU and national eligibility rules (e.g. business transfer, working capital, state aid). 
Nämä välineet ovat kaikki tukikelpoisia EAKR:n osarahoitukseen, mutta niiden on oltava EU:n ja kansallisten tukikelpoisuussääntöjen mukaisia (esim. yrityksen luovutusta, käyttöpääomaa ja valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisia).
In the case of equity and loans, proceeds generated by, respectively, selling equity or servicing debt are supposed to be reused to finance additional financial instruments for other SMEs; this is the revolving effect. 
Oman pääoman ja lainojen osalta oman pääoman myynnistä tai lainan-hoidosta saatu tuotto on tarkoitus käyttää uudelleen muiden rahoitusvälineiden rahoittamiseen muiden pk-yritysten hyväksi; tätä kutsutaan kierrätysvaikutukseksi.
In the case of guarantees, only in case of default is money actually being spent. 
Takuiden kohdalla varoja käytetään tosiasiassa ainoastaan laiminlyön-titapauksessa.
If there is no default, the amounts contributed can be released when the underlying contractual conditions have been met. 
Jos laiminlyöntiä ei ole tapahtunut, myönnetyt määrät voidaan vapauttaa, kun perustana olevat sopimusehdot on täytetty.
According to recent strategic papers published by the Commission, it is very likely that financial engineering instruments will be developed further in the next programming period12. 
Komission viime aikoina julkaisemien strategia-asiakirjojen mukaan on erittäin todennäköistä, että rahoitusjärjestelyvälineitä kehitetään edelleen seuraavalla ohjelmakaudella12.
Indeed, the responsible department at the Commission, the Regional Policy DG, considers the leverage and revolving effects as the main advantages of financial instruments as opposed to grants. 
Komissiossa asiasta vastaava osasto eli aluepolitiikan pääosasto katsoo, että rahoitusvälineiden keskeisiä etuja avustuksiin verrattuna ovat vipu-ja kierrätysvaikutukset.
Other advantages of financial instruments often put forward are that they can: (a) supply sustainable SME funding on market-friendly terms; (b) increase the financial expertise and know-how of public authorities and SMEs; (c) provide greater upfront financing for SME investment projects as compared to grants. 
Niiden eduiksi on luettu myös se, että niiden avulla voidaan: a) antaa kestävää rahoitusta pk-yrityksille markkinaystävällisin ehdoin b) lisätä viranomaisten ja pk-yritysten rahoitusalan asiantuntijuutta ja tietotaitoa c) antaa pk-yrityksiä koskeville investointihankkeille avustusten sijaan enemmän selkeää rahoitusta.
12 COM(2010) 700 final of 19 October 2010, ‘The EU budget review, pp. 4 and 20; ‘Management Plan 2010 (final version)’, Regional Policy DG, 10 May 2010, pp. 6–7; ‘Fifth report on economic, social and territorial cohesion,’ November 2010 (preliminary version), pp. xv–xvi and 213–218. 
12 KOM(2010) 700 lopullinen, 19. lokakuuta 2010 – EU:n talousarvion kokonaistarkastelu, s. 4 ja 20; Management Plan 2010 (lopullinen versio), aluepolitiikan pääosasto, 10. toukokuuta 2010, s. 6 ja 7; viides kertomus taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, marraskuu 2010 (alustava versio), s. xv–xvi ja 213–218.
15 Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 
15 Erityiskertomus nro 2/2012 – Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille
16 AUDIT SCOPE AND APPROACH 18. 
16 TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 18.
The main objective of the audit was to assess whether ERDF spending on financial engineering instruments13 for SMEs has been effective and efficient. 
Tarkastuksen päätavoitteena oli arvioida, oliko EAKR:n varainkäyttö pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusjärjestelyvälineiden osalta vaikuttavaa ja tehokasta13.
The Court addressed the following key issues of effectiveness and efficiency: (a) the quality of the assessment of the SME financing gap; (b) the suitability of the ERDF framework to implement financial instruments; (c) the effectiveness and the efficiency of the financial instruments in achieving results. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi seuraavia vaikuttavuuden ja tehokkuuden kannalta keskeisiä osa-alueita: a) pk-yritysten rahoitusvajearviointien laatu b) EAKR:n sopivuus rahoitusvälineiden täytäntöönpanoon c) rahoitusvälineiden vaikuttavuus ja tehokkuus tulosten saavuttamisen kannalta.
The audit was carried out at the Commission and in five Member States (Germany, Hungary, Portugal, Slovakia and the United Kingdom). 
Tarkastus toimitettiin komissiossa ja viidessä jäsenvaltiossa (Saksa, Unkari, Portugali, Slovakian tasavalta ja Yhdistynyt kuningaskunta).
Based on figures provided by the Commission, these five Member States represent approximately 46 % and 30 % of the ERDF allocations to financial engineering instruments, respectively during the 2000–06 and the 2007–13 programming periods. 
Komission antamien lukujen perusteella näiden viiden jäsenvaltion osuus EAKR:n rahoitusjärjestelyvälineisiin tarkoitetuista määrärahoista oli ohjelmakaudella 2000–2006 noin 46 prosenttia ja ohjelmakaudella 2007–2013 noin 30 prosenttia.
In selecting these Member States, attention has been paid to ensure sufficient diversity of financial instruments, funding structures and geographical balance. 
Kyseisten jäsenvaltioiden valinnassa kiinnitettiin huomiota siihen, että täten taattiin riittävä rahoitusvälineiden ja rahoitusrakenteiden kirjo sekä maantieteellinen tasapaino.
A sample of 34 operations co-financed by the ERDF was assessed, 24 from the 2000–06 programming period and 10 from the 2007–13 programming period. 
Arvioitavaan otokseen oli poimittu 34 EAKR:n osarahoittamaa toimea, joista 24 koski ohjelmakautta 2000–2006 ja 10 ohjelmakautta 2007–2013.
Annex I gives an overview of the total amounts committed and paid covered by this report, including their proportion out of the total of the ERDF. 
Liitteessä I esitetään yhteenveto tässä kertomuksessa käsiteltyjen maksusitoumusten ja maksujen kokonaismääristä ja kerrotaan, mikä oli niiden osuus koko EAKR:sta.
13 In the context of this audit, these instruments are equity, loan and guarantee instruments for SMEs (see the Glossary). Special Report No 2 / 2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 
13 Tämän tarkastuksen yhteydessä rahoitusvälineitä ovat pk-yrityksille tarkoitetut oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet, laina-ja takuuvälineet (ks. sanasto). Erityiskertomus nro 2/2012 – Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille
Audit work included documentation review and meetings with representatives of various public authorities and financial intermediaries responsible for the design, implementation and management of the financial engineering measures and instruments for SMEs. 
Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi asiakirjoja ja tavattiin erilaisten viranomaisten ja rahoituksen välittäjien edustajia, joiden vastuulla on pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusjärjestelytoimenpiteiden ja -välineiden suunnittelu, täytäntöönpano ja hallinnointi.
Evidence has also been gathered from financial audits undertaken by the Commission or European Court of Auditors (‘the Court’) during the two programming periods, desk research and audit meetings at the Commission and the EIF14. 
Todentavaa aineistoa kerättiin myös komission ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (”tilintarkastustuomioistuin”) kyseisten kahden ohjelmakauden aikana toimittamista tilintarkastuksista, kirjallisen aineiston tutkimuksista sekä komissiossa ja EIR:ssa pidetyistä tarkastuskokouksista14.
The audit work at the EIF concerned two of the three kinds of services it delivered in the context of ERDF financial engineering measures for SMEs: preparing SME financing gap assessments and acting as a holding fund. 
EIR:ssa tehty tarkastustyö kattoi kaksi kolmesta palvelutyypistä, joita EIR tarjosi EAKR:n pk-yrityksille tarkoitettujen rahoitusjärjestelytoimenpiteiden yhteydessä: pk-yritysten rahoitusvajearviointien laadinta ja holdingrahastotoiminta.
In the context of its benchmarking exercise, the Court has considered as good practice certain internationally reputable programmes15, as well as certain comparators found among centrally managed EU programmes16. 
Tilintarkastustuomioistuin piti vertailevan arvioinnin yhteydessä hyvinä käytäntöinä tiettyjä kansainvälisesti tunnettuja ohjelmia15 ja tiettyjä keskitetysti hallinnoitujen EU-ohjelmien16 joukosta havaittuja verrokkeja.
Indeed, all these programmes follow a similar intervention logic as SME access to finance programmes under the cohesion policy (except for the broad territorial cohesion objective). 
Kaikissa näissä ohjelmissa sovelletaan itse asiassa samaa interventiologiikkaa pk-yritysten rahoituksen saantiin koheesiopoliittisista ohjelmista (lukuun ottamatta laajaa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaa tavoitetta).
Indeed, they all have in common the pursuit of economic growth and job creation objectives by the development of enterprises through financial instruments. 
Niille kaikille on yhteistä talouskasvupyrkimys ja tavoite luoda uusia työpaikkoja kehittämällä yrityksiä rahoitusvälineiden avulla.
14 As a result, a number of additional observations were made concerning Germany, Estonia, Greece, Spain, France, Italy, Poland and the United Kingdom. 
14 Tästä seurasi, että huomautuksia tehtiin myös Saksasta, Virosta, Kreikasta, Espanjasta, Ranskasta, Italiasta, Puolasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. 15 Esim.
15 ERP in Germany, Moital’s programmes in Israel, the SBIC in the United States of America. 
ERP Saksassa, MOITAL-ohjelmat Israelissa ja SBIC-ohjelma Yhdysvalloissa.
See also Annex III. 
Ks. myös liite III.
16 The ETF-Start-up and GIF programmes for equity instruments, the SMEFF for loan instruments and the SME Guarantee Facility for guarantee instruments. 
16 ETF Start-Up-ja GIF-ohjelmat pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden osalta, SMEFF lainavälineiden osalta ja pk-yritysten takausjärjestelmä (SMEG) takuuvälineiden osalta.
17 Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 
17 Erityiskertomus nro 2/2012 – Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille
18 OBSERVATIONS QUALITY OF THE ASSESSMENT OF THE SME FINANCING GAP 26. 
18 HUOMAUTUKSET PK-YRITYSTEN RAHOITUSVAJEARVIOINTIEN LAATU 26.
To be effective in meeting the real needs in terms of SME finance, ERDF operations should be based on a sound assessment of the financing gap17. 
Jotta EAKR pystyisi tyydyttämään pk-yritysten todelliset rahoitustarpeet vaikuttavalla tavalla, sen toiminnan olisi perustuttava rahoitusvajeen asianmukaiseen arviointiin17.
The Court examined the quality of the gap assessments and, in particular, whether the gap assessments: (a) identified and quantified a need for public sector action in favour of financial engineering measures for SMEs; (b) were linked with the related operational programmes; (c) were made available sufficiently in advance to all stakeholders concerned. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki rahoitusvajearviointien laatua ja erityisesti sitä: a) kartoitettiinko ja kvantifioitiinko arvioinneissa julkissektorin toimien tarve pk-yrityksille suunnattujen rahoitusjärjestelytoimenpiteiden osalta b) vallitsiko arviointien ja niihin liittyvien toimenpideohjelmien välillä yhteys c) annettiinko arvioinnit kaikkien sidosryhmien saataville riittävän aikaisessa vaiheessa.
Although all EIF gap assessments followed a standard methodology (i.e. a common template), they markedly showed uneven levels of quality. 
Vaikka kaikkiin EIR:n rahoitusvajearviointeihin sovellettiin tavanomaista metodologiaa (eli yhteistä mallia), laadun epätasaisuus oli ilmeistä.
However, the Court identified the EIF’s gap assessment for Sweden as good practice and used it as a benchmark (see Box 1). 
Tilintarkastustuomioistuin yksilöi kuitenkin EIR:n Ruotsia koskevan rahoitusvajearvioinnin hyväksi käytännöksi ja käytti sitä vertailukohtana (ks. laatikko 1).
17 See Article 44(1) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (OJ L 371, 27.12.2006, p. 
17 Ks. komission asetus (EY) N:o 1828/2006, annettu 8 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 ja Euroopan aluekehitysrahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2006 täytäntöönpanoa koskevista säännöistä (EUVL L 371, 27.12.2006, s.
1) and Commission/EIF memorandum of understanding (MoU) of May 2006. 
1), 44 artiklan 1 kohta, sekä komission ja EIR:n yhteistyöpöytäkirja, toukokuu 2006.
BOX 1 THE EIF’S GAP ASSESSMENT FOR SWEDEN, A CASE OF GOOD PRACTICE The EIF’s gap assessment finalised in January 2007 included: ο a full analysis of nationwide demand and supply of SME finance by type of financial instrument and, where applicable, taking regional specificities into account; ο areas where the existence of financing gaps could or could not reasonably have been established; ο references to previous ERDF support or other EU access to finance schemes, including on the role of the EIB Group; ο information on the intended structuring of the co-financed funding of SME finance (fund allocation), including a link with the operational programme submitted to the Commission for approval; ο information on which potential financial intermediaries could be capable of implementing the funding. Special Report No 2 / 2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 
LAATIKKO 1 EIR:N ARVIOINTI RAHOITUSVAJEESTA RUOTSISSA; ESIMERKKI HYVÄSTÄ KÄYTÄNNÖSTÄ EIR:n tammikuussa 2007 loppuun saama rahoitusvajearviointi käsitti seuraavat osa-alueet: ο kattava analyysi kansallisesta pk-yritysten rahoituskysynnästä ja -tarjonnasta rahoitusvälineittäin; analyysissa otettiin tarvittaessa huomioon alueelliset erityisominaisuudet ο alat, joilla rahoitusvajeiden olemassaolo olisi voitu tai joilla sitä ei olisi voitu kohtuudella todeta ο viittaukset edellisiin EAKR:n tukitoimiin tai muuhun EU:n mahdollistamaan rahoitusjärjestelmiin pääsyyn; analyysissa otettiin huomioon myös Euroopan investointipankkiryhmän rooli ο tietoa pk-yrityksille tarkoitetun osarahoituksen suunnitellusta rakenteesta (määrärahajaosta) ja siitä, mikä on yhteys komissiolle hyväksyttäväksi toimitettuun toimenpideohjelmaan ο tietoa siitä, mitkä mahdolliset rahoituksen välittäjät kykenisivät rahoituksen täytäntöönpanoon. Erityiskertomus nro 2/2012 – Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille
During the 2000–06 programming period, the Commission and the Member States generally did not assess the SME financing gap. 
Ohjelmakaudella 2000–2006 komissio ja jäsenvaltiot eivät yleisesti ottaen arvioineet pk-yritysten rahoitusvajetta.
Although 1,60 billion euro had been spent on SME financial engineering measures, gap assessments were neither mandatory, nor recommended by the Commission. 
Vaikka pk-yrityksille suunnattuihin rahoitusjärjestelytoimenpiteisiin oli käytetty 1,60 miljardia euroa, rahoitusvajearvioinnit eivät olleet pakollisia eikä komission suosittelemia.
Ex ante evaluations, as foreseen by the Structural Funds regulations18, did not include a proper SME financing gap assessment. 
Rakennerahastoasetusten18 mukaisiin ennakkoarviointeihin ei sisältynyt kunnollista pk-yritysten rahoitusvajearviointia.
For instance, in Portugal, SME schemes were funded without any preceding gap assessment, whilst in Germany (regions of Berlin and North Rhine-Westphalia), the assessments made were not specific and their actual use by the relevant bodies is uncertain. 
Esimerkiksi Portugalissa pk-yrityksiin sovellettavia järjestelmiä rahoitettiin arvioimatta ennalta rahoitusvajetta, kun taas Saksassa (Berliinin ja Nordrhein-Westfalenin alueilla) arvioinnit eivät olleet tarkkoja eikä ole varmuutta siitä, käyttivätkö asianomaiset elimet niitä tosiasiassa.
2007–13: SIGNIFICANT SHORTCOMINGS 31. 
OHJELMAKAUDELLA 2007–2013 ESIINTYI HUOMATTAVIA PUUTTEITA 31.
For the 2007–13 programming period, there are no specific legal requirements for the existence and the use of SME financing gap assessments at operational programme level. 
Toimenpideohjelmien tasolla ei ole ohjelmakautta 2007–2013 varten asetettu minkäänlaisia erityisiä pk-yritysten rahoitusvajearviointien olemassaoloa ja käyttöä koskevia laillisia velvoitteita.
However, the Commission, aware of their usefulness, decided in partnership with the EIF to co-finance gap assessments carried out at the request of Member States and free of charge19. 
Komissio kuitenkin tiedosti niiden hyödyllisyyden ja päätti yhteistyössä EIR:n kanssa osarahoittaa jäsenvaltioille maksuttomat ja niiden pyynnöstä tehtävät rahoitusva-jearvioinnit19.
These would be used for the preparation of operational programmes in order to set out objectives and resources to improve SME access to finance. 
Niitä hyödynnettäisiin toimenpideohjelmien valmistelussa tarkoituksena määrittää pk-yritysten rahoituksensaannin parantamista koskevat tavoitteet ja resurssit.
Between 2006 and 2009, the EIF prepared 55 gap assessments at the optional request of 20 Member States, out of which 18 were reviewed during the audit. 
Vuosina 2006–2009 EIR laati 20 jäsenvaltion harkinnanvaraisesta pyynnöstä 55 rahoitusvajearviointia, joista tarkastuksen aikana käytiin läpi 18.
Apart from the gap assessments concerning audited Member States, additional gap assessments made for Spain, France and Poland were reviewed, as these three Member States represented the bulk of the gap assessments. 
Tarkastuksen kohteena olleita jäsenvaltioita koskevien rahoitusvajearviointien lisäksi käytiin läpi Espanjaa, Ranskaa ja Puolaa varten tehtyjä rahoitusvajearviointeja, koska valtaosa rahoitusvajearvioinneista koski näitä kolmea jäsenvaltiota.
18 Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Fund (OJ L 161, 26.6.1999, p. 
18 Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EUVL L 161, 26.6.1999, s.
19 Commission/EIF memorandum of understanding of May 2006, point 4, second paragraph, p. 
19 Komission ja EIR:n yhteistyöpöytäkirja, toukokuu 2006, 4 kohdan toinen alakohta, s.
For the legal basis, see Article 45 (Technical assistance at the initiative of the Commission) of Council Regulation (EC) No 1083/2006. Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 
Oikeudellinen perusta, ks. neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, 45 artikla (Komission aloitteesta annettava tekninen tuki). Erityiskertomus nro 2/2012 – Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille
For all gap assessments reviewed, the EIF quantified the financing gap and concluded that there was a need for public sector actions in favour of financial engineering for SMEs. 
EIR kvantifioi kaikkien tarkastettujen arviointien osalta rahoitusvajeen ja totesi, että julkissektorin toimia tarvitaan pk-yritysten rahoitusjärjestelyjen edistämiseksi.
However, the EIF only made scarce reference to previous EU SME access to finance support within or without the context of the ERDF. 
EIR viittasi kuitenkin vain harvoin EAKR:n kautta tai ilman sitä aiemmin toteutettuihin pk-yritysten rahoituksensaantia helpottaviin EU:n tukitoimiin.
If and when the EIF referred to such support, it did not attempt drawing lessons. 
Siinä tapauksessa, että EIR viittasi tällaiseen tukeen, se ei pyrkinyt hyödyntämään aiemmin saatuja kokemuksia.
The gap assessments prepared by the EIF were conducted independently from the operational programme process, often subject to delays and leading to a sub-optimal fund allocation from operational programme measures to financial instruments. 
EIR:n laatimat rahoitusvajearvioinnit toteutettiin irrallaan toimenpideohjelmaprosessista ja ne viivästyivät usein; näin ollen määrärahoja ei jaettu toimenpideohjelman toimenpiteistä rahoitusvälineille optimaalisella tavalla.
As a result, when subsequent framework agreements (between Member States and holding fund managers) had to be negotiated, considerable operational programme constraints (e.g. allocation between different types of instruments, territorial constraints, monitoring and reporting requirements), not addressed in the gap assessments, resurfaced. 
Tästä seurasi, että uusista puitesopimuksista käydyissä (jäsenvaltioiden ja holdingrahastojen hoitajien välisissä) neuvotteluissa tuli uudelleen esiin huomattavia toimenpideohjelmia rajoittavia tekijöitä (esim. määrärahojen jako erityyppisten välineiden kesken, alueelliset rajoitukset, seuranta-ja raportointivaatimukset), joita ei ollut rahoitusvajearvioinneissa käsitelty.
For instance, the Polish regional authorities were not satisfied with the level of quality of five regional gap assessments20. 
Esimerkiksi Puolan alueviranomaiset eivät olleet tyytyväisiä viiden alueellisen rahoitusvajearvioinnin laatutasoon20.
In other cases, the gap assessments were largely ignored in the context of the implementation of the operational programmes (e.g. Andalusia, Hungary). 
Muissa tapauksissa rahoitusvajearvioinnit jätettiin suurelta osin huomioimatta toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa (esim. Andalusia ja Unkari).
The Commission did not require an independent evaluation or quality review of the gap assessments it ordered from the EIF. 
Komissio ei vaatinut EIR:lta tilaamiensa rahoitusvajearviointien riippumatonta arviointia tai laaduntarkastusta.
However, the EIB conducted an evaluation, which rated the gap assessments to be ‘partly unsatisfactory’, mainly criticising the delayed gap assessment process and a ‘variety of external problems’, including regulatory problems21. 
Euroopan investointipankki kuitenkin suoritti arvioinnin, jossa rahoitusvajearviointien katsottiin olevan ”osittain epätyydyttäviä”; arvioinnissa kritisoitiin lähinnä rahoi-tusvajearviointiprosessin viivästymistä ja ”erilaisia ulkoisia ongelmia” sekä sääntelyongelmia21.
20 Jeremie conference in Poznan, 8 April 2008, Regional Policy DG note to the file dated 23 May 2008 and internal Regional Policy DG note ‘Contribution from GU to the Jeremie Steering Committee’ dated 24 June 2008. 
20 JEREMIE-konferenssi Poznanissa, 8. huhtikuuta 2008, aluepolitiikan pääosaston 23. toukokuuta 2008 päivätty muistio ja aluepolitiikan politiikan pääosaston 24. kesäkuuta 2008 päivätty sisäinen muistio (Contribution from GU to the JEREMIE Steering Committee).
Mission report, Warsaw, 17 July 2008, Regional Policy DG note to the file of 28 July 2008. 
Matkaraportti, Varsova, 17. heinäkuuta 2008, aluepolitiikan pääosaston 28. heinäkuuta 2008 päivätty muistio.
21 ‘Operations evaluation’, EIB Synthesis Report (Lessons learnt, p. iv) with Commission comments (released in September 2011). Special Report No 2 / 2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 
21 Operations Evaluation, Euroopan investointipankin antama yhteenvetokertomus (Lessons learnt, s. iv) ja komission (syyskuussa 2011 antamat) huomautukset. Erityiskertomus nro 2/2012 – Euroopan aluekehitysrahaston osarahoittamat rahoitusvälineet pk-yrityksille
21 GAP ASSESSMENTS WERE NOT SYSTEMATICALLY MADE PUBLIC 39. 
21 RAHOITUSARVIOINTEJA EI JULKISTETTU JÄRJESTELMÄLLISESTI 39.
In order to optimise the size and the quality of the supply of SME finance, it is necessary to raise as much as possible the stakeholders’ awareness of the specific SME financing needs. 
Pk-yritysten rahoitustarjonnan laajuuden ja laadun optimointi edellyttää, että sidosryhmät tuntevat pk-yritysten erityiset rahoitustarpeet mahdollisimman paljon.