natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yet, the Commission selects the projects to finance but it does not apply risk-based selection criteria even though its own working document commented that EU security would benefit from a more extensive use of assessments of threats and risks20. 
Komissio valitsee rahoitettavat hankkeet kuitenkin käyttämättä riskiperusteisia valintaperusteita, vaikka sen omassa työasiakirjassa todetaan, että uhkien ja riskien arviointien laajemmasta käytöstä olisi hyötyä EU:n turvallisuuden kannalta20.
Instead, project proposals are admitted on a first-come-first-served basis, which the Commission hopes will stimulate competition among the regions. 
Sen sijaan hanke‐ehdotuksia hyväksytään saapumisjärjestyksessä, minkä komissio toivoo edistävän alueiden välistä kilpailua.
In practice, the Initiative’s funds are spread over a greater number of partner countries. 
Käytännössä tämä merkitsee sitä, että aloitteen varat jakautuvat useamman kumppanimaan kesken.
18 19 Stockholm International Peace Research Institute Yearbook 2017. Partner countries (the national team) identify the needs specific to their country and discuss at regional level the actions that could take place to address common CBRN risks and threats. 
Kaavio 2 – Kohdennettu rahoitus alueittain vuodesta 2010 lokakuuhun 2017 miljoonaa euroa 25 20 15 10 5 0 Hankkeet 1–40 Hankkeet 41–60 Yhteensä Kumppanimaat (kansallinen tiimi) määrittelevät maakohtaiset tarpeensa ja keskustelevat alueellisella tasolla toimista, joita voitaisiin toteuttaa yhteisten CBRN‐riskien ja uhkien käsittelemiseksi.
20 SWD(2017) 278 final PART 1/2, p. 
SWD(2017) 278 final PART 1/2, s.
20. 
18 20.
Whereas prevention measures were the main focus of the initial EU CBRN domestic policy21, the IcSP legal framework22 does not specify which external mitigation measures should be prioritised (preparedness, prevention, detection or response). 
EU:n ensimmäisessä sisäisessä CBRN‐ politiikassa keskityttiin ehkäiseviin toimenpiteisiin21, kun taas vakautta ja rauhaa edistävän välineen säädöskehyksessä22 ei määritellä, mitkä ulkoiset lieventävät toimenpiteet olisi asetettava etusijalle (varautuminen, ehkäiseminen, havaitseminen vai reagointi).
However, DG HOME and DG DEVCO experts recommend that, as a first step, the CBRN material should be identified and secured. 
Muuttoliike‐ ja sisäasioiden pääosaston sekä kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston asiantuntijat suosittelevat kuitenkin, että ensimmäisenä toimena CBRN‐ materiaalit olisi yksilöitävä ja suojattava.
We identified only three projects which were concentrated on the identification of CBRN facilities and the material therein. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vain kolme hanketta, joissa keskityttiin CBRN‐laitosten ja niissä olevan materiaalin yksilöimiseen.
21 22 19 chemical risks exclusively (see Annex V), although the EU Intelligence and Situation Centre (INTCEN) considers this as the threat most likely to materialise. 
Lisäksi kaikkiaan 66 hankkeesta vain viidessä, joiden osuus menoista oli 9 prosenttia, keskityttiin pelkästään kemiallisiin riskeihin (ks. liite V), vaikka EU:n tiedusteluanalyysikeskus (EU INTCEN) pitää niihin liittyvän uhkan toteutumista todennäköisimpänä.
In 2017, the Commission has started to use the Initiative to address more security-related matters such as counter-terrorism, the fight against cybercrime, the protection of critical infrastructures, combatting trafficking of falsified medicines, maritime security, and explosives. 
Vuonna 2017 komissio alkoi käyttää aloitetta käsitelläkseen useammanlaisia turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, jotka liittyvät muun muassa terrorismin torjuntaan, kyberrikollisuuden torjuntaan, kriittisten infrastruktuurien suojeluun, lääkeväärennösten laittoman kaupan torjuntaan, meriturvallisuuteen ja räjähteisiin.
Because the Initiative’s resources are limited, the Commission intends to fund these new activities from other budget lines while making use of the Centres of Excellence structures. 
Koska aloitteen resurssit ovat rajalliset, komissio aikoo rahoittaa nämä uudet toimet muista budjettikohdista, mutta hyödyntää osaamiskeskusten rakenteita.
However, there are still a large number of measures necessary to address traditional CBRN risks23. 
Useita toimenpiteitä tarvitaan kuitenkin yhä perinteisten CBRN‐riskien käsittelemiseksi23.
National focal points have mobilised their efforts in the CBRN area and expect to see results. 
Kansalliset koordinaattorit ovat toteuttaneet toimia CBRN‐alalla ja odottavat niiden tuottavan tuloksia.
Expanding the Initiative to other thematic fields requires additional work, while much remains to be done in the CBRN domain. 
Aloitteen laajentaminen kattamaan muita aihealueita edellyttää lisätyötä, vaikka CBRN‐alallakin on vielä paljon tehtävää.
23 By analogy, 124 actions were required from EU Member States regarding prevention, detection, preparedness and response in the first CBRN Action Plan. 
Todettakoon vertailun vuoksi, että ensimmäisessä CBRN‐toimintasuunnitelmassa edellytettiin, että EU:n jäsenvaltiot toteuttavat 124 tointa, jotka liittyvät ehkäisemiseen, havaitsemiseen, varautumiseen ja reagointiin.
20 The identification of partner countries’ needs and priorities still takes too long and is not based on systemic risk assessments 22. 
19 Kumppanimaiden tarpeiden ja painopisteiden määrittely kestää edelleen liian kauan eikä perustu järjestelmällisiin riskinarviointeihin 22.
The JRC has devised a needs assessment questionnaire (NAQ) for partner countries. 
Yhteinen tutkimuskeskus on laatinut tarvearvioinnin kyselylomakkeen kumppanimaita varten.
The questions were generic and related to subjects such as the existence or not in the partner country of a national legal framework, an institutional framework governing the safety and security of CBRN materials and facilities. 
Kysymykset olivat yleisluonteisia ja liittyivät esimerkiksi siihen, onko kumppanimaassa kansallinen säädöskehys ja institutionaalinen kehys, joilla säännellään CBRN‐materiaalien ja ‐laitosten turvallisuutta ja turvajärjestelyjä.
The concept of risks was not embedded in the JRC’s methodology and there was not sufficient guidance as to how risks should be identified and prioritised. 
Riskin käsitettä ei ole sisällytetty Yhteisen tutkimuskeskuksen menetelmään, eikä siitä annettu riittävästi ohjeita, miten riskit olisi tunnistettava ja asetettava tärkeysjärjestykseen.
The gaps identified through the questionnaire are the basis for the development of a CBRN National Action Plan (NAP) to mitigate these risks. 
Kyselylomakkeen avulla havaittujen puutteiden perusteella laaditaan kansallinen CBRN‐toimintasuunnitelma riskien lieventämiseksi.
JRC experts assisted the partner countries’ CBRN national teams24 in replying to the questions but the NAQ remains a self-assessment exercise carried out by the partner countries. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen asiantuntijat auttoivat kumppanimaiden kansallisia CBRN‐ tiimejä24 vastaamaan kysymyksiin, mutta tarvearvioinnin kyselylomakkeen täyttäminen on silti kumppanimaiden suorittama itse‐arviointi.
To carry out the NAQ and NAP exercises, the Commission recommends that the national teams include representatives from a wide range of ministries (see Figure 1) and other recognised contact points25. 
Komissio suosittelee, että kansalliset tiimit ottaisivat tarvearvioinnin kyselylomakkeen täyttämiseen ja toimintasuunnitelman laadintaan mukaan edustajia useista eri ministeriöistä (ks. kaavio 1) ja muista tunnustetuista yhteyspisteistä25.
Our analysis shows that the national teams did not systematically include experts drawn from the full range of CBRN fields. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että kansalliset tiimit eivät ottaneet toimintaan järjestelmällisesti mukaan CBRN‐alan kaikkien osa‐alueiden asiantuntijoita.
By October 2017, 26 partner countries of 58 (45 %) had finalised their NAQ and only 18 partner countries (31 %) had devised a NAP. 
Lokakuuhun 2017 mennessä kaikkiaan 58 kumppanimaasta 26 maata (45 prosenttia) oli saanut tarvearvioinnin kyselylomakkeen täytettyä ja vain 18 kumppanimaata (31 prosenttia) oli laatinut kansallisen toimintasuunnitelman.
Four partner countries did so without applying the NAQ methodology (see Annex I). 
Neljä kumppanimaata oli laatinut kansallisen toimintasuunnitelman käyttämättä tarvearvioinnin kyselylomaketta (ks. liite I).
25. 
20 25.
One reason for the fact that not all partner countries have been through the NAQ/NAP processes is that it is a voluntary exercise requiring political will. 
Yksi syy siihen, miksi kaikki kumppanimaat eivät ole täyttäneet tarvearviointia / tehneet kansallista toimintasuunnitelmaa, on se, että kyse on vapaaehtoisesta prosessista, joka edellyttää poliittista tahtoa.
Another reason why a limited number of partner countries had finalised their NAQs and NAPs is the political CBRN national teams coordinate the work and share information in their countries among institutions like ministries, agencies and research and educational facilities involved at various levels in CBRN risk mitigation. 
Toinen syy siihen, miksi vain muutamat kumppanimaat olivat saaneet tarvearviointinsa täytettyä ja kansallisen toimintasuunnitelmansa valmiiksi, on joissakin kumppanimaissa esiintyvä poliittinen epävakaus, joka vaikeuttaa suunnittelua.
The growing demand from partner countries to perform the NAQ/NAP exercises and the ongoing expansion of the Initiative have put a definite strain on the JRC’s human resources. 
Kumppanimaiden kasvava tarve täyttää tarvearviointi / tehdä kansallinen toimintasuunnitelma ja aloitteen jatkuva laajeneminen ovat selvästi panneet Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstöresurssit koetukselle.
The resources allocated to the Initiative have been reduced from 200 person months in 2015 to 105 in 2017. 
Aloitteelle kohdennettuja resursseja on vähennetty: vuonna 2015 käytettävissä oli 200 henkilötyökuukautta ja vuonna 2017 enää 105 henkilötyökuukautta.
The JRC’s inability to cope with its workload has resulted in significant delays in holding workshops. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen kyvyttömyys selviytyä työmäärästään on viivästyttänyt työpajojen järjestämistä.
As at 31 October 2017, 19 months was the average time spent waiting for a NAQ or NAP workshop after filing a request or attending a previous workshop. 
Tilanne 31. lokakuuta 2017 oli se, että tarvearvioinnin kyselylomaketta tai kansallista toimintasuunnitelmaa koskevaa työpajaa joutui odottamaan pyynnön esittämisen tai edelliseen työpajaan osallistumisen jälkeen keskimäärin 19 kuukautta.
There is a risk that momentum will be lost if the NAQ and NAP exercises are not carried out on time, thereby impairing the Initiative’s credibility. 
Vaarana on, että hyvä noste menetetään, jos tarvearviointeja ja kansallisia toimintasuunnitelmia ei tehdä ajoissa, mikä heikentäisi aloitteen uskottavuutta.
22 Certain aspects of the Initiative have been satisfactorily developed in partner countries The Initiative has helped to strengthen CBRN governance in partner countries and increase regional cooperation... 
Aloitteen tiettyjä näkökohtia on kehitetty kumppanimaissa tyydyttävästi Aloite on auttanut lujittamaan CBRN‐alan hallintoa kumppanimaissa ja lisäämään alueellista yhteistyötä...
The Initiative’s two major successes are the establishment of CBRN national teams and the initiation of regional cooperation. 
Aloitteen kaksi merkittävintä saavutusta ovat kansallisten CBRN‐tiimien perustaminen ja alueellisen yhteistyön käynnistyminen.
National structures took a long time to set up, thus, delaying the implementation of activities. 
Kansallisten rakenteiden perustaminen kesti kauan, mikä viivästytti toimien toteuttamista.
By October 2017, though, the vast majority of countries (see Annex I) had appointed a national focal point and created a national team to ensure interagency cooperation and improve national CBRN governance. 
Lokakuuhun 2017 mennessä valtaosa maista (ks. liite I) oli kuitenkin nimennyt kansallisen koordinaattorin ja perustanut kansallisen tiimin varmistamaan viranomaisten välistä yhteistyötä ja parantamaan CBRN‐alan kansallista hallintoa.
28. 
21 28.
The regional secretariats26 assist the partner countries in assessing and addressing their needs and facilitate their coordination. 
Alueelliset sihteeristöt26 auttavat kumppanimaita tarpeiden arvioinnissa ja käsittelemisessä ja helpottavat kumppanimaiden välistä koordinointia.
They contribute to the creation of a CBRN network. 
Alueelliset sihteeristöt edistävät CBRN‐verkoston luomista.
In special report 17/2014 we noted, however, that they lacked technical expertise. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin erityiskertomuksessaan nro 17/2014, että niiden tekninen asiantuntemus on vähäistä.
DG DEVCO fully implemented our recommendation through the deployment of six on-site technical assistance experts (known as “OSAs” and referred to hereafter as “on-site experts”) to seven regional secretariats27. 
Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto on pannut täysimääräisesti täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen suosituksen osoittamalla kuusi paikalla toimivaa teknisen avun asiantuntijaa (”paikalla toimivat asiantuntijat”) seitsemään alueelliseen sihteeristöön27.
These on-site experts contribute to building CBRN governance in partner countries through technical support to the national teams, national focal points and regional secretariats. 
Nämä paikalla toimivat asiantuntijat edistävät CBRN‐alan hallinnon luomista kumppanimaissa antamalla teknistä tukea kansallisille tiimeille, kansallisille koordinaattoreille ja alueellisille sihteeristöille.
They organise training sessions, exercises, facilitate national team meetings and prepare and attend the NAQ and NAP workshops. 
Asiantuntijat järjestävät koulutustilaisuuksia ja harjoituksia, avustavat kansallisten tiimien tapaamisissa ja valmistelevat tarvearvioinnin kyselylomakkeita ja kansallista toimintasuunnitelmaa koskevia työpajoja ja osallistuvat niihin.
They also contribute to improve regional cooperation in formulating needs and projects, drafting terms of references and monitoring the implementation of regional projects. 
Lisäksi asiantuntijat auttavat tehostamaan alueellista yhteistyötä jäsentämällä tarpeita ja hankkeita, laatimalla tehtävänkuvauksia ja kohdistamalla seurantaa alueellisten hankkeiden täytäntöönpanoon.
The partner countries have a positive view of these on-site-experts. 
Kumppanimailla on myönteinen käsitys näistä paikalla toimivista asiantuntijoista.
Regional secretariats have also improved cooperation and coordination with other international organisations28 (see Box 1). 
Alueelliset sihteeristöt ovat tehostaneet yhteistyötä ja koordinointia myös muiden kansainvälisten järjestöjen28 kanssa (ks. laatikko 1).
For example, the regional secretariats assisted six The regional secretariat consists of one head of secretariat and one UNICRI regional coordinator. 
26 27 28 Alueellinen sihteeristö koostuu sihteeristön päälliköstä ja UNICRIn alueellisesta koordinaattorista.
One on-site expert covers two regions: North Africa Sahel and the Middle East. 
Paikalla toimivista asiantuntijoista yksi vastaa kahdesta alueesta: Pohjois‐Afrikan ja Sahelin alueesta sekä Lähi‐idästä.
World Health Organization, the Biological Weapons Convention, the Chemical Weapons Convention, Interpol and the United Nations Security Council. 
Maailman terveysjärjestö, biologisten aseiden kieltosopimus, kemiallisten aseiden kieltosopimus, Interpol ja YK:n turvallisuusneuvosto.
23 Box 1 – Increasing cooperation with other international organisations Following the Ebola crisis, in October 2017 the Italian Presidency of the G7 Global Partnership and the EU CBRN Centres of Excellence organised a workshop with 11 African countries to identify measures for mitigating biosafety and biosecurity risks in Africa. 
22 Laatikko 1 – Muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön lisääminen Ebolakriisin jälkeen lokakuussa 2017 G7‐maiden yleismaailmallisen kumppanuuden puheenjohtajavaltio Italia ja EU:n CBRN‐osaamiskeskukset järjestivät 11 Afrikan maan kanssa työpajan, jossa määriteltiin toimenpiteitä bioturvallisuus‐ ja bioturvaamisriskien vähentämiseksi Afrikassa.
For the first time, the needs assessments and action plans developed in line with several international initiatives and obligations29 were compared, enabling coordination and consolidation of existing information in relation to the various initiatives. 
Useiden kansainvälisten aloitteiden ja velvoitteiden29 mukaisesti laadittuja tarvearviointeja ja toimintasuunnitelmia verrattiin ensimmäistä kertaa, minkä ansiosta eri aloitteisiin liittyviä olemassa olleita tietoja voitiin koordinoida ja yhdistää.
DG DEVCO’s plan is to continue this exercise to further fine-tune measures tackling the top biosafety and biosecurity priorities for future action. 
Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston on tarkoitus jatkaa tätä työtä, jotta voidaan hienosäätää toimenpiteitä, joilla pyritään käsittelemään bioturvallisuuteen ja bioturvaamiseen liittyvän tulevan toiminnan tärkeimpiä painopisteitä.
We reported in special report 17/2014 that the partner countries were not sufficiently involved in project selection, although the Initiative was supposed to be bottom-up in nature. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessa nro 17/2014, että kumppanimaat eivät olleet riittävän tiiviisti mukana hankkeiden valinnassa, vaikka aloitteen piti olla luonteeltaan alhaalta ylöspäin suuntautuva.
Since project 33 (March 2013), projects are discussed at regional round table meetings and there are twice as many bottom-up projects30 (20) as top-down ones (9) proposed by DG DEVCO (see Annex VI). 
Hankkeesta 33 (maaliskuu 2013) lähtien hankkeita on käsitelty alueellisissa keskustelutilaisuuksissa ja alhaalta ylöspäin suuntautuvia hankkeita30 on ollut kaksi kertaa niin paljon (20) kuin ylhäältä alaspäin suuntautuvia (9) kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston ehdottamia hankkeita (ks. liite VI).
At least half of projects31 involve local experts in their implementation. 
Ainakin puolessa hankkeista31 toteuttamiseen osallistuu paikallisia asiantuntijoita.
Our recommendation, contained in our earlier special report 17/2014, has been fully implemented. 
Tilintarkastustuomioistuimen aiempaan erityiskertomukseen nro 17/2014 sisältyvä suositus on pantu täysimääräisesti täytäntöön.
The Initiative’s projects now foster a greater sense of local ownership and a culture of consensus. 
Aloitteen hankkeilla edistetään nykyisin entistä paremmin paikallista aloitteeseen sitoutumista ja yhteisymmärrykseen perustuvaa kulttuuria.
The time gap between project proposals and project implementation, which we recommended should be shortened, is still long (see Annex VI) – upwards of 18 months on The EU CBRN Centres of Excellence Initiative, the World Health Organization’s International Health Regulations, United Nations Security Council Resolution 1540 and the Biological Weapons Convention. 
Hanke‐ehdotusten esittämisen ja hanketäytäntöönpanon väliin jäävä aika, jonka lyhentämistä tilintarkastustuomioistuin suositti, on edelleen pitkä (ks. liite VI) – keskimäärin 29 30 31 Paikalla annettavaa teknistä apua ja välineistön toimitussopimuksia lukuun ottamatta. EU:n CBRN‐osaamiskeskusaloite, Maailman terveysjärjestön kansainvälinen terveyssäännöstö, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1540 ja biologisten aseiden kieltosopimus.
Our audit scope extended to and included project 60. 
Tarkastus kattoi hankkeet hankkeeseen 60 saakka ja se mukaan lukien.
However, for this calculation we also took into account all projects up to project 66. 
Tätä laskelmaa varten otettiin kuitenkin huomioon kaikki hankkeet hankkeeseen 66 saakka.
The Commission has recently changed the approach for identifying the specific beneficiary needs but it is too early to determine the extent to which this new method will speed up the start of the project’s activities. 
Komissio on hiljattain muuttanut tuensaajien tarpeiden määrittelyyn sovellettavaa lähestymistapaa, mutta tässä vaiheessa on vielä liian varhaista määrittää, kuinka paljon uusi menetelmä nopeuttaa hankkeiden toimien aloittamista.
Therefore, we conclude that the recommendation has been partially implemented. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaakin, että suositus on pantu osittain täytäntöön.
Regional action plans do not yet exist. 
Alueellisia toimintasuunnitelmia ei ole vielä laadittu.
The national action plans that have been finalised have spurred discussions on potential regional activities/projects. 
Valmiiksi saadut kansalliset toimintasuunnitelmat ovat kannustaneet keskustelemaan mahdollisista alueellisista toimista/hankkeista.
Moreover, the regional secretariats, sometimes with the support of the on-site-experts, gather and consolidate information on national needs in order to establish regional priorities. 
Lisäksi alueelliset sihteeristöt keräävät ja yhdistävät tietoja kansallisista tarpeista, jotta voidaan määritellä alueiden painopisteitä.
A home-grown regional approach has started to emerge in three regions as a result of increased trust and a greater sense of ownership (see Box 2). 
Kolmella alueella on alkanut kehittyä omaa toimintaa luottamuksen kasvettua ja aloitteeseen sitoutumisen lisäännyttyä (ks. laatikko 2).
Box 2 – Identifying regional needs In April 2016, national experts from all the South East Asia partner countries met for the first time to discuss the regional priorities (based on an analysis of the NAQ, NAPs, previous/ongoing projects and lists of priorities). 
Laatikko 2 – Alueellisten tarpeiden määrittely Kaikkien Kaakkois‐Aasian kumppanimaiden kansalliset asiantuntijat tapasivat huhtikuussa 2016 ensimmäistä kertaa keskustellakseen alueen painopisteistä (tarvearvioinnin kyselylomakkeiden, kansallisten toimintasuunnitelmien, aiempien/käynnissä olleiden hankkeiden ja painopisteluettelon pohjalta).
The meeting produced seven regional project proposals. 
Kokouksessa laadittiin seitsemän alueellista hanke‐ehdotusta.
While this is a positive indicator of increasing initiative, the proposals required significant revision, prompting the decision to deploy an on-site expert to the region from 2018 onwards. 
Tämä on myönteinen merkki kasvavasta aloitteellisuudesta. Ehdotuksia oli kuitenkin tarpeen muokata merkittävästi, mikä johti päätökseen, että alueelle sijoitetaan paikalla toimiva asiantuntija vuodesta 2018 alkaen.
The South East and Eastern Europe Secretariat analysed the existing NAPs in the region, past project proposals including those refused. 
Kaakkois‐ ja Itä‐Euroopan sihteeristö analysoi alueen olemassa olevat kansalliset toimintasuunnitelmat ja aiemmat hanke‐ehdotukset, myös hylätyt ehdotukset.
Based on this information, the region adopted in 2016 a regional strategy listing 10 priorities. 
Näiden tietojen perusteella alue hyväksyi vuonna 2016 alueellisen strategian, joka käsittää kymmenen painopistettä.
The region is finalising the terms of reference for a project proposal on chemical and biological waste management. 
Alue viimeistelee parhaillaan teknistä eritelmää kemiallisten ja biologisten jätteiden käsittelyä koskevalle hanke‐ehdotukselle.
In the African Atlantic Façade, the national focal points assessed that the activities proposed by project implementers did not match local needs, because the terms of reference were not specific enough. 
Atlanttiin rajoittuvassa Länsi‐Afrikassa kansalliset koordinaattorit arvioivat, että hankkeiden toteuttajien ehdottamat toimet eivät vastanneet paikallisia tarpeita, koska tekniset eritelmät eivät olleet riittävän täsmällisiä.
Local experts were hired to collect information, analyse and define the actual needs, and develop project proposals. 
Paikallisia asiantuntijoita palkattiin keräämään tietoja, analysoimaan ja määrittelemään todellisia tarpeita ja laatimaan hanke‐ehdotuksia.
The terms of reference for two recent project proposals32 were drafted on this basis. 
24 tekniset eritelmät laadittiin tämän perusteella.
This practice could reduce the length of the inception phase. 
Käytännön avulla pystyttiin lyhentämään alkuvaiheen kestoa.
Projects have delivered some or all of their planned outputs. 
Hankkeet ovat tuottaneet osan tai kaikki tavoitelluista tuotoksista.