25 thE commission’s rolE in programming 35. the commission sent guidelines to Spain, france and portugal. the aim of these guidelines was to ‘provide the member States with information about how to present their programmes and about the content and level of precision they should seek to incorporate in them’12. the commission’s guidelines also drew attention to ‘the essential principle on which the poSei reforms are based, i.e. the move from “micromanagement”13 by the commission, with an accumulation of disparate measures, to a more consistent programming approach. the member States will thus have greater freedom, but also more responsibility for identifying the needs of the outermost regions and for developing a strategy to meet those needs.’ these useful guidelines were not sent to greece, where the programming procedure was carried out between october and december 2006. 
25 KOmissiOn asema Ohjelmasuunnittelussa 35. komissio on antanut suuntaviivat tiedoksi espanjalle, ranskalle ja portugalille. tiedoksiannon tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille tietoja ohjelmien esitystavasta, sisällöstä ja niissä esitetyiltä tiedoilta edellytetystä tarkkuuden tasosta12. kyseisessä tiedonannossa komissio muistuttaa myös, että posei-uudistuksen ehdottomana periaatteena on, että komissio siirtyy mikrotason hallinnoinnista13 johdonmukaisempaan lähestymistapaan toimenpiteiden määrän kasvaessa. jäsenvaltioilla on täten enemmän vapautta, mutta myös enemmän vastuuta kartoittaa euroopan unionin syrjäisimpien alueiden tarpeet ja laatia strategia, jonka avulla ne on mahdollista tyydyttää. tätä hyödyllistä tiedonantoa ei lähetetty kreikalle, jonka osalta ohjelmat suunniteltiin vuoden 2006 lokakuun ja joulukuun välisenä aikana. 36. komissiolla oli neljä kuukautta aikaa hyväksyä ohjelmat. tänä aikana maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto oli säännöllisesti yhteydessä asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisiin. tämän yhteydenpidon perusteella ohjelmat kehittyivät paljon ja niiden laatu parani. komission yksiköiden aloitteesta tehdyt muutokset koskivat tosin vain yhdenmukaisuutta sekä johdonmukaisuutta unionin lainsäädännön ja toimintalinjojen kanssa. komission yksiköt eivät tutkineet ohjelmia niiden vaikuttavuuden kannalta, esimerkiksi tarkastelemalla, olivatko diagnostiikka, asetetut tavoitteet ja ehdotetut toimenpiteet keskenään johdonmukaisia. ohjelmasuunnittelun lainmukai-suudella on tosin merkitystä, mutta neljän kuukauden kausi olisi voitu hyödyntää paremmin, jos komissio olisi myös aktiivisesti neuvonut jäsenvaltioita, miten saada ohjelmista vaikuttavia. se olisi esimerkiksi voinut heti uuden ohjelmasuunnitteluvaiheen alussa määritellä yhdenmukaiset tulosindikaattorit, jotka koskisivat erityisesti työllisyyttä tai maataloustuotannon arvoa. näiden indikaattorien avulla se olisi voinut yhtäältä suunnata pohdintaa toteutettaviin toimenpiteisiin ja toisaalta heti ensimmäisen toimintakauden lopussa harkita antavansa suosituksia korjaavista toimista, mikä olisi tuonut lisäarvoa asettamatta kyseenalaiseksi jäsenvaltioiden suunnitteluvas-tuuta. komissio ei kuitenkaan ollut antanut itselleen valmiuksia mennä sääntöjenmukaisuuden tarkastamista pidemmälle, kun otetaan huomioon, minkä verran se oli myöntänyt resursseja komissiossa tapahtuvaan erityistoimenpiteiden hallinnointiin.