natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1) Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
(1) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
1), Articles 27, 48, 59 and 60. 
1), 27, 48, 59 ja 60 artikla.
(2) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007; European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, SEC(2000) 1051, 26 July 2000. 
(2) Euroopan komissio, budjettipääosasto, Dalia Grybauskaitėn yhdessä puheenjohtajan kanssa komissiolle antama tiedonanto, ”Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation”, SEC(2007) 213, 21. helmikuuta 2007; Euroopan komissio, budjettipääosasto, Michaele Schreyerin komissiolle antama tiedonanto, ”Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities”, SEC(2000) 1051, 26. heinäkuuta 2000.
(3) Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s.
1): Article 7(1); the monitoring information to be provided by the Commission to Programme Committees is defined in the specific programme decisions (see for example Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 400, 30.12.2006, p. 
1), 7 artiklan 1 kohta; seurantatiedot, jotka komission on toimitettava ohjelmakomiteoille, on määritetty erityisohjelmapäätöksissä (ks. esimerkiksi neuvoston päätös 2006/971/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” (EUVL L 400, 30.12.2006, s.
86): Article 8(4) and Annex V). 10. 
86), 8 artiklan 4 kohta ja liite V. 10.
Hereinafter, the following terminology is used to describe the results of RTD activities: — ‘outputs’ are knowledge, goods and services directly produced as a consequence of the public intervention (publications, conference papers, patents, licences, prototypes, standards, trained scientists, etc.), — ‘outcomes’ are the delayed result of the users’ processing of outputs, and — ‘impacts’ are the long-term socio-economic and political changes the public intervention brings about. 
TTK-toimien tuloksia kuvataan tässä kertomuksessa seuraavin termein: — ”tuotokset” ovat suoraan julkisen tukitoimenpiteen tuloksena saatavia tietoja, hyödykkeitä ja palveluita (esimerkiksi julkaisut, konferenssiesitelmät, patentit, lisenssit, prototyypit, standardit sekä koulutetut tutkijat), — ”tulokset” syntyvät viiveellä käyttäjien hyödyntäessä tuotoksia, — ”vaikutukset” ovat pitkän aikavälin sosiaalis-taloudellisia ja poliittisia muutoksia, jotka syntyvät julkisen tukitoimenpiteen seurauksena.
Box 1 Example of the ‘Global System for Mobile communications’ (GSM) In this example, the ‘outputs’ of Community funding were the immediate project results, such as the development of the GSM standard. The ‘outcome’ was its acceptance as the digital cellular telephony standard within Europe and beyond, which contributed greatly towards the development of the telecommunication industry. Finally, ‘impacts’ were the economic, social and political consequences of the international use of this technology. 
Laatikko 1 Esimerkki – maailmanlaajuinen matkaviestinjärjestelmä (Global System for Mobile communications, GSM) Tässä yhteydessä yhteisön rahoituksen ”tuotokset” muodostuivat välittömistä hanketuloksista, kuten GSM-standardin kehittämisestä. ”Tulos” oli digitaalisen matkapuhelinstandardin hyväksyminen Euroopassa ja sen ulkopuolella, mikä vaikutti suuresti televiestintäteollisuu-den kehittymiseen. ”Vaikutuksia” olivat puolestaan kyseisen teknologian kansainvälisen käytön taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset seuraukset.
This includes contributing towards job creation within the telecommunications and related industries, and the growth of the importance of this industrial sector for the European economy. 
Tähän lukeutuvat uusien työpaikkojen luominen televiestintä-ja siihen liittyvillä aloilla sekä kyseisen teollisuudenalan merkityksen kasvu Euroopan talouden kannalta.
GSM has also ultimately provided a new way for people to communicate with each other. 
GSM-järjestelmä on myös luonut uuden viestintätavan ihmisten välille.
Assessing those results, however, poses a number of methodological difficulties (see Annex I). 
Tulosten arviointiin liittyy kuitenkin useita metodologisia vaikeuksia (ks. liite I).
Socio-economic changes are complex and, more specifically, the relationship between a research activity, and the outcomes and impacts that are observed is often difficult to trace. 
Sosiaalis-taloudelliset muutokset ovat monimutkaisia ja varsinkin tutkimustoiminnan ja havaittavissa olevien tulosten ja vaikutusten välistä yhteyttä on usein vaikea havaita.
While representing a considerable challenge, these methodological difficulties do however not necessarily preclude effective evaluation. 
Metodologiset ongelmat muodostavat huomattavan haasteen, mutta eivät kuitenkaan välttämättä ole esteenä vaikuttavalle arvioinnille.
The Commission has had a system to monitor and evaluate the FPs in place since the 1980s (4). 
Komissiolla on ollut 1980-luvulta lähtien käytössään puiteohjelmien seuranta-ja arviointijärjestelmä (4).
Starting with FP4 in the mid-1990s, the monitoring and evaluation system consisted of a number of partly linked activities, including: — annual monitoring (mainly of programme implementation), and — five-year assessments (5YAs) of FP activities (and, as from FP6, additional assessments of specific issues). 
Neljännestä puiteohjelmasta alkaen – 1990-luvun puolivälissä – seuranta-ja arviointijärjestelmään liittyi useita osittain toisiinsa niveltyviä toimintoja, kuten — vuotuinen seuranta (joka kohdistui lähinnä ohjelman toteuttamiseen), — puiteohjelmatoimintojen viisivuotisarvioinnit (ja kuudennesta puiteohjelmasta alkaen erityisaiheiden lisäarvioinnit).
Both activities had to be carried out with the assistance of external experts (see Figure 2 and Annex II). 
Molemmat toiminnot oli toteutettava ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla (ks. kaavio 2 ja liite II).
(4) European Commission, Communication to the Council concerning a Community Plan of Action relating to the Evaluation of Community R&D Activities for the Years 1987 to 1991, COM(86) 660 final, 20 November 1986, in response to the Council Resolution of 28 June 1983. 
(4) Euroopan komission tiedonanto neuvostolle (Community Plan of Action relating to the Evaluation of Community R&D activities for the years 1987 to 1991), KOM(86) 660 lopullinen, 20. marraskuuta 1986; asiakirja on vastaus neuvoston 28. kesäkuuta 1983 antamaan päätöslauselmaan.
C 26/6 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 2 FP4 to FP7 — key requirements for monitoring and evaluation FP4 (1995-1998) two evaluation exercises (mid-term and final), in each case for its 20 sub-programmes plus the FP; final evaluation overlaps with mid-term of FP5 1. 
C 26/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.1.2008 Kaavio 2 Seurannan ja arvioinnin keskeiset vaatimukset neljännestä puiteohjelmasta seitsemänteen Neljäs puiteohjelma (1995–1998) kaksi arviointia (väli-ja loppuar-viointi) kunkin 20 alaohjelman sekä puiteohjelman kohdalla; loppuarviointi on päällekkäinen viidennen puiteohjelman väliarvioinnin kanssa 1.
Ex-ante: no 2. 
Ennakkoarviointi: ei 2.
Mid-term: — 5YA: mid-way through FP, prior to subsequent FP (1997) 3. 
Väliarviointi: — viisivuotisarviointi: puiteohjelman puolivälissä, ennen seuraavaa puiteohjelmaa (1997) 3.
Final: — on completion on FP (1999) FP5 (1999-2002) two simultaneous evaluation exercises (mid-term), in each case for its 7 Specific Programmes plus the FP 1. 
Loppuarviointi: — puiteohjelman päättyessä (1999) Viides puiteohjelma (1999–2002) kaksi samanaikaista arviointia (väliarviointi) kunkin seitsemän erityisohjelman sekä puiteohjelman kohdalla 1.
Mid-term: — 5YA: prior to presenting proposal for subsequent FP (2000) — progress review mid-way trough FP (2001) 3. 
Väliarviointi: — viisivuotisarviointi: ennen seuraavaa puiteohjelmaa koskevaa ehdotusta (2000) — edistymisen arviointi puiteohjelman puolivälissä (2001) 3.
Final: no FP6 (2003-2006) one evaluation exercise for the FP and its 3 Specific Programmes (mid-term), but not specifically for all 20 sub-programmes, complemented by specific evaluation and regular progress (i.e. monitoring) reports 1. 
Loppuarviointi: ei Kuudes puiteohjelma (2003–2006) yksi arviointi puiteohjelman ja siihen sisältyvien kolmen erityisohjelman kohdalla (väliarviointi), mutta ei erikseen 20 alaohjelman kohdalla; arvioinnin lisäksi erityisarviointi ja säännölliset edistymistä koskevat (seuranta)kertomukset 1.
Mid-term: — evaluation of effectiveness of instruments (2004) — 5YA, prior to presenting proposal for subsequent FP (2004) — regular progress (i.e. monitoring) reports 3. 
Väliarviointi: — välineiden vaikuttavuuden arviointi (2004) — viisivuotisarviointi ennen seuraavaa puiteohjelmaa koskevaa ehdotusta (2004) — säännölliset edistymistä koskevat (seuranta)kertomukset 3.
Final: no (modified by to FP7 Decision) FP7 (2007-2013) at least five evaluation exercises (ex-ante, mid-term and final) including specific progress report before interim evaluation 1. 
Loppuarviointi: ei (muutettu seitsemättä puiteohjelmaa koskevassa päätöksessä) Seitsemäs puiteohjelma (2007–2013) vähintään viisi arviointia (ennakko-, väli-ja loppuarvioin-nit) sekä edistymistä koskevat erityisarvioinnit ennen väliarviointia 1.
Ex-ante: incorporated in ‘Impact Assessment of the Commission’s proposal for FP7’ (2005) 2. 
Ennakkoarviointi: sisältyy vaikutusten arviointiin, joka liittyy seitsemättä puiteohjelmaa koskevaan komission ehdotukseen (2005) 2.
Mid-term: — ex-post, two years after the end of previous FP (2008) — progress report before interim evaluation (before 2010) — interim evaluation (2010) 3. 
Väliarviointi: — jälkikäteen, kahden vuoden kuluttua edellisestä puiteohjelmasta (2008) — edistymistä koskeva kertomus ennen väliarviointia (ennen vuotta 2010) — väliarviointi (2010) 3.
Final: two years after completion of FP (2015), supported by specific studies, the interim evaluation and other evaluation activities carried out throughout the FP period Source: see Annex II. 
Loppuarviointi: kahden vuoden kuluttua puiteohjelman päättymisestä (2015), lisäksi erityistutkimuksia, väliarviointi sekä muita arviointeja koko puiteohjelman ajan Lähde: ks. liite II.
13. the ‘Davignon’, ‘Majó’ and ‘Ormala’ reports (1997, 2000 and 2004 respectively). 
Tähän mennessä on suoritettu kolme viisivuotisarvioin-13. tia (1), joiden perusteella laadittiin vuonna 1997 ”Davignonin”, vuonna 2000 ”Majón” ja vuonna 2004 ”Ormalan” kertomus.
In addition, DG Information Society carried out targeted assessments for its specific programme. 
Lisäksi tietoyhteiskunnan pääosasto suoritti erityisohjelmaansa kohdennettuja arviointeja.
It should be noted that 5YAs were discontinued under FP7 legislation, thereby removing the constraint that major evaluation exercises had to concentrate on the preceding five years and, as a result, had to cover parts of two successive programming periods. 
On syytä panna merkille, että viisivuotisarvioinnit lakkautettiin seitsemänteen puiteohjelmaan sovellettavan lainsäädännön yhteydessä, minkä myötä poistettiin rajoite, joka vaikutti siten, että suurimpien arviointien yhteydessä oli keskityttävä edeltäviin viiteen vuoteen, jolloin niiden oli katettava osia kahdesta peräkkäisestä ohjelmakaudesta.
In 2004, the ‘Marimón’ report (2), a specific evaluation regarding the effectiveness of the new instruments introduced under FP6, was also published. 
Vuonna 2004 julkaistiin myös niin kutsuttu Marimónin kertomus (2), joka oli uusia, kuudennen puiteohjelman yhteydessä käyttöön otettuja välineitä koskeva erityisarviointi.
(1) European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research and Technological Development Programmes, 1992-1996’. Report of the Independent Expert Panel chaired by Viscount Davignon (1997); European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research and Technological Development Programmes, 1995-1999’; Report of the Independent Expert Panel chaired by Joan Majó (July 2000); European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003’; Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004). 
(1) Euroopan komissio, ”Five-year Assessment of the European Union Research and Technological Development Programmes, 1992–1996”, Viscount Davignonin johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti (1997); Euroopan komissio, ”Five-year Assessment of the European Union Research and Technological Development Programmes, 1995–1999”, Joan Majón johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti (heinäkuu 2000); Euroopan komissio, ”Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999–2003”, Erkki Ormalan johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportti (15. joulukuuta 2004).
(2) European Commission, ‘Evaluation of the Effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI’, 21 June 2004, Report of a High-level Expert Panel chaired by Professor Ramon Marimón. 
(2) Euroopan komissio, ”Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI”, 21. kesäkuuta 2004, professori Ramon Marimónin johtaman korkean tason asiantuntijaryhmän raportti.
The Commission’s framework for evaluation activities was reviewed in 2000 and 2002 (3). 
Komission arviointitoimintoihin soveltamat menettely-puitteet tarkistettiin vuosina 2000 ja 2002 (3).
These communications were updated in 2007 taking account of the consequences of the Commission’s administrative reform and the new Financial Regulation (4). 
Tiedonantoja päivitettiin vuonna 2007 siten, että huomioon otettiin komission hallinnollisen uudistuksen ja uuden varainhoitoasetuksen vaikutukset (4).
In these documents, the role and function of evaluation is described in the context of the Commission’s overall planning, programming and reporting cycle and a set of 21 evaluation standards and 18 models of ‘good practice’ are specified. 
Kyseisissä asiakirjoissa arvioinnin merkitystä ja toimintaa kuvataan osana komission yleistä suunnittelua, ohjelmatyötä ja raportointisykliä; asiakirjoissa määritetään 21 arviointistandar-dia ja 18 ”hyviä käytäntöjä” koskevaa mallia.
Furthermore, these documents discuss the use of evaluation in the preparation and simplification of EU legislation. 
Niissä käsitellään myös arvioinnin hyödyntämistä EU-lainsäädännön valmistelussa ja yksinkertaistamisessa.
To date, three 5YAs have been carried out (1), leading to (3) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, July 2000, SEC(2000) 1051; European Commission, DG Budget, Communication for the Commission from the President and Mrs Schreyer, ‘Evaluation Standards and Good Practice’, C(2002) 5267 23.12.2002. 
(3) Euroopan komissio, budjettipääosasto, Michaele Schreyerin komissiolle antama tiedonanto, ”Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities”, heinäkuu 2000, SEC(2000) 1051; Euroopan komissio, budjettipääosasto, Michaele Schreyerin yhdessä puheenjohtajan kanssa komissiolle antama tiedonanto, ”Evaluation Standards and Good Practice”, K(2002) 5267, 23.12.2002.
(4) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007. 
(4) Euroopan komissio, budjettipääosasto, Dalia Grybauskaitėn yhdessä puheenjohtajan kanssa komissiolle antama tiedonanto, ”Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation”, SEC(2007) 213, 21. helmikuuta 2007.
Effective evaluation and monitoring requires clear objectives and relevant performance indicators at policy, programme and project level against which the results of a public intervention can be assessed. 
Tuloksellinen arviointi ja seuranta edellyttävät politiikan, ohjelman ja hankkeiden tasolla selkeitä tavoitteita ja asianmukaisia tulosindikaattoreita, joihin nähden julkisen tukitoimenpiteen tuloksia voidaan arvioida.
Good practice in other EU budgetary areas and further afield suggests that these should be defined within the framework of an intervention logic. 
Muilla EU:n talousarvioaloilla ja muilla toiminta-aloilla vallitsevat hyvät käytännöt osoittavat, että tavoitteet ja indikaattorit olisi määritettävä toimintalogiikan puitteissa.
Intervention logic can be defined as a set of hypothetical cause and effect linkages that describe how an intervention is expected to attain its global objectives (4). 
Toimintalogiikka voidaan määrittää hypoteettisiksi syy-ja seuraussuhteiksi, joiden avulla kuvataan, miten tukitoimenpiteen oletetaan saavuttavan yleiset tavoitteensa (4).
The Commission’s guidelines for evaluation state that intervention logic provides ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (5). 
Arviointia koskevien komission suuntaviivojen mukaan toimintalogiikka muodostaa käsitteellisen yhteyden tietyn tukitoimenpiteen panosten ja tuotosten välille ja näin ollen käsitteellisen yhteyden myös yhteiskuntaan tukitoimenpiteen tuloksina ja seurauksina kohdistuviin vaikutuksiin (5).
This report uses this definition throughout. 
Tässä kertomuksessa sovelletaan mainittua määritelmää.
(2) The European Parliament’s ‘Industry, Research and Energy’ (ITRE) Committee is (in particular) responsible for industrial policy, research policy (including the dissemination and exploitation of research findings), space policy, the activities of the Joint Research Centre, the Euratom Treaty, and the information society and information technology. 
(2) ITRE (Industry, Research, Transport and Energy) vastaa (erityisesti) teollisuuspolitiikasta, tutkimuspolitiikasta (mukaan lukien tutkimus-havaintojen levittäminen ja hyödyntäminen), avaruuspolitiikasta, yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnoista sekä tietoyhteiskunnasta ja tietotekniikasta.
(3) The CREST (‘Comité de la Recherche Scientifique et Technique’ — Committee for Scientific and Technical Research) was set up by a Council Resolution dated 14 January 1974 and is made of representatives from national authorities who are responsible for the scientific and technological policies of Member States. 
(3) CREST (Comité de la Recherche Scientifique et Technique) perustettiin 14. tammikuuta 1974 annetulla neuvoston päätöslauselmalla, ja se koostuu kansallisten viranomaisten edustajista, jotka vastaavat jäsenvaltioiden tiede-ja teknologiapolitiikoista.
CREST has an advisory role, informing the Commission and the Council, in particular on subjects relating to the coordination of national R&D policies and the monitoring and evaluation of the FPs. 
Komitealla on neuvoa-antava tehtävä; se antaa komissiolle ja neuvostolle tietoja erityisesti kansallisten TTK-politiikkojen koordinointiin sekä puiteohjelmien seurantaan ja arviointiin liittyvissä kysymyksissä.
(4) Logic models showing how inputs in the different activities lead to expected results are the most appropriate way of illustrating intervention logic. 
(4) Loogiset mallit, jotka osoittavat, miten eri toimintoihin liittyvät panokset tuottavat tavoitellut tulokset, soveltuvat parhaiten toimintalogiikan kuvaamiseen.
These models are capable of explaining in a clear manner the assumptions underlying the way in which a programme is designed and how overall objectives are broken down into operational objectives. 
Mallien avulla voidaan selkeästi selittää ohjelmasuunnittelun toteutustavan taustalla vaikuttavat oletukset sekä se, miten yleistavoitteet jaotellaan toiminnallisiksi tavoitteiksi.
(5) European Commission, DG Budget, ‘Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106. 
(5) Euroopan komissio, budjettipääosasto, ”Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services”, heinäkuu 2004, sivut 87 ja 106.
The main objective of the audit was to determine whether the Commission had an adequate approach to assessing the results of the RTD framework programmes. 
Tarkastuksen avulla pyrittiin ensisijaisesti määrittämään, onko komissiolla asianmukainen lähestymistapa TTK-puiteohjelmien tulosten arviointia varten.
C 26/8 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 21. 
C 26/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.1.2008 21.
The Court assessed the extent to which intervention logic was established for the FPs and its constituent programmes, thereby providing a sound basis for evaluation and monitoring. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin puiteohjelmien ja niihin sisältyvien ohjelmien yhteydessä sovelletaan toimintalogiikkaa, joka takaa vakaan perustan arvioinnille ja seurannalle.
Intervention logic for the FPs has not been explicit 22. 
Puiteohjelmiin sovellettava toimintalogiikka ei ole ollut selkeä 22.
Defining intervention logic should be a key element of programme design from the outset. 
Toimintalogiikan määrittämisen pitäisi kuulua alusta alkaen keskeisenä osa-alueena ohjelmasuunnitteluun.
Article 163 of the Treaty, stating the need to strengthen the scientific and technological base and become more competitive, should provide the starting point for such an intervention logic for the FPs (see paragraph 2). 
Perustamissopimuksen 163 artiklan, jossa määritetään tarve lujittaa tieteellistä ja teknologista perustaa ja lisätä alan kilpailukykyä, pitäisi toimia puiteohjelmiin sovellettavan toimintalogiikan lähtökohtana (ks. kohta 2).
This would need to be made more specific with regard to the different scientific areas covered by the FPs and the different instruments used. 
Toimintalogiikkaa olisi tarkennettava erikseen puiteohjelmien kattamien erilaisten tieteenalojen ja toiminnassa käytettyjen eri välineiden kohdalla.
However, an explicit logic model explaining how the FPs and their constituent programmes contribute towards scientific and technological progress and innovation is lacking at all levels. 
Selkeä looginen malli, jonka avulla selitettäisiin, miten puiteohjelmat ja niihin sisältyvät ohjelmat vaikuttavat tieteelliseen ja teknologiseen edistykseen, puuttuu kuitenkin kaikilta tasoilta.
The absence of intervention logic for the FPs was also highlighted by the 2004 5YA panel, which stated that ‘... panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy. 
Puiteohjelmiin sovellettavan toimintalogiikan puuttuminen tuotiin esille myös vuonna 2004 suoritetussa viisivuotisarvi-oinnissa, jonka yhteydessä arviointiryhmä totesi, että tämänkaltaisten ryhmien odotetaan täyttävän lähinnä hanketasolta kerättävän todentavan aineiston ja tutkimuspolitiikan korkeamman tason sosiaalis-taloudellisten tavoitteiden välinen aukko.
However, at the moment the link is difficult to make due to the way the FP is planned. 
Tehtävä on kuitenkin ryhmän mukaan puiteohjelmien suunnittelutavan takia tällä hetkellä vaikea.
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ (1). 
Ryhmä toteaa, että ei ole selkeää logiikkaa, joka yhdistäisi korkeimmat tavoitteet tiettyihin tutkimusta ja tietämystä koskeviin tavoitteisiin (1).