natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The strategy offers support for harm-reduction projects, data collection and the development of information and education measures in cooperation with Member States. 
Strategian avulla tuetaan alkoholinkytn haittojen vhentmist koskevia hankkeita, tietojenkeruuta ja tiedotus-ja koulutustoimien kehittmist yhteistyss jsenvaltioiden kanssa.
Where industry is concerned, the EC alcohol strategy relies on voluntary codes and self-regulation rather than legal restrictions. 
Teollisuuden osalta EY:n alkoholistrategia perustuu vapaaehtoisiin kytnnesntihin ja itsestelyyn eik niinkn lakisteisiin rajoituksiin.
In June 2007 the EC set up a European Alcohol and Health Forum with representatives from the business sector (alcohol producers, the advertising industry, the media, retailers and caterers) and public health and civil society organisations. 
Keskuussa 2007 komissio perusti alkoholia ja terveytt ksittelevn eurooppalaisen foorumin liike-elmn edustajien (alkoholin tuottajat, mainosala, tiedotusvlineet, vhittismyyjt ja ateriapal-velujen tarjoajat) ja kansanterveysalan ja kansalaisyhteiskunnan jrjestjen kanssa.
Forum members are invited to commit to stepping up actions to reduce alcohol-related harm, for example by promoting responsible commercial communications. 
Foorumin jseni kehotetaan tehostamaan alkoholin haittojen vhentmiseen thtvi toimia, esimerkiksi edistmll vastuullista kaupallista viestint.
The PHP projects addressing alcohol were characterised by a great deal of overlap in the partners involved and the information produced. 
Kansanterveysalan toimintaohjelman alkoholihankkeet olivat mit suurimmassa mrin pllekkisi toimintaan osallistuvien kumppaneiden ja tuotetun tiedon osalta.
Three of the five projects in the sample collected data and produced reports on the alcohol policy situation in each EU Member State. 
Kolmessa viidest otokseen sisltyneest hankkeesta kerttiin tietoa ja tuotettiin tilannekatsauksia kunkin EU:n jsenvaltion harjoittamasta alkoholipolitiikasta.
Meanwhile, a major comprehensive report on ‘Alcohol in Europe’ was produced for the Commission, as well as a report entitled ‘Alcohol policies in EU Member States and Norway’, which was produced using funding from the former Community Action Programme on Health Promotion. 
Komissio laati tll vlin merkittvn, kattavan kertomuksen ÓAlkoholi EuroopassaÓ sek kertomuksen ÓAlcohol policies in EU Member States and NorwayÓ, jonka laadinta rahoitettiin aikaisemmin toteutetusta terveyden edistmist koskevasta yhteisn toimintaohjelmasta.
This overlap can be explained by the absence of an EU alcohol strategy to orientate priorities in the years before 2006 and the lack of a mapping exercise of previous activities in this field. 
Tm pllekkisyys selittyy sill, ett EU:lla ei ollut ennen vuotta 2006 ensisijaisia tavoitteita suuntaavaa alkoholistrategiaa eik tll alla aiemmin toteutettuja toimintoja ollut kartoitettu.
46 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
46 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
ANNEX II TOBACCO 7. 
LIITE II TUPAKKA 7.
According to WHO, tobacco use is a leading cause of preventable premature death in the world today. 
Maailman terveysjrjestn (WHO) mukaan tupakointi on nykyn johtava ennaltaehkistvn, ennenaikaisen kuoleman syy maailmassa.
The most (cost-)effective health promotion measure in connection with tobacco is legislation (higher purchase tax, restrictions on smoking in the workplace, advertising bans), which should be combined with consumer education through health warnings and campaigns. 
Terveyden edistmiseen thtvist toimista (kustannus)vaikuttavimpia ovat lainsdnttoimet (korkeampi myyntivero, typaikkatupakointia koskevat rajoitukset, mainoskiellot), jotka olisi yhdistettv kulutta-javalistukseen terveysvaroitusten ja -kampanjojen kautta.
Community support for anti-tobacco organisations began as early as 1987 with the Europe Against Cancer programme. 
Yhteisn tukea tupakanvastaisille jrjestille alettiin antaa jo niin varhain kuin vuonna 1987 Eurooppa syp vastaan -ohjelman yhteydess.
The EU has also adopted legislative measures on tobacco control. 
EU on mys hyvksynyt tupakoinnin torjuntaa koskevia lainsdnnllisi toimia.
They are based on the EU’s competence in the internal market as laid down in Article 95 of the EC Treaty. 
Ne perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa sdettyyn EU:n toimivaltaan sismarkkinoilla.
In particular, two major directives were adopted in 2001 and 2003 on tobacco products and advertising respectively. 
Alalla on sdetty kaksi merkittv direktiivi: tupakkatuotteista vuonna 2001 ja tupakan mainostamisesta vuonna 2003.
More recently, the Green Paper ‘Towards a Europe free from tobacco smoke: policy options at EU level’ was published at the beginning of 2007. 
Viimeaikaisimpia toimia on vuoden 2007 alussa julkaistu Vihre kirja Đ Tavoitteena savuton Eurooppa: EU:n toimintavaihtoehdot.
This legislative action has been accompanied by Community support for Europe-wide prevention and cessation actions, in which the PHP projects are a minor budgetary player. More important programmes are public anti-smoking campaigns financed by the Community Tobacco Fund, which derives its resources from a levy on subsidies awarded to the EU’s tobacco producers. 
Tmn lainsdnttoimen lisksi yhteis antoi tukea Euroopan laajuisille tupakoinnin torjuntaan ja lopettamiseen liittyviin toimiin, joissa kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydess toteutettavien hankkeiden bud-jettiosuus on vhinen. Trkempi ohjelmia ovat yhteisn tupakka-alan rahaston rahoittamat julkiset tupakoinnin vastaiset kampanjat; rahasto saa varansa EU:n tupakantuottajille mynnetyist tuista kannetuista maksuista.
To date the Tobacco Fund has financed two large awareness-raising campaigns. 
Thn menness tupakka-alan rahasto on rahoittanut kaksi laajaa valistuskampanjaa.
The latest campaign, ‘HELP — For a life without tobacco’, was launched in 2005 with a budget of 72 million euro over four years. 
Viimeksi toteutettu kampanja, ÓHELP Đ elm ilman tupakkaaÓ, kynnistettiin vuonna 2005 ja sen nelivuotinen talousarvio oli 72 miljoonaa euroa.
It was devised for the Commission by a consortium of health experts and PR professionals, and includes a roadshow and TV spots broadcast in all EU Member States. 
Terveysalan asiantuntijoista ja tiedotusalan ja suhde-toiminnan ammattilaisista koostuva yhteenliittym suunnitteli komission puolesta kampanjan, joka sislsi mys paikkakunnalta toiselle kiertvn tiedotuksen ja TV-mainonnan kaikissa jsenvaltioissa.
The tobacco projects financed from the PHP consisted mainly of two large networks which had already been receiving funding since 1996 under the predecessor action programmes. 
Kansanterveysalan toimintaohjelmasta rahoitetuissa tupakka-alan hankkeissa oli pasiallisesti kyse kahdesta laajasta verkostosta, jotka ovat saaneet rahoitusta jo vuodesta 1996 alkaen aikaisemmista toimintaohjelmista.
One dealt with smoking prevention in general, but with a strong focus on tobacco-control advocacy and lobbying, and the other focused on young people. 
Yhdess aiheena oli tupakoinnin torjunta yleisesti ottaen, vaikka painopiste oli eritoten tupakoinnin torjunnan puoles-tapuhumisessa ja lobbauksessa, ja toinen hanke kohdistettiin nuori-soon.
As these networks were not officially eligible for financing, they were turned into ‘framework projects’ coordinating several sub-projects. 
Koska nm verkostot eivt olleet virallisesti rahoituskelpoisia, ne muunnettiin ÓpuitehankkeiksiÓ, joiden yhteydess koordinoitiin useita osahankkeita.
In 2005 this structure was abandoned, and some sub-projects continued as stand-alones. 
Vuonna 2005 jrjestelmst luovuttiin ja joidenkin osahankkeiden toteuttamista jatkettiin omina hankkeinaan.
One example is recent legislation in several Member States banning smoking in public places. 
Esimerkkin mainittakoon useissa jsenvaltioissa viime aikoina hyvksytyt snnkset, jotka kieltvt tupakoinnin julkisilla paikoilla.
ANNEX II NUTRITION AND PHYSICAL ACTIVITY 12. Rising public concern about the increasing obesity rate, especially among children, has been reflected in several Commission actions in recent years. 
RAVITSEMUS JA LIIKUNTA Useissa komission toimissa on viime vuosina ollut taustalla kasvava julkinen huoli lisntyvst liikalihavuudesta ja erityisesti lasten liikalihavuudesta.
In 2006 the Commission published the White Paper ‘A strategy for Europe on nutrition, overweight and obesity-related health issues’. 
Vuonna 2006 komissio julkaisi valkoisen kirjan ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyvi terveyskysymyksi koskevasta eurooppalaisesta strategiasta.
A key tool for implementing this strategy is the EU Platform on Diet, Physical Activity and Health, which was established in 2005 as a forum for stakeholders from civil society and industry who are willing to commit themselves to taking steps that can reduce obesity. 
Keskeinen vline kyseisen strategian tytntnpanossa on ruokavaliota, liikuntaa ja terveytt ksittelev Euroopan toimintafoorumi, joka perustettiin vuonna 2005 foorumiksi sellaisille kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden sidosryhmille, jotka haluavat sitoutua toimimaan liikaliha-vuuden vhentmiseksi.
Member State authorities are linked in the European Network on Nutrition and Physical Activity. 
Jsenvaltioiden viranomaiset ovat mukana ravitsemusta ja liikuntaa koskevassa eurooppalaisessa verkostossa (European Network on Nutrition and Physical Activity).
To further the exchange of policy ideas and practices between Member States, in 2007 the Commission also set up a high-level group focused on nutrition and physical activity-related health issues. 
Edistkseen jsenvaltioiden vlist toiminta-ideoiden ja kytntjen vaihtoa komissio perusti vuonna 2007 mys korkean tason ryhmn, jonka toiminta keskittyi ravitsemukseen ja liikuntaan liittyviin terveystekijihin.
13. Apart from these platforms, the strategy emphasises EU activities in related policy areas such as consumer policy (labelling), agriculture (distribution of fruit in schools) and urban transport (stimulating physical activity). 
Niden toimintafoorumien lisksi strategiassa korostetaan EU-toimia, jotka liittyvt seuraaviin toiminnanaloihin: kuluttajapolitiikka (tuote-merkint), maatalous (hedelmien jakelu kouluille) ja (liikuntaa edis-tv) kaupunkiliikenne.
14. There are not many PHP projects in the area of nutrition and physical activity, and they have very diverse objectives and activities, which gives a fragmented picture. 
Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydess toteutetaan vain vhn ravitsemukseen ja liikuntaan liittyvi hankkeita, joilla on lisksi hyvin erilaiset tavoitteet ja toimet, mik tekee vaikutelmasta pirstaleisen.
For example, one project was funded with the purpose of finding partners for a follow-up project, a proposal for which was never submitted. 
Esimerkiksi yhden rahoitetun hankkeen tarkoituksena oli lyt kumppaneita seurantahankkeeseen, jota koskevaa ehdotusta ei ikin tehty.
Another project, a study on the impact of food marketing to children, was found by the auditors to partly duplicate a similar WHO study. 
Tarkastajat havaitsivat, ett ers toinen hanke, jossa oli tarkoitus tutkia ruoan markkinoinnin vaikutuksia lapsiin, oli osittain pllekkinen vastaavan WHO:n selvityksen kanssa.
A third project financed activities which were implemented individually by the project partners, in a number of schools, around the themes of nutrition and physical activity. 
Kolmannessa hankkeessa rahoitettiin ravitsemukseen ja liikuntaan liittyvi toimia, jotka hankekumppanit toteuttivat yksitellen useissa kouluissa.
These local activities were devised by the children themselves to increase their commitment and could be anything from organising a sports festival in the park to decorating the school walls with pictures of fruit. 
Lapset olivat itse suunnitelleet nm paikalliset toimet listkseen omaa sitoutumistaan, ja niiden aiheet vaihtelivat urheilutapahtu-mien jrjestmisest puistossa koulun seinien koristeluun hedelmien kuvilla.
1 It is mentioned only once: ‘The Commission will continue to support the monitoring function through its projects under the Public Health Programme, which support networking actions and sharing of information in the area of good practice in nutrition and physical activity, and obesity prevention.’ (White Paper, p. 
1 Tm mainitaan ainoastaan yhden kerran: ÓKomissio tukee seurantatoimia mys kansanterveysohjelmaansa kuuluvissa hankkeissa, joilla tuetaan ravitsemusta ja liikuntaa sek lihavuuden torjuntaa koskeviin hyviin toimintatapoihin liittyv verkottumista ja tietojenvaihtoa.Ó (Valkoinen kirja, s.
48 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? ANNEX II SEXUAL AND REPRODUCTIVE HEALTH 15. 
Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt? LIITE II SEKSUAALI-JA LISNTYMISTERVEYS 15.
The sexual and reproductive health policy area has become broader. 
Seksuaali-ja lisntymisterveyteen liittyv toimintapolitiikan ala on kasvanut.
However, HIV/AIDS is still the focus of most projects in this area2. 
Tmn alueen hankkeiden painopiste on kuitenkin yh lhinn HI-virus/aids2.
In 2005 the Commission adopted its Communication on combating HIV/ AIDS within the EU and in the neighbouring countries, 2006–09. 
Vuonna 2005 komissio hyvksyi tiedonannon HIV:n/aidsin torjunnasta Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa 2006Đ2009.
This provided an action plan, an essential document which identified existing needs and necessary actions. 
Tt asiakirjaa kytettiin trken toimintasuunnitelmana, jonka avulla kartoitettiin olemassa olevat tarpeet ja tarvittavat toimet.
The Commission has also launched several initiatives to consult relevant stakeholders in the field. 
Komissio on mys kynnistnyt useita aloitteita konsultoidakseen alan relevantteja sidosryhmi.
The Think Tank on HIV/AIDS is a forum in which the Commission, the Member States and candidate and EEA countries can exchange information. 
HIV/aids-pohdintaryhm on foorumi, jossa komissio, jsenvaltiot, ehdokasvaltiot ja ETA-maat voivat vaihtaa tietoja.
The HIV/AIDS Civil Society Forum (CSF) is an informal advisory body that was established in 2005 to facilitate the participation of NGOs and networks. 
HIV/aids-kansalaisyhteiskunnan foorumi on vuonna 2005 perustettu epvirallinen neuvoa-antava elin, jonka tarkoituksena on avustaa kansalaisjrjestj ja verkostoja toimintaan osallistumisessa.
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) was set up in 2005 as a Community agency for monitoring communicable diseases. 
Euroopan tautienehkisy-ja -valvontakeskus (ECDC) perustettiin vuonna 2005 tartuntatautien valvonnasta vastaavaksi yhteisn virastoksi.
Its action extends to HIV, and it runs a programme on HIV, sexually transmitted infections (STIs) and blood-borne viruses. 
Sen toiminta kattaa mys HI-viruksen, ja se vastaa ohjelmasta, joka koskee HI-virusta, sukupuoliteitse tarttuvia infektioita ja veren vlityksell tarttuvia viruksia.
PHP projects in the area of sexual and reproductive health were the largest group in the audit sample. 
Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydess toteutettavat, seksuaali-ja lisntymisterveyteen liittyvt hankkeet olivat tarkastusotoksessa suurin edustettuna ollut ryhm.
Most of these projects were networks with the shared objective of strengthening the capacity of the participating NGOs. 
Useimmat nist hankkeista koskivat verkostoja, joiden yhteisen tavoitteena on vahvistaa toimintaan osallistuvien kansalaisjrjestjen toimintavalmiuksia.
They found their niche by focusing on different direct and indirect addressees: NGOs in central European countries, or NGOs working with migrants, migrant sex workers, local sex workers, injection-drug users or people living with HIV/AIDS. 
Sopivat hankekoh-teet lytyivt suuntaamalla toiminta erilaisiin suoriin ja epsuoriin kohteisiin: kansalaisjrjestt Keski-Euroopan maissa, kansalaisjrjes-tt, jotka tyskentelevt siirtolaisten, maasta toiseen liikkuvien seksitylisten, paikallisten seksitylisten, suonensisisten huumeiden kyttjien tai HI-viruksen/aidsin kanssa elvien ihmisten kanssa.
Some of the networks collected data and monitored prevalence or other aspects of HIV/AIDS among their target groups. 
Jotkut verkostoista kervt tietoja ja valvovat HI-viruksen/aidsin esiin-tyvyytt tai muita niihin liittyvi tekijit kohderyhmissn.
In future, these activities could be taken over by the ECDC. 
Tulevaisuudessa nm tehtvt voisi ottaa hoitaakseen ECDC.
2 Since its emergence in the 1980s, HIV/AIDS has caused more than 25 million deaths worldwide. 
2 HI-virusta/aidsia alkoi esiinty 1980-luvulla, mink jlkeen siihen on maailmassa kuollut yli 25 miljoonaa ihmist.
In the 1990s its spread was temporarily halted in Europe. 
Euroopassa sen leviminen pyshtyi vliaikaisesti 1990-luvulla.
The situation changed in the new century, when WHO reported that HIV was spreading rapidly in eastern Europe and was on the rise again in western Europe. 
2000-luvulla tilanne muuttui, kun WHO raportoi, ett HI-virus levi nopeasti It-Euroopassa ja tartuntojen mr on kasvussa mys Lnsi-Euroopassa.
49 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
49 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
ANNEX II MENTAL HEALTH 20. 
LIITE II MIELENTERVEYS 20.
Mental health has been increasingly recognised as a public health issue in recent years. 
Mielenterveys on viime vuosina tunnustettu yh lisntyvss mrin kansanterveyden alaan kuuluvaksi aiheeksi.
Unlike the current EC Treaty, the Treaty of Lisbon explicitly mentions mental health as an area for EU action3. 
Toisin kuin nykyisess EY:n perustamissopimuksessa Lissabonin sopimuksessa mainitaan, ett terveysasiat kuuluvat nimenomaan Euroopan unionin toiminta-alaan3.
However, successive past public health programmes have already co-funded projects in the fields of mental health promotion and prevention of mental disorders. 
Monissa aikaisemmissa, perkkisiss kansanterveysohjelmissa on jo osarahoitettu hankkeita, joilla on edistetty mielenterveytt ja ehkisty mielenterveysongelmia.
In September 2005, following the WHO European Ministerial Conference on Mental Health, the Commission published a Green Paper on mental health (‘Promoting the mental health of the population: Towards a strategy on mental health for the EU’) which launched a consultation on possible actions to be included in a planned mental health strategy. 
WHO:n jrjestmn mielenterveytt koskevan ministerikokouksen jlkeen komissio julkaisi syyskuussa 2005 vihren kirjan mielenterveydest (ÓVestn mielenterveyden edistminen. Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategiaÓ), mink johdosta kynnistettiin kuulemisprosessi mahdollisista suunnitteilla olevaan mielenterveysstrategiaan sisllytettvist toimista.
However, the Member States were unable to agree on the strategy and it had to be abandoned. 
Jsenvaltiot eivt kuitenkaan psseet yhteisymmrrykseen strategiasta ja nin ollen se oli hylttv.
After several attempts to take the issue further, in June 2008 the Commission organised a high-level conference which agreed on a European Pact on Mental Health and Well-being. 
Monien jatkoyritysten jlkeen komissio jrjesti keskuussa 2008 korkean tason kokouksen, jossa tehtiin Ómielenterveytt ja hyvinvointia koskeva eurooppalainen sopimusÓ.
In the absence of a mental health strategy to orientate EU action, and given the broad nature of the mental health priorities set in the AWPs and the lack of an overview of existing activities, three of the four sampled projects in the mental health area overlapped significantly. 
Pllekkisyys oli merkittv kolmessa neljst otokseen poimitusta mielenterveysalan hankkeesta, koska EU:lla ei ole toimintaansa suuntaavaa mielenterveysstrategiaa, vuotuisissa tyohjelmissa mainitut mielenterveysalan tavoitteet ovat niin laajoja eik olemassa olevista toiminnoista ole kokonaisksityst.
Two projects funded under consecutive calls for proposals conducted identical activities, with a focus on policy development and data collection. 
Kahdessa perkkisten ehdotuspyyntjen perusteella rahoitetussa hankkeessa toteutettiin samanlaisia toimia, joissa keskityttiin politiikan kehittmiseen ja tie-tojenkeruuseen.
Several databases of mental health programmes have been created in parallel (e.g. the EU Agency for Health and Safety at Work in Bilbao has a database on stress), but they are not well interlinked. 23. 
Mielenterveysohjelmissa on kehitetty rinnakkain useita tietokantoja (esim. Bilbaossa toimivalla Euroopan tyterveys-ja tyturvallisuusvirastolla on stressi ksittelev tietokanta), mutta niiden vliset yhteydet eivt ole hyvt. 23.
Another project, funded to support the Commission in the development of the mental health strategy, never materialised. 
Toteuttamatta ji mys hanke, jonka piti tukea komissiota mielenterveys-strategian kehittmisess.
The project was then reorientated and given the task of coordinating the other mental health projects and helping to disseminate their outputs — in this role it overlaps with another, RTD-funded project. 
Hanke kohdistettiin sittemmin muualle, ja sen tehtvn oli koordinoida muita mielenterveyshankkeita ja auttaa levittmn niiden tuotoksia; tehtv oli pllekkinen toisen tutkimukseen ja teknologian kehittmiseen liittyvn hankkeen kanssa.
3 Article 152 of the EC Treaty: ‘Community action, which shall complement national policies, shall be directed towards improving public health, preventing human illness and diseases, and obviating sources of danger to human health’. 
3 EY:n perustamissopimuksen 152 artikla: ÓKansallista politiikkaa tydentv yhteisn toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkisemiseen ja sek ihmisten terveytt vaarantavien tekijiden torjuntaanÓ.
Article 168 of the Lisbon Treaty: ‘Union action, which shall complement national policies, shall be directed towards improving public health, preventing physical and mental illness and diseases, and obviating sources of danger to physical and mental health’. 
Lissabonin sopimuksen 168 artikla: ÓKansallista politiikkaa tydentv unionin toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkisemiseen ja sek ihmisten terveytt vaarantavien tekijiden torjuntaanÓ.
50 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
50 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
ANNEX III PHP (‘HEALTH DETERMINANTS’ STRAND) — APPLICATION OF THE SMART CRITERIA TO THE PROJECT OBJECTIVES STATED IN THE GRANT AGREEMENTS OF THE 36 AUDITED PROJECTS 51 SMART criteria4 Analysis of project objectives Specific (Do they specify the target group and the factors that need to change?) 
LIITE III KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA, ÓTERVEYDEN TAUSTATEKIJTÓ -LOHKO Đ SMART-KRITEEREIDEN SOVELTAMINEN HANKETAVOITTEISIIN, JOTKA VAHVISTETTIIN 36 TARKASTETUN HANKKEEN AVUSTUSSOPIMUKSISSA 51 SMART-kriteeri1 Hanketavoitteiden analysointi Erityinen (Onko hanketavoitteissa mritelty kohderyhm ja muutosta vaativat tekijt?)
Few grant agreements clearly specified the target group in terms of direct and indirect addressees and the changes which the project intended to bring. 
Vain harvoissa avustussopimuksissa oli mritelty selvsti kohderyhm suorien ja vlillisten kohteiden osalta ja muutokset, jotka hankkeella oli tarkoitus saada aikaan.