natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the three Member States visited, they do not go beyond cross-compliance requirements regarding fertilisers and do not include limits on phosphorus application, except in Finland, where the limit is however rather liberal. % of supported area located in nitrate vulnerable zones Agri-environmental schemes relevant for water protection LV PL Organic farming 5.2 1.6 Integrated/sustainable farming 28.8 11.6 Protection of soils and water 10.9 7.5 Buffer grass zones 0.0 2.4 Note: Finland is not included in the table as the whole country is defined as a nitrate vulnerable zone. 
Kolmessa jäsenvaltiossa, joihin tehtiin tarkastuskäynti, nämä vaatimukset eivät ole lannoitteiden osalta täydentäviä ehtoja tiukemmat eikä niillä rajoiteta fosforin käyttöä (paitsi Suomessa, jossa rajoitus on kuitenkin varsin löyhä). Nitraattiherkällä alueella sijaitsevan tuetun alueen osuus (%) Vesiensuojelun kannalta relevantit maatalouden ympäristötukijärjestelmät LV PL Luonnonmukainen viljely 5,2 1,6 Integroitu/kestäväpohjainen maatalous 28,8 11,6 Maaperän ja vesien suojelu 10,9 7,5 Nurmikasvillisuuden peittämät suojakaistat 0,0 2,4 Huom.: Taulukossa ei mainita Suomea, koska koko maa on määritelty nitraattiherkäksi alueeksi.
97 Moreover, some agri-environmental scheme requirements were not demanding enough, being sometimes only slightly stricter than the baseline requirements, i.e. cross-compliance requirements and the minimum requirements for fertilisers and pesticides66. 
97 Osa maatalouden ympäristötukijärjestelmien vaatimuksista ei myöskään ollut riittävän vaativia, vaan ne olivat toisinaan vain hivenen tiukempia kuin perusvaatimukset eli täydentävät ehdot ja lannoitteisiin ja torjunta-aineisiin liittyvät vähimmäisvaatimukset66.
For instance, in Poland, the agri-environmental scheme for establishing a strip of non-cultivated land containing grasses and native shrubs along watercourses requires a strip width of 5 m, while the required minimum width is much greater in other Member States, e.g. 15 m. 
Esimerkiksi Puolassa maatalouden ympäristötukijärjes-telmässä, joka koski nurmea ja paikallista aluskasvillisuutta kasvavan viljelemät-tömän kaistan perustamista vesistöjen varrelle, edellytetään 5 metrin levyistä kaistaa, kun taas muissa jäsenvaltioissa vähimmäisleveys on paljon suurempi (esimerkiksi 15 m).
In Finland, the requirements concerning fertilisation plans and covering soil with vegetation in the winter could have been included in the baseline requirements. 
Suomessa lannoitussuunnitelmaa ja talviaikaista kasvipeitteisyyttä koskevat vaatimukset olisi voitu sisällyttää perusvaatimuksiin.
This has been done in Latvia (see paragraph 79) for both requirements, and in Poland for the latter requirement (see paragraph 86 and footnote 59). 
Näin toimittiin Latviassa kummankin vaatimuksen kohdalla (ks. kohta 79) ja Puolassa talviaikaisen kasvipeitteisyyden kohdalla (ks. kohta 86 ja alaviite 59).
Observations 41 98 The audit also showed that none of the Member States bordering the Baltic Sea has included the ‘payments linked to the water framework directive’ measure in its 2007-2013 and 2014-2020 rural development programmes (except Denmark in 2007-2013). 
Huomautukset 41 98 Tarkastuksessa ilmeni myös, että yksikään Itämeren ympärillä olevista jäsenvaltioista ei ole ottanut toimenpidettä ”vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet” kausien 2007–2013 ja 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmiinsa (paitsi Tanska kaudella 2007–2013).
This was explained by the fact that this measure can only support actions which go beyond the baseline requirements and are compulsory for farmers in areas identified in the river basin management plans. 
Tätä selitettiin sillä, että toimenpiteellä voidaan tukea vain toimia, jotka menevät perusvaatimuksia pidemmälle ja ovat viljelijöille pakollisia vesienhoitosuunnitelmissa yksilöidyillä alueilla.
Such measures were not included in the first basin management plans in most of the Baltic Sea Member States. 
Tällaisia toimia ei sisältynyt ensimmäisiin vesienhoitosuunnitelmiin useimmissa Itämeren ympärillä sijaitsevissa jäsenvaltioissa.
99 On the one hand, the most polluting farms do not sufficiently apply agri-environmental schemes because the schemes offer limited compensation payments and, on the other hand, the Member States do not impose on these farms the penalties required for the purpose of water protection. 
99 Yhtäältä tilat, jotka saastuttavat eniten, eivät sovella maatalouden ympäristötukijärjestelmiä riittävästi, koska korvaukset ovat alhaiset. Toisaalta jäsenvaltiot eivät määrää näille tiloille seuraamuksia vesiensuojelun nimissä.
Special Report No 23/2015 (paragraphs 154 to 161) elaborates on the difficulty of applying the ‘polluter pays’ principle to agriculture in practice. 
Erityiskertomuksessa nro 23/2015 (kohdat 154–161) käsitellään tarkemmin sitä, kuinka hankalaa käytännössä on soveltaa saastuttaja maksaa -periaatetta maatalouteen.
In the 2014‐2020 programming period, tools are available to improve the effectiveness of rural development measures on water protection but these have not yet been fully used 100 Regulation (EU) No 1305/201367 provides for a dedicated water protection priority in rural development programmes and lays down ex ante conditionalities to be fulfilled regarding the implementation of the water framework directive and the environmental legislation applicable to agriculture. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 tarjolla on välineitä, joilla maaseudun kehittämistoimista vesien suojelemiseksi voidaan tehdä tehokkaampia, mutta niitä ei ole vielä täysin hyödynnetty 100 Asetuksessa 1305/201367 säädetään erityisestä vesiensuojelua koskevasta maaseudun kehittämisohjelmien prioriteetista sekä ennakkoehdoista, jotka on täytettävä pantaessa täytäntöön vesipolitiikan puitedirektiiviä ja maatalouteen sovellettavaa ympäristölainsäädäntöä.
101 When assessing the 2014-2020 rural development programmes before approving them, the Commission insisted that Member States target measures appropriately at the areas most in need. 
101 Kun komissio arvioi kauden 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmia ennen niiden hyväksymistä, se vaati, että jäsenvaltioiden on kohdennettava toimenpiteet tarkoituksenmukaisesti niille alueille, joilla tarve on suurin.
It also requested greater consistency between the river basin management plans (drafts ready for approval by the end of 2015) and the rural development programmes, particularly as regards geographical targeting68. 
Lisäksi komissio kehotti suurempaan yhdenmukaisuuteen vesienhoitosuunnitelmien (joiden luonnosten on oltava valmiina hyväksyntää varten vuoden 2015 lopussa) ja maaseudun kehittämisohjelmien välillä etenkin maantieteellisen kohdentamisen osalta68.
In practice, the discussion with the Commission led to some improvements in the rural development programmes’ measures aimed at protecting water quality70. 
Komission kanssa käyty keskustelu johti käytännössä joihinkin vesien laadun suojelua koskeviin parannuksiin maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluvissa toimenpiteissä70.
67 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005. 
67 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta.
68 For instance, in the Latvian rural development programme, the Commission asked for mitigation measures to be imposed for any co-financed investment in drainage of agricultural and forestry land as set out in the river basin management plans. 
68 Komissio esimerkiksi pyysi, että Latvian maaseudun kehittämisohjelmassa määrätään vesienhoitosuunnitelmien mukaisia lieventäviä toimenpiteitä kaikkien maa-ja metsätalousmaan kuivatuksen yhteydessä osarahoitettujen investointien osalta.
69 Farmers entitled to an area-based payment are required to employ a set of ‘greening’ practices beneficial for the environment and climate action on their farms. 
69 Pinta-alaperusteiseen tukeen oikeutettujen viljelijöiden on sovellettava tiloillaan viherryttämiskäytäntöjä, joista on hyötyä ympäristö-ja ilmastotoimille.
Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
70 In the Finnish rural development programme, geographical targeting has been improved by means of various mechanisms. 
70 Suomen maaseudun kehittämisohjelmassa maantieteellistä kohdentamista on parannettu eri mekanismien avulla.
In the Polish rural development programme, the fertilisation plan requirement has been extended to several agri-environmental schemes. 
Puolan maaseudun kehittämisohjelmassa lannoitussuunnitelmaa koskeva vaatimus on laajennettu kattamaan useita maatalouden ympäristötukijärjestelmiä-.
In the Latvian rural development programme, the requirements of the ‘stubble field’ and ‘integrated horticulture’ schemes have been made stricter than in the previous programme. 
Latvian maaseudun kehittämisohjelmassa tiukennettiin sänkipeltoa ja integroitua puutarhaviljelyä koskevia järjestelmiä edelliseen ohjelmaan verrattuna.
Observations 42 102 As a result, however, some 2014-2020 rural development programmes were partially or conditionally approved because at the time of their approval, Member States were still in the process of drafting their 2015 river basin management plans, amending legislation concerning their baseline requirements or establishing greening practices. 
Huomautukset 42 102 Tästä kuitenkin seurasi, että osa kauden 2014–2020 maaseudun kehittämisohjelmista hyväksyttiin vain osittain tai ehdollisesti, koska hyväksymisen aikaan jäsenvaltiot vielä laativat vuoden 2015 vesienhoitosuunnitelmiaan, muuttivat perusvaatimuksia koskevaa lainsäädäntöään tai määrittivät viherryttämiskäytäntöjä.
This will mean delays in the implementation of certain measures. 
Tiettyjen toimenpiteiden täytäntöönpano viivästyy tämän vuoksi huomattavasti.
The added value of the EUSBSR as regards the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea 103 The EU strategy for the Baltic Sea Region was launched in 2009 as a pioneer exercise for putting in place the macro-regional approach71 to regional development and creating, among others, links between environmental and agricultural authorities. 
EU:n Itämeri-strategialla aikaansaatu lisäarvo Itämeren ravinnepäästöjen vähentämisen näkökulmasta 103 EU:n Itämeri-strategia käynnistettiin vuonna 2009 pilottihankkeena, jolla otettiin käyttöön aluekehityksen makroalueellinen lähestymistapa71 ja jolla muun muassa luotiin yhteydet ympäristö-ja maatalousviranomaisten välille.
Therefore, its added value in this field should be to support and speed up the implementation of the Helcom BSAP by means of new governance, bringing together various sector policies and resources, involving a wide range of stakeholders (public, private, civil society) and strengthening international cooperation72. 
Tämän strategian tulisi siis tuottaa lisäarvoa tällä alueella siten, että edistetään ja nopeutetaan Itämeren suojelukomission Itämeren suojelun toimintaohjelman toteutumista luomalla uusi hallinnointitapa, tuomalla yhteen eri alojen toimintapolitiikat ja resurssit ja monenlaiset sidosryhmät (julkiset ja yksityiset sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta) sekä lisäämällä kansainvälistä yhteistyötä72.
104 We examined whether: — the EUSBSR has a noticeable impact in the field of nutrient load reduction; — innovative projects were developed and the resulting best practices were disseminated; — the Commission has acted to ensure that operational programmes and rural development programmes are aligned with the EUSBSR nutrient reduction objective. 
104 Tarkastimme – onko EU:n Itämeri-strategialla näkyvää vaikutusta ravinnekuormituksen vähentämiseen – luotiinko innovatiivisia hankkeita ja levitettiinkö niiden tuloksena laadittuja parhaita käytäntöjä – onko komissio huolehtinut siitä, että toimenpideohjelmissa ja maaseudun kehitysohjelmissa on otettu huomioon ravinteiden vähennystavoite, joka on määritetty EU:n Itämeri-strategiassa.
71 A ‘macro-regional strategy’ is an integrated framework, endorsed by the European Council, to address common challenges faced by a defined geographical area, relating to Member States and third countries located in the same geographical area, which thereby benefit from strengthened cooperation, thus helping to bring about economic, social and territorial cohesion (Source: InfoRegio). 72 SWD(2013) 233 final of 27 June 2013 accompanying the report from Commission concerning the added value of macro-regional strategies. 
71 Makroaluestrategia on Eurooppa-neuvoston hyväksymä yhtenäinen kehys, jolla pyritään vastaamaan tietyn maantieteellisen alueen yhteisiin haasteisiin, ja joka liittyy samalla maantieteellisellä alueella sijaitseviin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin, jotka näin hyötyvät yhteistyön tehostumisesta; strategia auttaa näin vahvistamaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta (Lähde: InfoRegio).-72 Komission valmisteluasiakirja SWD(2013) 233 final, Accompanying the report from Commission concerning the added value of macro-regional strategies, 27. kesäkuuta 2013.
Also COM(2014) 284 final of 20 June 2014 ’Report from the Commission concerning the governance of macro-regional strategies’. 
Myös COM(2014) 284 final, 20. kesäkuuta 2014, komission kertomus makroaluestrategioiden hallintotavasta.
Observations 43 A complex governance network and an added value that is difficult to assess 105 The EUSBSR is built on the three ‘nos’ principle: no new legislation, no new funding and no new institutions. 
Huomautukset 43 Monimutkainen hallintoverkosto ja vaikeasti arvioitava lisäarvo 105 EU:n Itämeri-strategia perustuu kolmen kiellon periaatteeseen: ei uusia säännöksiä, ei uusia määrärahoja eikä uusia instituutioita.
Even if the intention was not to create new institutions, in practice the EUSBSR consists of a large web of groups and actors. 
Vaikka tarkoituksena oli, ettei uusia instituutioita perusteta, käytännössä EU:n Itämeri-strategia koostuu eri ryhmien ja toimijoiden laajasta verkostosta.
However, in practical terms, it is difficult to assess the added value of the EUSBSR to the Member State actions to reduce nutrient inputs as there is no monitoring framework in place to distinguish the results of the strategy from those of the already existing actions. 
Käytännössä on kuitenkin vaikea arvioida, missä määrin EU:n Itämeri-strategia tuo lisäarvoa jäsenvaltioiden ravinnepäästöjen vähentämiseksi toteuttamiin toimiin, sillä käytössä ei ole seurantakehystä, jolla voitaisiin erottaa strategian tulokset muiden jo olemassa olleiden toimien tuloksista.
Flagship projects help to disseminate good practices, but their impact on nutrient reduction has not been demonstrated 106 It was expected that stakeholders, such as Member States’ authorities, business partners, universities and NGOs, would develop innovative projects using and further developing best practices. 
Lippulaivahankkeet auttavat levittämään hyviä käytäntöjä, mutta hankkeiden vaikutusta ravinteiden vähenemiseen ei ole osoitettu 106 Jäsenvaltioiden viranomaisten, liikekumppaneiden, yliopistojen ja valtioista riippumattomien järjestöjen kaltaisten sidosryhmien oletettiin käynnistävän innovatiivisia hankkeita parhaita käytäntöjä käyttäen ja edelleen kehittäen.
The most significant EUSBSR flagship projects, their objectives, cost and financing sources are presented in Annex V. 107 Flagship projects Baltic Manure and Baltic Deal have helped to disseminate good practices in the area of agriculture. 
EU:n Itämeri-strategiaan liittyvät merkittävimmät lippulaivahankkeet, niiden tavoitteet, kulut ja rahoituslähteet esitetään liitteessä V. 107 Lippulaivahankkeet Baltic Manure ja Baltic Deal ovat auttaneet levittämään hyviä käytäntöjä maatalouden alalla.
However, some flagship projects represent very little direct investment in reducing nutrient loads. 
Osassa lippulaivahankkeista ei kuitenkaan ole juuri lainkaan suoraan investoitu ravinnekuormituksen vähentämiseen.
Other projects which did not achieve recognition as flagship projects are equally important in the field of nutrient reduction, such as the Baltic Compass and Baltic Compact projects, addressing agricultural pollution, and PURE, addressing urban waste water phosphorus treatment. 
Eräät muut hankkeet, joita ei valittu lippulaivahankkeiksi, ovat ravinteiden vähentämisen kannalta yhtä tärkeitä. Tällaisia ovat Baltic Compass-ja Baltic Compact -hankkeet, jotka koskevat maataloudesta johtuvaa pilaantumista, ja PURE-hanke, joka koskee yhdyskuntajätevesien fosforin käsittelyä.
108 The contribution of flagship projects and other projects financed by the Baltic Sea region programme to nutrient reduction is difficult to identify. 
108 Lippulaivahankkeiden ja muiden hankkeiden, joille on myönnetty rahoitusta Itämeren alueen ohjelmasta, vaikutusta ravinteiden vähentämiseen on vaikea yksilöidä.
Most of the flagship projects do not produce immediately tangible results on their own as they often serve as pilot examples for desired broader action in a given field. 
Useimmat lippulaivahankkeet eivät itsessään välittömästi tuota konkreettisia tuloksia, sillä niitä käytetään monesti koehankkeina laajemmille toimille, joita halutaan toteuttaa tietyllä alalla.
In some cases, they are partly redundant, with results being obtained through other EU-funded research projects and assessments already made by the Commission. 
Joissakin tapauksissa lippulaivahankkeet ovat osin tarpeettomia, sillä tuloksia saadaan toisista EU:n rahoittamista tutkimushankkeista ja komission jo tekemistä arvioista.
Observations 44 Need for operational programmes to take better account of the EUSBSR 109 One of the three principles of the EUSBSR is no new financing. 
Huomautukset 44 EU:n Itämeri-strategia olisi otettava paremmin huomioon toimenpideohjelmissa 109 Yksi EU:n Itämeri-strategian periaatteista kuuluu ”ei uusia määrärahoja”.
Rather, both EU cohesion funding and national funding are expected to be better targeted to support the macro-regional objectives and to be used more efficiently. 
Sen sijaan sekä EU:n koheesioalan rahoitus että kansallinen rahoitus pitäisi kohdentaa paremmin makroalueellisten tavoitteiden tueksi ja käyttää tehokkaammin.
Because the EUSBSR was created in 2009, in the middle of the 2007-2013 programming period, the scope for the macro-regional strategy to influence the allocation of funds between the priorities of operational programmes was limited from the outset. 
EU:n Itämeri-strategia luotiin vuonna 2009, keskellä ohjelmakautta 2007–2013, joten makroaluestrategialla on alun perinkin ollut vain vähäiset mahdollisuudet vaikuttaa siihen, miten varat kohdennetaan toimenpideohjelmien prioriteettien kesken.
110 In the 2014-2020 programming period, the scope for the EUSBSR to influence cohesion policy and rural development design has increased73. 
110 Ohjelmakaudella 2014–2020 EU:n Itämeri-strategialla on ollut suuremmat mahdollisuudet vaikuttaa koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämisen suunnit-teluun73.
The audit showed that the 2014-2020 programming documents (partnership agreements and operational programmes) were assessed in a structured and standard manner by the Commission, which paid close attention to links between the EUSBSR and the priorities in the programmes, and to the coordination mechanisms between the structures for managing EU funds and the EUSBSR. 
Tarkastuksessa ilmeni, että komissio arvioi kauden 2014–2020 ohjelma-asiakirjat (kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat) jäsennellyllä ja vakioidulla tavalla. Arvioinnissa kiinnitettiin paljon huomiota EU:n Itämeri-strategian ja ohjelmien prioriteettien välisiin yhteyksiin sekä EU-varojen hallinnointirakenteiden ja EU:n Itämeri-strategian välisiin koordinointimekanismeihin.
111 However, we also found, in relation to the ‘Clear water in the Baltic Sea’ sub-objective, that the EUSBSR has had little influence on Member States’ priorities74. 
111 Havaitsimme kuitenkin myös, että EU:n Itämeri-strategialla on ollut vain vähän vaikutusta jäsenvaltioiden prioriteetteihin osatavoitteen ”meriveden puhtaus” osalta74.
There is little scope for Member States to increase the allocation of EU funds to water protection in the 2014-2020 programming period because 50 % of ERDF funds in convergence regions and 80 % in other regions are earmarked for only three thematic objectives. 
Jäsenvaltioilla ei juuri ole mahdollisuutta kohdentaa enemmän EU-varoja vesiensuojeluun ohjelmakaudella 2014–2020, sillä EAKR:n varoista lähentymisalueilla 50 prosenttia ja muilla alueilla 80 prosenttia on osoitettu käytettäviksi vain kolmeen temaattiseen tavoitteeseen.
Environmental protection is not one of the three. 
Yksikään näistä kolmesta ei ole ympäristönsuojelu.
112 Following the Commission’s recommendations, three of the four national operational programmes examined gave particular priority to projects related to the EUSBSR75. 
112 Tutkituista neljästä kansallisesta toimenpideohjelmasta kolmessa priorisoitiin komission suositusten mukaisesti erityisesti EU:n Itämeri-strategiaan liittyviä hank-keita75.
However, none of these projects propose targets or indicators for nutrient input reduction, therefore making it difficult to assess their contribution to the EUSBSR sub-objective on clear water. 
Yhdessäkään näistä hankkeista ei kuitenkaan ehdoteta ravinnepäästöjen vähentämistä koskevia tavoitearvoja tai indikaattoreita, joten on vaikea arvioida, missä määrin ne edesauttavat EU:n Itämeri-strategian osatavoitteen ”meriveden puhtaus” saavuttamista.
All four operational programmes have integrated the EUSBSR national structures into their monitoring committees. 
EU:n Itämeri-strategian kansalliset rakenteet on sisällytetty kaikkien neljän toimenpideohjelman seurantakomiteoihin.
73 See Regulation (EU) No 1303/2013, Article 15 (content of partnership agreement), Article 96(3)(d) (requirement that operational programmes specify the arrangements for interregional and transnational actions) and Article 70(2) (permission of co-financing of operations located outside the programme area). 
73 Ks. asetus (EU) N:o 1303/2013, 15 artikla (kumppanuussopimuksen sisältö), 96 artiklan 3 kohdan d alakohta (alueiden välisiä ja valtioiden välisiä toimia koskevien järjestelyjen täytyy sisältyä toimenpideohjelmiin) sekä 70 artikla 2 kohta (mahdollisuus osarahoittaa toimia ohjelma-alueen ulkopuolella).
74 Partnership agreements and operational programmes in Sweden, Finland, Latvia and Poland were examined. 
74 Tilintarkastustuomioistuin tutki Ruotsin, Suomen, Latvian ja Puolan kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat.
75 This is clearly established in the Polish national operational programme ‘Infrastructures and environment’ and in Swedish operational programmes, and it is stated in general terms in the Finnish national operational programme. 
75 Tämä on mainittu yksiselitteisesti infrastruktuureja ja ympäristöä koskevassa Puolan kansallisessa toimenpideohjelmassa ja Ruotsin toimenpideohjelmassa.
Conclusions and 45 recommendations 113 The implementation of EU actions by the Member States has led to limited progress towards reducing nutrient inputs into the Baltic Sea. 
Johtopäätökset ja 45 suositukset 113 Jäsenvaltioiden toteuttamat EU:n toimet ovat johtaneet vain vähäiseen edistymiseen Itämeren ravinnepäästöjen vähentämisessä.