natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 Theoretical benefits of PPPs Risks Audit observations with regard to the audit scope: 12 EU co-financed PPPs (six motorway and six ICT projects) in four Member States: France, Greece, Ireland and Spain Long-duration contracts not compatible with the rapid pace of technological change. 
2 Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden teoreettiset hyödyt Riskit Tarkastuksessa sen sisällön perusteella tehdyt huomautukset: 12 EU:n yhteisrahoittamaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta (kuusi moottoritie-ja kuusi tietoja viestintätekniikkahanketta) neljässä jäsenvaltiossa: Espanjassa, Irlannissa, Kreikassa ja Ranskassa Myönteistä Kielteistä Eri vaiheiden yhdistäminen yhteen sopimukseen lisää hankintamenettelyyn yksityiskohtaisia vaatimuksia ja riskejä ja voi aiheuttaa viivästyksiä.
Positive Negative costs and potential overlaps with future initiatives (like in France, three out of four broadband projects). Risk sharing and risk allocation to the party best suited to manage them Risk allocation may be influenced by the negotiation skills of the parties involved, with unsatisfactory results; Risk allocation may be influenced by considerations regarding the statistical treatment of the project. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden ja tietoja viestintätekniikan hankkeiden yhdistäminen lisäsi nopean teknologisen muutoksen ympäristössä kustannuksia ja mahdollisia päällekkäisyyksiä tulevien aloitteiden kanssa (esimerkiksi Ranskassa kolmessa neljästä laajakaistahankkeesta). Riskien jakaminen ja kohdentaminen osapuolelle, joka pystyy parhaiten hallitsemaan niitä.
Risk allocation was either incoherent (e.g. remuneration of 14 % for the private partnerŐs risk capital despite low risk exposure) or inappropriate as excessive demand risks were transferred to the private partner (i.e. full traffic risk); Moreover, in one case, penalties and bonuses cancelled each other out, resulting in no risk for the private partner (= ineffective risk allocation). 
Riskinjakoon voivat vaikuttaa hankkeen tilastollista käsittelyä koskevat seikat. Riskinjako oli joko epäjohdonmukaista (esimerkiksi 14 prosentin korvaus yksityisen sektorin kumppanin riskipääomasta vaikka riski oli pieni) tai epäasianmukaista, koska liialliset kysyntään liittyvät riskit siirrettiin yksityisen sektorin kumppanille (esimerkiksi liikenteeseen liittyvä riski kokonaisuudessaan).
Cost and time efficiency Additional requirements are likely to increase the duration of procurement, offsetting any efficiencies during construction; Causes of delay are often independent from whether the project was procured traditionally or as a PPP. 
Kustannustehokkuus ja ajankäytön tehokkuus. Lisävaatimukset pidentävät todennäköisesti hankintamenettelyn kestoa, mikä kumoaa rakennustyön aikaisen tehokkuuden tuottamat hyödyt.
Impact of shortcomings in the project planning and implementation are amplified and may result in Significant delays in procurement due to use of the PPP option or to factors that it could not do nothing to influence; Moreover, during the construction phase: seven out of the nine completed projects delayed (2 to 52 months) resulting in 1,5 billion euro extra cost (mainly Greece 1,2 and Spain 0,3), borne by the public partner (30 % of which EU co-financed), as caused by circumstances for which the public partner was mainly responsible. 
Hankinnassa tapahtui huomattavia viivästyksiä, jotka johtuivat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden käytöstä tai tekijöistä, joihin sillä ei voitu mitenkään vaikuttaa. Lisäksi seitsemän valmistuneista yhdeksästä hankkeesta viivästyi rakennusvaiheessa (2–52 kuukautta) aiheuttaen 1,5 miljardin euron ylimääräiset kustannukset (suurin osa eli 1,2 miljardia euroa Kreikassa ja 0,3 miljardia euroa Espanjassa), jotka maksoi julkisen sektorin kumppani (ja joista EU:n yhteisrahoituksen osuus oli 30 prosenttia), koska ne johtuivat olosuhteista, joista julkisen sektorin kumppani oli pääasiassa vastuussa.
The choice of the PPP option did not prevent the formulation of overly optimistic scenarios regarding future demand and for the planned infrastructure (i.e. in an ICT project the actual customer uptake figures were 69 % less than expected). 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valitseminen ei estänyt laatimasta liian optimistisia skenaarioita suunnitellun infrastruktuurin tulevasta kysynnästä ja käytöstä (eräässä tietoja viestintätekniikkahankkeessa todelliset käyttöönottoasteet asiakkaiden keskuudessa olivat 69 prosenttia odotettua pienempiä).
Better standards of maintenance and service Lack of automatic penalty adjustments, especially in long contracts may reduce the incentive for the private to ensure good quality maintenance. 
Paremmat ylläpito-ja palvelutasot. Seuraamusten automaattisten mukautusten puute erityisesti pitkäaikaisissa sopimuksissa voi vähentää yksityisen sektorin kannusteita varmistaa ylläpidon hyvä laatu.
Long-term budgeting, especially regarding maintenance, has the potential for keeping good service and maintenance levels during the contract duration. Under certain conditions, the EU accounting framework may allow public involvement in PPPs to be Potential lack of a level playing field between different procurement Only in one of the four audited Member States (France) PPP projects For five of the 12 audited projects (with total cost of 7.9 billion euro) important consideration was given to 
Laatimalla pitkän aikavälin talousarvio on erityisesti ylläpidossa mahdollista säilyttää hyvät palveluja ylläpitotasot koko sopimuksen keston ajan. Tietyissä olosuhteissa EU:n tilinpitokehys voi sallia, että julkinen Mahdollinen tasapuolisten toimintaedellytysten puute eri Vain yhdessä tarkastetuista neljästä jäsenvaltiosta (Ranskassa) julkisen ja Tarkastetuista kahdestatoista hankkeesta viidessä
4 Theoretical benefits of PPPs Risks Audit observations with regard to the audit scope: 12 EU co-financed PPPs (six motorway and six ICT projects) in four Member States: France, Greece, Ireland and Spain registered as off-balance sheet items, thus incentivising their use for enhanced compliance with the Euro Convergence Criteria. options may result in biased selection. 
5 Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden teoreettiset hyödyt Riskit Tarkastuksessa sen sisällön perusteella tehdyt huomautukset: 12 EU:n yhteisrahoittamaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta (kuusi moottoritie-ja kuusi tietoja viestintätekniikkahanketta) neljässä jäsenvaltiossa: Espanjassa, Irlannissa, Kreikassa ja Ranskassa Myönteistä Kielteistä osallistuminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin kirjataan taseen ulkopuolisena eränä, mikä kannustaa niiden käyttöön euron lähentymiskriteerien noudattamisen parantamiseksi. hankintavaihtoehtojen kesken voi johtaa vääristyneeseen valintaan.
This increases the risks of negative side-effects that may undermine value-for-money, unbalanced risk-sharing arrangements and transparency. 
Tämä lisää riskiä, että kielteiset sivuvaikutukset vaarantavat avoimuuden ja vastineen saamisen rahalle ja että riskinjakojärjestelyt ovat epätasapainoiset.
Comprehensive legal and institutional frameworks can support the implementation of PPP projects. 
Kattavat oikeudelliset ja institutionaaliset kehykset voivat tukea julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttamista.
Lack of appropriate strategies for the use of PPPs within an overall investment policy, and of adequate PPP laws and standard contracts, together with the lack of appropriate administrative capability, may lead to a less implementation of PPP projects. Commission and national institutional and legal frameworks contributed to the underperformance observed at project level, e.g. limited public sector expertise and capacity to implement PPPs and a lack of coherence in the strategic approach on the use of PPPs; Therefore, they do not match the EUŐs increased consideration to a more widespread and intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien käyttöä koskevien strategioiden puuttuminen yleisestä investointipolitiikasta sekä asianmukaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskevien lakien ja vakiomuotoisten sopimusten puute saattaa yhdessä tarkoituksenmukaisten hallinnollisten valmiuksien puuttumisen kanssa johtaa siihen, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita toteutetaan vähemmän. Komission ja kansalliset institutionaaliset ja oikeudelliset kehykset aiheuttivat osaltaan hanketasolla havaittua tehottomuutta. Esimerkkejä tästä ovat julkisen sektorin rajallinen asiantuntemus ja heikot valmiudet toteuttaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia sekä johdonmukaisuuden puute julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien käyttöä koskevassa strategisessa lähestymistavassa.
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS "EU-SUPPORTED PUBLIC PRIVATE PARTNERSHIPS: WIDESPREAD SHORTCOMINGS LARGELY UNDERMINE THEIR POTENTIAL BENEFITS" EXECUTIVE SUMMARY III. 
KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”EU:N TUKEMAT JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN KUMPPANUUDET: LAAJAT PUUTTEET HEIKENTÄVÄT HUOMATTAVASTI KUMPPANUUKSIEN MAHDOLLISIA HYÖTYJÄ” TIIVISTELMÄ III.
First indent: The Commission does not consider that the very large scope and size of a project necessarily reduces the level of competition, as such projects are tendered internationally; in general, EU and EEA construction markets are sufficiently large to allow for enough competition. 
Ensimmäinen luetelmakohta: Komissio katsoo, etteivät hankkeen suuri soveltamisala ja koko välttämättä vähennä kilpailun määrää, koska tällaiset hankkeet kilpailutetaan kansainvälisesti. EU:n ja ETA:n rakennusmarkkinat ovat yleensä riittävän suuret synnyttämään riittävää kilpailua.
The Commission notes that large-scale projects are most often undertaken by consortia in order to pool all the necessary technical, human and financial resources together, thus allowing the selected bidder to offer all the products or services requested. 
Komissio toteaa, että laaja-alaiset hankkeet ovat useimmiten yhteenliittymien toteuttamia, mikä mahdollistaa tarvittavien teknisten, taloudellisten ja henkilöresurssien yhdistämisen. Valittu tarjoaja voi näin tarjota kaikki tarvittavat tuotteet tai palvelut.
Second indent: The Commission underlines that the period of delay that was exclusively attributable to the choice of the PPP option was in the case of most of the projects concerned a fraction of the total duration of the entire procurement process. 
Toinen luetelmakohta: Komissio korostaa, että viivästysjakso, joka johtui yksinomaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valinnasta, muodosti useimmissa tapauksissa vain pienen osan koko hankintamenettelyn kokonaiskestosta.
This was necessitated by the fact that, in some cases (Greece), the contracts had to be ratified by the national Parliament as foreseen by the national legislation for such large-scale contracts. 
Tätä ei voitu välttää, koska joissakin tapauksissa (Kreikka) kansallisten parlamenttien oli ratifioitava sopimukset kansallisessa lainsäädännössä tällaisista laaja-alaisista sopimuksista säädetyn mukaisesti.
See also Commission replies to paragraphs 30 and 31. 
Katso myös komission vastaukset kohtiin 30 ja 31.
Third indent: The Commission acknowledges that the audited projects were subject to delays and cost overruns. 
Kolmas luetelmakohta: Komissio myöntää, että tarkastetut hankkeet kärsivät viivästyksistä ja kustannusten ylittymisestä.
It considers, however, that in the case of the examples cited in paragraph 34, these delays and cost changes were not necessarily linked to the choice of the procurement approach. 
Se katsoo kuitenkin, että kohdassa 34 mainituissa esimerkeissä nämä viivästykset ja kustannusten muutokset eivät välttämättä johtuneet hankintatavan valinnasta.
It also recalls the effects of the sovereign debt crisis and the recession that affected the European economy. 
Komissio myös muistuttaa julkisen talouden velkakriisin ja taantuman vaikutuksista Euroopan talouteen.
The Commission recalls that the choice of the PPP option falls under the remit of the Member States (shared management) or of the project promoter. 
Komissio muistuttaa, että julkisen ja yksityisen kumppanuuden valinta kuuluu jäsenvaltioiden (jaettu hallinnointi) tai hankkeen toteuttajan toimivaltaan.
A constant feature of infrastructure projects, and in particular of major projects, is the significant inception and development time they entail, regardless of the procurement model. 
Infrastruktuurihankkeiden ja erityisesti suurhankkeiden pysyvä ominaispiirre on, että niiden käynnistäminen ja kehittäminen vievät paljon aikaa hankintamallista riippumatta.
Fourth indent: The Commission notes that the completed motorway projects in Greece audited by the ECA make a substantial contribution to the completion of the core TEN-T network despite the extremely unfavourable economic conditions prevailing in Greece since 2009. 
Neljäs luetelmakohta: Komissio toteaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat Kreikassa valmistuneet moottoritiehankkeet edistävät merkittävästi TEN-T-runkoverkon valmistumista Kreikassa huolimatta vuodesta 2009 lähtien vallinneesta huonosta taloudellisesta tilanteesta.
It also notes that the actual traffic data for Moreas motorway available until the end of 2017 indicate traffic very close to the forecast of the reset operation. 
Komissio toteaa myös, että Moreas-moottoritien todellista liikennemäärää koskevat tiedot, jotka ovat saatavilla vuoden 2017 loppuun mennessä, osoittavat liikennemäärän olevan hyvin lähellä uudelleenmäärittelyssä tehtyä ennustetta.
Concerning Olympia motorway, for reasons set out in the reply to paragraph 38, the Commission considers that it is reasonable to expect that traffic volume data for 2018 - being the first full year where the entire project is in use - would improve. 
Olympia-moottoritien osalta kohdan 38 vastauksessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että on kohtuullista odottaa liikennemäärän kasvavan vuonna 2018, joka on ensimmäinen kokonainen vuosi, jolloin koko hanke on käytössä.
The Commission underlines furthermore that the financial crisis the ECA also refers to firstly had a severe impact on the originally forecasted traffic and revenue volumes of the projects (prepared under the 2000-2006 period), secondly it brought about a liquidity crunch and a severe risk aversion suffered by all participating banks, which the Commission considers created exceptional conditions under which the audited Greek motorways were constructed. 
Komissio korostaa lisäksi, että rahoituskriisi, johon Euroopan tilintarkastustuomioistuin myös viittaa, vaikutti ensinnäkin valtavasti vuosina 2000–2006 valmisteltujen hankkeiden osalta alun perin ennustettuun liikenteen ja tulojen määrään. Toiseksi se aiheutti kaikille osallistuville pankeille maksuvalmiuskriisin ja sai ne välttämään suuria riskejä. Tämä aiheutti komission mielestä tarkastettujen Kreikan moottoriteiden rakentamisen aikana vallinneet poikkeukselliset olosuhteet.
The Commission notes that there are examples of PPPs in Greece from the mid-90s which yield actual benefits. 
Komissio toteaa, että Kreikassa on 1990-luvun puolivälistä lähtien ollut esimerkkejä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joissa on saavutettu todellisia hyötyjä.
Fifth indent: Concerning the Greek motorway projects and the financed sections cited in paragraph 45, the Commission recalls that the structuring of the Greek motorway PPPs was an exclusive decision of the Greek authorities. 
Viides luetelmakohta: Kohdassa 45 mainittujen Kreikan moottoritiehankkeiden ja rahoitettujen osuuksien osalta komissio muistuttaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin 1 perustuvien Kreikan moottoritiehankkeiden suunnittelu oli yksinomaan Kreikan viranomaisten päätös.
These projects are justified by their socio-economic benefits. 
Hankkeet voidaan perustella niiden sosioekonomisilla hyödyillä.
Concerning the National Broadband Scheme (NBS) project in Ireland, the Commission recalls that the number of connections was not specified in the NBS contract; the ultimate anticipated level of uptake was the successful bidder's market forecast. 
Irlannin kansallista laajakaistaohjelmaa (NBS) koskevan hankkeen osalta komissio muistuttaa, ettei liittymien määrää määritelty NBS-sopimuksessa. Ennakoitu lopullinen käyttöönottoaste oli voittaneen tarjoajan markkinaennuste.
Please refer to the Commission replies to paragraph 45, 46 and Box 1. 
Katso myös komission vastaus kohtiin 45 ja 46 ja laatikkoon 1.
Seventh indent: The Commission notes that the responsibility for analysing the potential for PPPs to deliver additional value-for-money falls under the remit of the Member States. 
Seitsemäs luetelmakohta: Komissio toteaa, että jäsenvaltioiden velvollisuutena on analysoida julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien mahdollisuuksia tarjota rahalle lisävastinetta.
As regards delivering major projects financed from ESI Funds as PPPs, the Commission points out that an economic and financial analysis is foreseen for PPPs in the CPR in 2014-2020 as part of the Cost Benefit Analysis. Please refer to Commission's reply to paragraph 53. 
ERI-rahastoista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina rahoitettujen suurhankkeiden toteutuksesta komissio toteaa, että yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetään, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille on tehtävä talous-ja rahoitusanalyysi vuosina 2014–2020 osana kustannus-hyötyanalyysiä. Katso komission vastaus kohtaan 53.
The Commission underlines that the use of the Public Sector Comparator (PSC) tool is subject to fulfilling an important number of conditions. 
Komissio korostaa, että julkisen sektorin vertailumenettelyn käyttö edellyttää monien ehtojen täyttymistä.
Please refer to the Commission reply to paragraph 50. 
Katso myös komission vastaus kohtaan 50.
As regards some of the audited projects concerned, various analyses have been carried out in the course of the selection procedure, which have led to the conclusion to combine available EU and national resources with private funds as being the only viable option. 
Joidenkin tarkastettujen hankkeiden valintamenettelyn aikana on tehty lukuisia analyysejä, jotka ovat johtaneet sellaiseen päätelmään, että saatavilla olevien EU:n ja kansallisten resurssien yhdistäminen yksityiseen rahoituksen on ainut kannattava vaihtoehto.
Please see Commission reply to paragraphs 50 and 52. 
Katso komission vastaukset kohtiin 50 ja 52.
Eighth indent: The risk allocation within a given contract is multi-faceted. 
Kahdeksas luetelmakohta: Kuhunkin sopimukseen liittyvä riskinjako on monitahoinen asia.
The Commission considers that all these aspects are important when assessing elements such as the respective rates of return achieved by the private partners. 
Komissio katsoo, että kaikki nämä näkökohdat ovat tärkeitä arvioitaessa yksityisten kumppaneiden saamien tuottojen kaltaisia seikkoja.
As there are vast differences between individual PPPs, it considers that individual issues should be assessed on a case-by-case basis. 
Koska yksittäisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien välillä on merkittäviä eroja, komissio katsoo, että kysymyksiä olisi arvioitava tapauskohtaisesti.
Whereas the Commission acknowledges that some practices could be made more uniform, it also notes that it has no legal base to intervene in the negotiations between the partners. 
Vaikka komissio myöntää, että joitakin käytäntöjä voitaisiin yhdenmukaistaa, se myös toteaa, ettei sillä ole oikeusperustaa puuttua kumppaneiden välisiin neuvotteluihin.
The choice of the PPP option does not necessarily preclude the inclusion of provisions ensuring the necessary flexibility to allow for evolutions due to technological changes. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valinta ei välttämättä estä sisällyttämästä kumppanuuteen säännöksiä, joilla varmistetaan mahdollisuus joustavaan kehitykseen teknologian muuttuessa.
Concerning the broadband project in France, see also Commission replies to Box 3. 
Ranskan laajakaistahankkeen osalta katso myös komission vastaukset laatikkoon 3.
The Commission stresses that various channels offering assistance are already available to Member States, such as JASPERS, the Advisory Hub of the EIB, the European PPP Expertise Centre (EPEC) and the Structural Reform Support Service (SRSS) created under the Structural Reform Support Programme (SRSP). 
Komissio korostaa, että jäsenvaltioiden käytettävissä on jo eri kanavia, jotka tarjoavat apua, esimerkiksi JASPERS, Euroopan investointipankin neuvontakeskus, eurooppalainen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien asiantuntijakeskus (EPEC) ja rakenneuudistusten tukipalvelu (SRSS), joka luotiin rakenneuudistusten tukiohjelmalla (SRSP).
Furthermore, with its Communication of 3rd November 2017, the Commission has introduced a helpdesk, a notification mechanism and an information exchange mechanism aimed at helping MS and contracting authorities to design their large infrastructure projects. 
Lisäksi 3. marraskuuta 2017 antamassaan tiedonannossa komissio on ottanut käyttöön neuvontapalvelun, ilmoitusmekanismin ja tiedonvaihtomekanismin, joiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita ja hankintaviranomaisia suunnittelemaan suuria infrastruktuurihankkeita.
See Commission replies to paragraphs 85 to 87. 
Katso komission vastaukset kohtiin 85–87.
V. The Commission acknowledges that PPPs are more complex than purely public projects requiring the necessary expertise from national authorities. 
V. Komissio myöntää, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeet ovat monimutkaisempia kuin puhtaasti julkiset hankkeet, ja ne edellyttävät tarvittavaa asiantuntemusta kansallisilta viranomaisilta.
While the decision to choose the PPP procurement model is a national prerogative, the Commission makes available support (see examples in Commission's reply to paragraph IV) to national authorities on request, in view of preparing good quality projects, including PPPs. 
Vaikka päätös valita julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuva hankintamalli kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, komissio tarjoaa kansallisille viranomaisille pyydettäessä tukea (esimerkkejä on komission vastauksessa kohtaan IV) laadukkaiden hankkeiden, myös julkisten ja yksityisten sektorin kumppanuuksien, valmisteluun.
As regards the possibility for off-balance sheet treatment of PPPs Eurostat, in cooperation with the EPEC, has already produced a Guide on the Statistical Treatment of PPPs which has been well received by stakeholders. 
Mahdollisuudesta kirjata julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet taseen ulkopuolelle komissio toteaa, että Eurostat on jo yhteistyössä EPEC:n kanssa laatinut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tilastollista käsittelyä koskevan oppaan (Guide on the Statistical Treatment of 2
(See Commission reply to paragraph 72.) 
PPPs), jonka sidosryhmät ovat ottaneet myönteisesti vastaan (ks. komission vastaus kohtaan 72.)
2 5 
Oppaassa vaaditaan, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet toteutetaan rahalle saatavan vastineen, asianmukaisen riskinjaon ja toiminnan tehokkuuden perusteella ottaen erityisesti huomioon kohtuullinen hinta ja pitkän aikavälin rahoitusvastuu. a) Komissio hyväksyy suosituksen siltä osin kuin se koskee komissiota ja jollei komission vastauksista suosituksiin 2–5 muuta johdu.
2 
Katso myös komission vastaus suositukseen 1. b) Komissio toteaa, että tämä suositus (suositus 2) on osoitettu jäsenvaltioille. c) Komissio toteaa, että osa kyseisestä suosituksesta (suosituksen3 kohta a) on osoitettu jäsenvaltioille.
Concerning major projects financed from ESI Funds, see Commission's reply to paragraph 53. 
ERI-rahastoista rahoitettujen suurhankkeiden osalta katso komission vastaus kohtaan 53.
See also Commission reply to recommendation 3a. 
Katso myös komission vastaus suosituksen 3 kohtaan a.