natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This part of the report uses the following principles as a basis for the assessment of the progress made in pursuing this simplification agenda: (a) rationalising requirements by striking a better balance between risks and control; (b) optimising the methods of reimbursing the beneficiaries for their research efforts; (c) guiding the beneficiaries through the complexity of the scheme; (d) aligning provisions with beneficiaries’ practices; and (e) avoiding duplications and inconsistencies. 
Tässä kertomuksen osassa yksinkertaistamispyr-kimysten edistymistä arvioidaan seuraavien periaatteiden pohjalta: a) onko vaatimuksia järkeistetty niin, että riskit ja valvonta ovat paremmin tasapainossa b) onko optimoitu menetelmät, joilla edunsaajille myönnetään korvauksia tutkimustyöstä c) onko edunsaajia ohjattu toimimaan monimutkaisessa järjestelmässä d) onko säännöksiä ja edunsaajien käytäntöjä yhdenmukaistettu e) onko vältetty päällekkäisyyksiä ja epäjohdonmukaisuutta.
Thus these principles have been driving the evolution of the rules for participation since 2005, when the Commission launched its preparation of FP7. 
Kyseiset periaatteet ovat siis vaikuttaneet osallistumista koskevien sääntöjen kehitykseen vuodesta 2005 alkaen, jolloin komissio käynnisti seitsemännen puiteohjelman valmistelut.
For an overview of the progress in the simplification agenda refer to Table 2. 
Yksinkertaistamissuunnitelman edistymisestä annetaan yleiskuva taulukossa 2.
16 SEC(2005) 431, COM(2005) 705 final, SEC(2005) 430 final, COM(2010) 187 final. 
16 SEC(2005) 431, KOM(2005) 705 lopullinen, SEC(2005) 430 lopullinen, KOM(2010) 187 lopullinen.
17 Conclusions on simplified and more efficient programmes supporting European research and innovation, 3 016th Competitiveness Council meeting of 26 May 2010; European Parliament report on simplifying the implementation of the research framework programmes, 2010/2079 (INI). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
17 Päätelmät yksinkertaistetuista ja tehokkaammista Euroopan tutkimusta ja innovointia tukevista ohjelmista, kilpailukykyneuvoston 3016. istunto 26. toukokuuta 2010; Euroopan parlamentin mietintö tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (2010/2079(INI). Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
TABLE 2 PROGRESS WITH THE COMMISSION’S SIMPLIFICATION AGENDA 19 Principles with examples of planned measures Court's assessment Rationalising requirements: ο Replacement of bank guarantees by the Participant Guarantee Fund ο Less use of audit certificates for payment requests ο Rationalisation of the reporting periods Satisfactory Bank guarantees are no longer required, relieving the beneficiaries of the associated administrative burden. 
KOMISSION YKSINKERTAISTAMISSUUNNITELMAN EDISTYMINEN 19 TAULUKKO 2 Periaate ja esimerkkejä suunnitelluista toimenpiteistä Tilintarkastustuomioistuimen arvio edistymisestä Vaatimusten järkeistäminen ο Käytetään pankkivakuuksien sijasta osallistujien takuurahastoa ο Vähemmän tarkastuslausuntoja maksupyyntöjen yhteydessä ο Järkeistetään raportointikausia Tyydyttävä Pankkivakuuksia ei enää vaadita, mikä vähentää edunsaajien hallinnollista taakkaa tältä osin.
As a result of the introduction of a threshold, only 6 % of cost claims, representing a third of funded costs in FP7, require an audit certificate. 
Kynnysarvon asettamisen ansiosta tarkastuslausunto on esitettävä enää kuudessa prosen‐ tissa menoilmoituksista (mikä vastaa noin kolmasosaa seitse‐ männestä puiteohjelmasta rahoitetuista kuluista).
In some aspects (e.g. length of reporting periods) FP7 compares favourably with national funding schemes. 
Tietyiltä osin (esimerkiksi raportointikausien pituus) seitsemäs puiteohjelma selviää hyvin vertailussa kansallisiin rahoitusjärjestelmiin.
However, further rationalisation of reporting requirements is possible, if: ο reporting periods are also extended for projects under the ICT theme; and ο the size of the reports is subject to strict limits, as in some national funding agencies (SNF, DFG, TSB). 
Raportointivaatimuksia voidaan silti yhä järkeistää, jos ο myös tieto‐ ja viestintäteknologian aihealueeseen kuuluvien hankkeiden raportointikausia pidennetään ο raporttien pituus rajataan tiukasti kuten eräät kansalliset rahoitusta myöntävät tahot (SNF‐tiedesäätiö, DFG‐tutkimussäätiö ja TSB‐lautakunta) ovat tehneet.
Optimising the methods of reimbursement: ο Broader use of flat rates ο Simplifying the funding model based on actual costs Partly satisfactory FP7 includes new methods for funding based on flat rates rather than actual costs. 
Korvausmenetelmien optimointi ο korvaukset ovat entistä useammin kiinteämääräisiä ο yksinkertaistetaan tosiasiallisiin kuluihin perustuvaa rahoitusmallia Osittain tyydyttävä Seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluu uusia rahoitusmenetel‐ miä, jotka perustuvat kiinteisiin määriin tosiasiallisten kulujen sijasta.
The FP7 funding model based on actual costs remains complex (see paragraph 20). 
Seitsemännen puiteohjelman tosiasiallisiin kuluihin perustuva rahoitusmalli on yhä monimutkainen (ks. kohta 20).
Guiding the beneficiaries through the complexity of the scheme: ο Improvement of guidance materials ο Common electronic tools for interaction with beneficiaries ο Additional guidance tools such as help desks Satisfactory The guidance documents have become shorter and clearer compared to those of FP6, as confirmed by the beneficiaries’ responses to the Court’s survey. 
Ohjeistuksen antaminen edunsaajille järjestelmän monimutkaisuus huomioon ottaen ο parannetaan ohjeaineistoa ο yhteiset sähköiset välineet yhteydenpitoon edunsaajien kanssa ο lisätään ohjeistusvälineitä (esimerkiksi help desk ‐tukipalveluja) Tyydyttävä Ohjeistusasiakirjat ovat lyhyempiä ja selkeämpiä kuin kuudennen puiteohjelman aikana, kuten edunsaajien vastaukset tilintar‐ kastustuomioistuimen kyselyyn vahvistavat.
New IT tools facilitate interaction between the Commission and beneficiaries. 
Uudet tietotekniset välineet helpottavat komission ja edunsaajien välistä yhtey‐ denpitoa.
Specialised help desks for beneficiaries have been introduced. 
Edunsaajia varten on otettu käyttöön erikoistuneita tukipalveluja.
Aligning provisions with the beneficiaries’ practices: ο Certification of beneficiaries’ costing methodologies ο Broader acceptance of beneficiaries’ methodologies Not satisfactory Take-up of the certification scheme by the beneficiaries was low, acceptance of the average personnel cost methodologies came late, beneficiaries have to bear the full risk of incorrect interpretation of FP7 provisions and FP7 provisions do not always reflect general practice in the research field (see paragraphs 21 to 29). 
Säännösten ja edunsaajien käytäntöjen yhdenmukaistaminen ο edunsaajien kustannuslaskentamenetelmiä koskevat lausunnot ο hyväksytään useammin edunsaajien menetelmät Epätyydyttävä Edunsaajat alkoivat noudattaa lausuntojärjestelmää hitaasti; keskimääräisiin henkilöstökuluihin perustuva kustannuslasken‐ tatapa hyväksyttiin myöhäisessä vaiheessa; edunsaajat joutuvat kantamaan koko riskin seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvien säännösten mahdollisesta väärintulkinnasta, eivätkä nämä säännökset aina vastaa tutkimusalan yleisiä käytäntöjä (ks. kohdat 21–29).
Avoiding duplications and inconsistencies: ο An electronic registration desk for beneficiaries (unique registration facility) ο Consistent assessment of financial viability ο Single clearing house (research enquiry service) ο Research Clearing Committee Not satisfactory Most of the planned measures were introduced, but implementation is still characterised by inconsistencies (see paragraphs 30 to 44). 
Päällekkäisyyksien ja epäjohdonmukaisuuksien välttäminen ο edunsaajien sähköinen rekisteröintipiste (URF) ο osallistujien taloudellisen elinkelpoisuuden järjestelmällinen arviointi ο tietojenvaihtojärjestelmä (RES) ο tutkimuksesta vastaava selvityskomitea Epätyydyttävä Useimmat suunnitellut toimenpiteet otettiin käyttöön, mutta toteutuksessa ilmenee edelleen epäjohdonmukaisuuksia (ks. kohdat 30–44).
Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 20 GOOD PROGRESS WITH THE SIMPLIFICATION AGENDA 19. 
Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa? 20 YKSINKERTAISTAMISSUUNNITELMA ON EDISTYNYT HYVIN 19.
With regard to the five principles, the Commission has rationalised the requirements and improved the various guidance documents in a satisfactory manner. 
Mainittujen viiden periaatteen osalta voidaan todeta, että komissio on tyydyttävällä tavalla järkeistänyt vaatimuksia ja parantanut eri ohjeistus-asiakirjoja.
The Commission has been able to align FP7 provisions with beneficiaries’ practices in some cases (for example to accept average personnel costs) but more needs to be done in the future. 
Komissio on pystynyt yhdenmukaistamaan seitsemännestä puiteohjelmasta annettuja säännöksiä ja edunsaajien käytäntöjä joissakin tapauksissa (esim. keskimääräisten henkilöstökulujen hyväksynnän osalta), mutta vastaisuudessa niitä on yhdenmukaistettava enemmän.
FP7 beneficiaries are faced with inconsistencies related to some aspects of the rules for participation (see paragraphs 21 and 30 respectively). 
Seitsemännen puiteohjelman edunsaajat ovat törmänneet tietyillä osallistumista koskevien sääntöjen osa-alueilla epäjohdonmukaisuuksiin (ks. kohdat 21 ja 30).
As regards the funding model new modalities for funding based on flat rates instead of actual costs were introduced. The financing based on actual costs remains the main funding model in FP7. 
Rahoitusmallin osalta otettiin käyttöön uudet rahoitussäännöt, jotka perustuvat kiinteisiin määriin tosiasiallisten kulujen sijasta. Seitsemännen puiteohjelman pääasiallinen rahoitusmalli pohjautuu yhä tosiasiallisiin kuluihin.
Compared to national funding agencies, the FP7 funding model is complex on account of the high number of combinations of cost categories, methods for calculating costs and reimbursement rates. 
Kansallisten rahoituslaitosten malleihin verrattuna seitsemännen puiteohjelman rahoitusmalli on monimutkainen siksi, että kustannuslajien, kustannuslaskentamenetelmien ja korvausosuuksien yhdistelmiä on niin monia.
This is a burden for the beneficiaries and has a number of important consequences for the administrative processes in the Commission. 
Tämä rasittaa edunsaajia ja vaikuttaa monella merkittävällä tavalla komission hallinnollisiin prosesseihin.
The Court recommended the simplification of the funding model in its Report 1/2004 (see Annex II). 
Tilintarkastustuomioistuin suositteli kertomuksessaan nro 1/2004, että rahoitusmallia yksinkertaistettaisiin (ks. liite II).
Simplification of the funding model is an important element of the proposal for the rules for participation in Horizon 202018. 
Rahoitusmallin yksinkertaistaminen on tärkeä osatekijä Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista koskevista säännöistä tehdyssä ehdotuksessa18.
At the inception of FP7, the Commission indicated that the funding model based on actual costs would make use of the participants’ usual accounting and management principles19. 
Komissio totesi seitsemännen puiteohjelman alussa, että tosiasiallisiin kustannuksiin perustuvassa rahoitusmallissa olisi noudatettava osallistujien tavanomaisia kirjanpito-ja hallinnointiperiaatteita19.
The legislative authorities and the Commission itself have recently underlined the need to make FP7 rules more compatible with general business practices20. 
Lainsäädäntöviranomaiset ja myös komissio ovat viime aikoina korostaneet tarvetta sopeuttaa seitsemättä puiteohjelmaa koskevat säännöt yleisiin liiketoimintakäytäntöihin20.
BETTER ALIGNMENT WITH BENEFICIARIES’ PRACTICES IS REQUIRED 22. To improve alignment of FP7 rules for participation with beneficiaries’ practices, the rules should provide for a mechanism to recognise these practices in good time and adjust interpretations and practices accordingly, provided this does not compromise the general and control objectives of FP7. 
Seitsemännen puiteohjelman osallistumista koskevien sääntöjen ja edunsaajien käytäntöjen parempi yhdenmukaistaminen edellyttää, että on olemassa mekanismi, jonka avulla edunsaajien käytännöt kartoitetaan ajoissa, ja että tulkintoja ja komission käytäntöjä muutetaan vastaavasti sillä ehdolla, että näin toimimalla ei kyseenalaisteta seitsemännen puiteohjelman yleisiä tavoitteita ja valvontatavoitteita.
18 ‘ The Court considers that the radically simplified cost-funding model will improve the reliability of the model, decrease the risk of irregularities in beneficiaries’ cost claims, make project accounting less complex, and eliminate some of the verification steps required under the current FP7 funding model, thereby facilitating and accelerating the application process.’ 
18 ”Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että radikaalisti yksinkertaistettu rahoitusmalli parantaa mallin luotettavuutta, vähentää sääntöjenvastaisuuksien riskiä edunsaajien menoilmoituksissa, keventää hankkeiden kirjanpitoa ja poistaa joitakin seitsemännen puitesopimuksen mukaisen rahoitusmallin nojalla vaadittavia todentamisvaiheita ja helpottaa ja nopeuttaa siten hakumenettelyä.”
For more details, refer to the Court’s Opinion No 6/2012 on the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down the rules for the participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ (OJ C 318, 20.10.2012, p. 
Tarkemmin asiaa on käsitelty tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 6/2012 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (2014–2020) (EUVL C 318, 20.10.2012, s.
19 SEC(2005) 431 final, section 2.5. 
19 SEC(2005) 431 lopullinen, 2.5 osa.
20 E.g. paragraph 117 of 2007 European Parliament general budget discharge, 2008/2186(DEC); COM(2010) 187 final; European Parliament report on simplifying the implementation of the research framework programmes (2010/2079(INI)); Conclusions on simplified and more efficient programmes supporting European research and innovation, 3 016 th Competitiveness Council meeting of 26 May 2010. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Euroopan parlamentin päätöslauselma talousarvion toteuttamista koskevasta vastuuvapausmenettelystä varainhoitovuodelta 2007, 2008/2186(DEC), 117 kohta; KOM(2010) 187 lopullinen; Euroopan parlamentin mietintö tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (2010/2079(INI)); Päätelmät yksinkertaistetuista ja tehokkaammista Euroopan tutkimusta ja innovointia tukevista ohjelmista, 26. toukokuuta 2010 pidetty 3016. kilpailukykyneuvoston kokous. Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
The Commission has estimated that a maximum of 350 certificates would be issued21. 
Komissio on arvioinut, että lausuntoja annettaisiin enintään 35021.
As at March 2012 the Commission had accepted applications for certification of methodologies from 71 beneficiaries, which represents 20 % of such beneficiaries. 
Maaliskuuhun 2012 mennessä komissio oli hyväksynyt menettelyjä koskevat lausuntohakemukset 71 edunsaajalta eli 20 prosentilta edunsaajista.
The results of the Court’s survey indicate that the major reasons for not applying for ex ante certification are the length and complexity of the application process, the difficulty of meeting the certification criteria and the limited use of the certificate. 
Tilintarkastustuomioistuimen järjestämän kyselyn tulokset osoittavat, että lausunto jätettiin hakematta pääasiassa siksi, että hakemusprosessi on pitkä ja monimutkainen, lausunnon kriteerit on vaikea täyttää ja lausunnon käyttömahdollisuudet ovat vähäiset.
The low participation undermined the Commission’s efforts to simplify procedures22. 
Alhainen osallistumistaso heikensi komission pyrkimyksiä yksinkertaistaa menettelyjä22.
To facilitate the alignment of FP7 provisions with beneficiaries’ practices related to personnel costs, in 2011 the Commission introduced the possibility for them to use their internal practices for charging average personnel costs under certain conditions. 
Helpottaakseen seitsemännen puiteohjelman säännösten ja edunsaajien henkilöstökuluihin sovellettavien laskentakäytäntöjen yhdenmukaistamista komissio tarjosi vuonna 2011 edunsaajille mahdollisuutta soveltaa keskimääräisten henkilöstökulujen laskuttamiseen näiden omia sisäisiä käytäntöjä tietyin ehdoin.
The ECA’s interviews with research organisations and participants revealed a positive reaction to the wider acceptance of the average personnel cost methodologies. 
Tilintarkastustuomioistuimen järjestämissä tutkimusorganisaatioiden ja osallistujien haastatteluissa kävi ilmi, että haastateltavat suhtautuivat myönteisesti siihen, että keskimääräisiin henkilöstökuluihin perustuvat menettelyt hyväksytään laajemmin.
However, even though the problem with the acceptance of the average personnel costs was recognised relatively early23, it took 21 months before the rules were modified. 
Vaikka keskimääräisten henkilöstökulujen hyväksyntään liittyvä ongelma oli havaittu suhteellisen varhain23, sääntöjä muutettiin vasta 21 kuukauden kuluttua.
Even if the FP7 financial rules are less prescriptive and more principles-based, there are situations where it is difficult to reconcile the reality faced by a beneficiary with FP7 principles. 
Vaikka seitsemännen puiteohjelman varainhoitoa koskevat säännöt ovat pikemminkin periaatteellisia kuin normatiivisia, esiintyy tilanteita, joissa edunsaajan todellisuutta on vaikeaa sovittaa seitsemännen puiteohjelman periaatteisiin.
If the beneficiary encounters such a situation, three options are available. 
Tällaisessa tilanteessa edunsaajalla on kolme vaihtoehtoa.
The beneficiary can either: ο contact its project officer; ο refer to the national contact point24, which will forward the request to the Research Enquiry Service (RES); or ο send it directly to the RES. 
Edunsaaja voi ο ottaa yhteyttä hankkeesta vastaavaan virkamieheen ο kääntyä kansallisen yhteyspisteen puoleen24; yhteyspiste välittää pyynnön Research Enquiry Service -palvelulle (RES) ο lähettää pyynnön suoraan RES-palvelulle.
21 The intended scope of the certification mechanism was limited to participants with multiple and sizeable participations: those with eight participations above 375 000 euro. 
21 Lausuntomekanismi oli tarkoitettu vain osallistujille, joilla oli useita mittavia avustusosuuksia eli kahdeksan yli 375 000 euron osuutta.
22 European Court of Auditors’ Annual Report concerning the financial year 2010 (OJ C 326, 10.11.2011). 
22 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2010 (EUVL C 326, 10.11.2011).
23 In April 2009, the European Parliament pointed out that beneficiaries should be allowed to use their average cost methodologies and asked ‘the Commission to start a procedure making seventh framework programme rules compatible with general business practices that allow for calculation and charging of average hourly rates per cost centre’ (Source: 2007 European Parliament general budget discharge, 2008/2186(DEC)). 
23 Huhtikuussa 2009 Euroopan parlamentti totesi, että edunsaajien pitäisi voida käyttää keskimääräisiin kuluihin perustuvia menettelyjään, ja pyysi ”komissiota käynnistämään menettelyn, jolla seitsemättä puiteohjelmaa koskevat säännöt saatetaan yhdenmukaisiksi sellaisten yleisten yritystoiminnan käytäntöjen kanssa, jotka mahdollistavat kustannuspaikkakohtaisten keskimääräisten tuntipalkkojen laskemisen ja laskuttamisen” (Lähde: 2007 Euroopan parlamentin päätöslauselma yleisen talousarvion toteuttamista koskevasta vastuuvapausmenettelystä, 2008/2186(DEC)).
The decision (C(2011) 174) addressing this request was adopted in January 2011. 
Tätä pyyntöä vastaava päätös (C(2011) 174) annettiin tammikuussa 2011.
24 The national contact points exist in all Member States. 
24 Kansallisia yhteyspisteitä on kaikissa jäsenvaltioissa.
They are the FP7 support structures that provide practical information to researchers and entrepreneurs on their participation in FP7. 
Näiden seitsemännen puiteohjelman tukirakenteiden kautta tutkijoille ja yrittäjille annetaan käytännön tietoa seitsemänteen puiteohjelmaan osallistumisesta.
21 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
21 Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
Project officers can only refer to existing rules and guidelines. 
Hankkeesta vastaavat virkamiehet voivat ainoastaan soveltaa olemassa olevia sääntöjä ja suuntaviivoja.
The RES can provide more tailored guidance, which in case of complex legal questions is prepared by the legal department of DG Research and Innovation. 
RES-palvelu voi tarjota räätälöidympää neuvontaa, jonka monimutkaisissa lakikysymyksissä valmistelee tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston oikeudellinen osasto.
However this is still subject to a legal disclaimer, which may significantly undermine its utility in case of later disagreements with the Commission. 
Neuvontaan liittyy kuitenkin oikeudellinen vastuuvapauslauseke, minkä vuoksi neuvonnasta voi olla huomattavasti vähemmän hyötyä, mikäli komission kanssa on myöhemmin erimielisyyttä.
The correctness of the interpretation can be called into question up to 5 years after the closure of the project. 
Tulkinnan oikeellisuus voidaan kyseenalaistaa viiden vuoden kuluessa hankkeen päätökseen saattamisesta.
Even though there may be valid reasons for having a legal disclaimer, the current system means the beneficiaries bear the full risk of incorrect interpretation of FP7 provisions. 
Vaikka oikeudellisen vastuuvapauslausekkeen olemassaololle saattaa olla päteviä syitä, nykyjärjestelmässä edunsaajat kantavat yksin riskin silloin, jos seitsemännen puiteohjelman säännöksiä ei ole tulkittu oikein.
FP7 PROVISIONS DO NOT ALWAYS REFLECT THE GENERAL PRACTICE OF BENEFICIARIES 27. 
SEITSEMÄNNEN PUITEOHJELMAN SÄÄNNÖKSET EIVÄT AINA KUVASTA EDUNSAAJIEN YLEISTÄ KÄYTÄNTÖÄ 27.
To assess the extent of alignment of FP7 with general practice of beneficiaries, the Court compared FP7 practice with the practices used in national funding agencies and with the internal practices of the beneficiaries. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin seitsemäs puiteohjelma ja edunsaajien yleinen käytäntö ovat yhdenmukaisia, vertaamalla seitsemännen puiteohjelman käytäntöä kansallisten rahoituslaitosten käytäntöihin ja edunsaajien soveltamiin sisäisiin käytäntöihin.
The Court’s analysis focused on personnel costs as they often represent the most important category of direct costs incurred when carrying out a project. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi kohdistui henkilöstökuluihin, sillä ne muodostavat usein merkittävimmän hanketäytäntöönpanon välittömien kustannusten lajin.
Some national funding agencies accept lump sums or cost categories without time recording requirements (e.g. German Research Foundation, DFG) or use budgeted costs based on salary categories and predefined working time (Swiss National Science Foundation, SNF). 
Tietyt kansalliset rahoituslaitokset hyväksyvät kertakorvauksia tai kustannuslajeja asettamatta ajankäytön kirjaamista koskevia vaatimuksia (esim. saksalainen tutkimussäätiö DFG) tai soveltavat palkkaluokkiin ja ennalta määriteltyyn työaikaan perustuvia talousarviokustannuksia (sveitsiläinen tiedesäätiö SNF).
Others follow time recording requirements similar to FP7’s (e.g. Department of Energy in the United States) and focus on a verifiable time allocation system for justifying personnel costs. 
Muut (esim. Yhdysvaltain energiaministeriö) soveltavat samankaltaisia ajankäytön kirjaamista koskevia vaatimuksia kuin seitsemännessä puiteohjelmassa ja käyttävät henkilöstökulujen perustelemi-seen todennettavissa olevaa ajankäytön hallintajärjestelmää.