natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 5 - Average number of interruptions during the 2007-2013 programme period 35 3 2 1 0 Roads Water and wastewater development Rail, air and maritime 1.9 1.8 Energy and solidwaste Major projects not assisted by JASPERS Major projects assisted by JASPERS Overall average for the assisted projects Overall average for the non-assisted projects Smart Source: ECA analysis of the Commission’s SFC database (as at 6 April 2017). 
Kaavio 5 – Keskeytyksiä keskimäärin ohjelmakaudella 2007–2013 37 3 2 1 0 Suurhanke ei saanut JA SPERS-apua 1,9 Suurhanke sai JASPERS-apua 1,8 Hankkeet, jotka saivat apua – keskiarvo Hankkeet, jotka eivät saaneetapua–keskiarvo Tieliikenne Vesi-ja jätevesihuolto Älykäs kehitys Rautatie-, ilma-ja vesiliikenne Energia ja jätehuolto Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission SFC-tietokannan perusteella (tilanne 6. huhtikuuta 2017).
In the 2007-2013 programme period, although the approval procedure for assisted projects was generally quicker than that for non-assisted projects, the Commission only managed to approve around 15 % (76 out of 513) of assisted major projects and 7 % (31 out of 463) of non-assisted major projects within the 90-day deadline following receipt of the project application32. 
Hyväksymismenettelyoliapuasaaneidenhankkeidenkohdallaohjelmakaudella2007– 2013 yleensä nopeampi kuin niiden, joita ei ollut avustettu. Siitä huolimatta komissio onnistui hyväksymään 90 päivän määräajassa, joka alkaa hankehakemuksen vastaanottamisesta32, apua saaneista suurhankkeista vain noin 15 prosenttia (76 suurhanketta 513:sta) ja muista suurhankkeista seitsemän prosenttia (31 suurhanketta 463:sta).
For assisted major projects, the Commission overran its 90-day deadline by an average of 198 days. 
Apua saaneiden suurhankkeiden kohdalla komissio ylitti 90 päivän määräaikansa keskimäärin 198 päivällä.
Taking into account interruptions, the Commission issued its decision, on average, almost one year (342 days) from the date on which a major project was submitted. 
Keskeytykset huomioon ottaen komissio antoi päätöksensä keskimäärin lähes vuoden (342 päivän) kuluttua suurhankehakemuksen esittämispäivästä.
32 For the 2007-2013 programme period: Article 41(2) of Council Regulation (EC) No 1083/2006. 
32 Ohjelmakaudella 2007–2013: Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 41 artiklan 2 kohta.
For the 2014-2020 programme period: Article 102 (1) and (2) of the Regulation (EU) No 1303/2013. 
Ohjelmakaudella 2014–2020: Asetus (EU) N:o 1303/2013, 102 artiklan 1 ja 2 kohta.
Overall, it was only used for 29 % of major projects that had received JASPERS assistance during the 2007-2013 programme period (see Box 2). 
Nopeutettua menettelyä käytettiin yleisesti ottaen vain 29 prosentissa suurhankkeista, joille oli annettu apua JASPERS-aloitteesta ohjelmakaudella 2007–2013 (ks. laatikko 2).
For the 2014-2020 programme period, by the end of 2016, the Commission had adopted 17 decisions on new major projects subject to the PSA procedure (see paragraph 53) with an average of 111 days taken for approval33. 
Ohjelmakaudella2014–2020komissioolivuoden2016loppuunmennessätehnyt 17 päätöstä uusista suurhankkeista, joihin oli sovellettu PSA-arviointimenettelyä (ks. kohta 53). Hyväksyminen vei keskimäärin 111 päivää33.
This is a significant improvement compared to the situation in the 2007-2013 programme period. 
Tämä on merkittävä parannus verrattuna ohjelmakauden 2007–2013 tilanteeseen.
In general, JASPERS had an impact on the quality of major projects we audited 67. 
Yleisesti ottaen JASPERS-aloitteella oli vaikutusta tarkastettujen hankkeiden laatuun 67.
We analysed the impact of JASPERS advisory services on the quality of major projects. 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi JASPERS-neuvonnan vaikutuksen suurhankkeiden laatuun.
We did so by assessing the effect of advisory services on major projects’ planned scope or outputs; their results or impact; their costs; and their completion deadlines. 
Se arvioi, mikä oli neuvonnan merkitys suurhankkeiden suunnitellulle laajuudelle tai tuotoksille, tuloksille tai vaikutukselle, kuluille sekä päätökseen saattamisen määräajalle.
For more than half of our audited projects JASPERS accepted the Member States’ requests to be first involved in the application stage to review the project application documentation (see paragraph 55). 
Yli puolessa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista hankkeista JASPERS vastasi myöntävästi, kun jäsenvaltio pyysi, että se tulisi mukaan vasta hakemusvaiheessa ja kävisi läpi hankkeen hakemusasiakirjat (ks. kohta 55).
Table 3 contains quantified conclusions for all of the major projects that we audited. 
Taulukosta 3 käyvät ilmi kaikkien tarkastettujen suurhankkeiden osalta tehdyt kvantifioidut johtopäätökset.
With interruptions deducted. Table 3 - Impact of JASPERS advisory services on certain parameters related to the quality of audited major projects 37 Impact during planning Aspect no significant significant impact sample of projects1 no impact moderate impact 1 Project scope/outputs 58% 26% 16% 19 2 Project cost 35% 45% 20% 20 3 Project results/impact 63% 32% 5% 19 4 Project implementation timeline 95% 5% - 19 1 Significant impact – clear evidence for substantial (tangible) changes resulting from JASPERS’s impact on the analysed aspects. 
Taulukko 3 – JASPERS-neuvonnan vaikutus tiettyihin muuttujiin, jotka liittyvät tarkastettujen suurhankkeiden laatuun 39 Vaikutus suunnitteluun Osatekijä Ei merkittävää vaikutusta Merkittävä vaikutus Hankeotos1 Ei vaikutusta Vaatimaton vaikutus 1 Hankkeen laajuus/tuotokset 58% 26% 16% 19 2 Hankekulut 35% 45% 20% 20 3 Hankkeen tulokset/vaikutus 63% 32% 5% 19 4 Hankkeiden toteutusaikataulu 95% 5% - 19 1 Ei vaikutusta – ei evidenssiä JASPERS-aloitteen vaikutuksen aiheuttamista muutoksista analysoiduissa näkökohdissa.
Source: ECA analysis, based on an examination of our audit sample of individual major project assignments. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi tarkastusotokseen sisältyvistä yksittäisistä suurhanketoimeksiannoista.
Regarding the planned scope or outputs of the major projects we audited, we found that JASPERS had little or no impact in most cases. 
Useimmissa tapauksissa tilintarkastustuomioistuin totesi, että JASPERS-aloitteella oli varsin vähän tai ei lainkaan vaikutusta tarkastettujen suurhankkeiden suunniteltuun laajuuteen tai tuotoksiin.
However, there were also examples where a significant impact was achieved. We also found that JASPERS assistance had an impact on the planned cost of around two thirds of the major projects we audited. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin myös esimerkkejä merkittävästä vaikutuksesta Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi, että JASPERS-apu vaikutti suunniteltuihin kuluihin noin kahdessa kolmasosassa tarkastetuista suurhankkeista.
Mostly, we found that JASPERS had little or no effect on the planned results or impact of the major projects we audited. 
Useimmiten tilintarkastustuomioistuin katsoi, että JASPERS-aloitteella oli vain vähän tai ei lainkaan vaikutusta tarkastettujen suurhankkeiden tavoiteltuihin tuloksiin tai vaikutukseen.
Some examples are provided in Box 3. 
Laatikossa 3 esitetään tästä joitakin esimerkkejä.
The number of major projects (out of 20 in total) that by the time of our audit were sufficiently advanced to allow us to draw a conclusion. 
Niiden suurhankkeiden lukumäärä (kaikkiaan 20 suurhankkeesta), jotka olivat tarkastusajankohtaan mennessä edenneet niin pitkälle, että niistä oli mahdollista tehdä johtopäätöksiä.
Mostly, we found that JASPERS had no impact on the planned implementation timeline of the major projects we audited (see Table 3). 
Useimmitentilintarkastustuomioistuintotesi,ettäJASPERS-aloitteellaeiollutvaikutusta tarkastettujen suurhankkeiden suunniteltuun toteutusaikatauluun (ks. taulukko 3).
We also analysed to which extent the planned project quality parameters were actually achieved. 
Tilintarkastustuomioistuinanalysoimyös,miltäosinhankkeidensuunnitellut laatuparametrit tosiasiassa saavutettiin.
For the major projects which were sufficiently advanced for us to draw conclusions, we noted that the target values for most output indicators had been fully or partially achieved. 
Niissä suurhankkeissa, jotka olivat riittävän edistyneitä johtopäätösten tekemistä ajatellen, tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että useimpien tuotosindikaattoreiden tavoitearvot oli saavutettu kokonaan tai osittain.
Only 40 % of projects had fully achieved their results. 
Hankkeista vain 40 prosentissa saavutettiin suunnitellut tulokset kokonaan.
More than half of projects had experienced cost overruns. 
Yli puolessa hankkeista ilmeni kustannusylityksiä.
All of the major projects we audited had been delayed, on average by 22 months compared to the original completion date specified in the grant agreement. 
Kaikki tarkastetut suurhankkeet olivat viivästyneet. Viivästys oli keskimäärin 22 kuukautta verrattuna avustussopimuksessa alun perin ilmoitettuun valmistumispäivään.
Details are provided in Table 4. 
Tarkempia tietoja esitetään taulukossa 4.
38 Box 3 - Examples of significant and moderate impact of JASPERS on the planned scope, outputs, cost or results of two major projects in Malta and Poland In a CF project in Malta for the construction of national storm management infrastructure, we found that JASPERS assistance had resulted in a significant revision of the design and scope of the project, involving a reduction in the re-use of storm water, the economic justification for which was weak. 
40 Laatikko 3 – Esimerkkejä JASPERS-aloitteen merkittävästä ja vaatimattomasta vaikutuksesta kahden suurhankkeen suunniteltuun laajuuteen, tuotoksiin, kuluihin tai tuloksiin Maltalla ja Puolassa Maltalla toteutettu koheesiorahaston hanke koski kansallisen myrskynhallintainfrastruktuurin rakentamista. Tarkastajat havaitsivat, että JASPERS-avun tuloksena hankkeen rakennetta ja laajuutta tarkistettiin huomattavasti.
Instead, JASPERS advised the project planners to focus on flood relief infrastructure in the riskiest areas. 
Sen sijaan JASPERS neuvoi hankkeen suunnittelijoita keskittymään riskialttiimpien alueiden tulvavahinkoinfrastruktuuriin.
This triggered an increase of around 11 % in the planned output target value for the project (increasing flood water catchment capacity). 
Tämä lisäsi hanketuotoksen suunniteltua tavoitearvoa noin 11 prosenttia (ja kasvatti tulvaveden ohjauskapasiteettia).
Consequently, the project’s result target value, namely the number of inhabitants protected against flooding, increased by around 226 %. 
Näin ollen hankkeen tulokselle asetettu tavoitearvo (tulvilta suojeltavien asukkaiden määrä) kasvoi noin 226 prosenttia.
The significant revision of the design and scope of the project had resulted in a decrease in the planned project cost to 62.5 million euro. 
Hankkeen rakenteen ja laajuuden merkittävä tarkistaminen johti siihen, että suunnitellut hankekustannukset alenivat 62,5 miljoonaan euroon.
The initial planned cost indicated by the Maltese authorities was up to 70 million euro. In a CF project in Poland for the construction of a wastewater treatment plant, we found that JASPERS assistance had a moderate impact, resulting in an extension of the planned project scope to include modernisation work to improve quality of drinking water. 
Maltan viranomaiset ilmoittivat alun perin, että kulujen suunniteltiin nousevan enintään 70 miljoonaan euroon. Puolassa toteutetussa koheesiorahaston hankkeessa rakennettiin jätevedenpuhdistamo. Tarkastajat havaitsivat, että JASPERS-avulla oli vaatimaton vaikutus: hanketta laajennettiin suunnitellusta sisällyttämällä siihen juomaveden laatua parantavia nykyaikaistamistöitä.
Moreover, JASPERS had a moderate impact on the planned project cost. JASPERS’s advice resulted in an increase of around 7.5 % in EU financing. 
Lisäksi JASPERS-aloitteella oli vaatimaton vaikutus suunniteltuihin hankekuluihin. Aloitteen mukaisesti annettu neuvonta lisäsi EU:n maksamaa rahoitusta noin 7,5 prosenttia.
JASPERS also provided advice on how to optimise the supervision of the construction work in the project. 
JASPERS antoi myös neuvontaa, joka liittyi hankkeen rakennustyön mahdollisimman hyvään valvontaan.
Table 4 - Actual achievement of project indicator target values associated with quality parameters 1 71. 
Taulukko 4 – Laatuparametreihin liittyvien indikaattoreiden tavoitearvojen tosiasiallinen saavuttaminen hankkeissa 1 71.
In addition to our sample of audited major projects, we audited in detail three individual assignments related to three non-major projects. 
Otokseen poimimiensa suurhankkeiden lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti yksityiskohtaisesti kolme yksittäistä toimeksiantoa, joihin liittyvät kolme hanketta eivät olleet suurhankkeita.
We did not observe that JASPERS had any significant impact on the projects’ scope, outputs, results, impact, cost or completion deadlines in any case except for one project in Croatia. 
Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut, että JASPERS-aloitteella olisi ollut merkittävää vaikutusta hankkeiden laajuuteen, tuotoksiin, tuloksiin, vaikutukseen, kuluihin tai päätökseen saattamisen määräaikoihin.
In this case, JASPERS’s assistance contributed to the efficient use of the new equipment (and thus the planned project efficiency). 
Siinä JASPERS-apu tehosti uusien laitteiden käyttöä (ja paransi siten hankkeen suunniteltua tehokkuutta).
For all three assignments, the beneficiaries and the national authorities had generally followed JASPERS’s advice. 
Kaikissakolmessatoimeksiannossaedunsaajatjakansallisetviranomaisetolivatyleensä noudattaneet JASPERSin neuvoja.
However, we noted that there were no appropriate arrangements for beneficiaries, national authorities, JASPERS and the Commission to properly exchange information on how best to use JASPERS’s advice for non-major projects. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että edunsaajien, kansallisten viranomaisten, JASPERSin ja komission välillä ei ollut kunnollisia järjestelyjä, joilla olisi vaihdettu tietoja siitä, miten JASPERS-neuvontaa voidaan parhaiten hyödyntää muissa kuin suurhankkeissa.
In all three of the projects we analysed, the project application submitted to the relevant national authority did not have an ACN attached although it was issued by JASPERS. 
Yhdessäkään kolmesta analysoidusta hankkeesta ACN-asiakirjaa ei ollut liitetty toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle esitettyyn hankehakemukseen, vaikka JASPERS oli laatinut ACN-asiakirjan.
Finally, we assessed whether JASPERS-assisted major projects were less error-prone than projects which had not received assistance. 
Tilintarkastustuomioistuinanalysoilopuksi,olivatkoJASPERS-apuasaaneet suurhankkeet vähemmän virhealttiita kuin hankkeet, jotka eivät tällaista apua saaneet.
To do so, we returned to the results of our compliance audit exercise which we carried out in 2014 and 2015. 
varten tilintarkastustuomioistuin otti uudestaan esiin vuosina 2014 ja 2015 toimittamiensa säännönmukaisuuden tarkastusten tulokset.
In this exercise, we had carried out compliance audits of 68 major projects across all Member States, of which 34 had been assisted by JASPERS and 34 had not. 
Tilintarkastustuomioistuimen tuolloin toimittama säännönmukaisuuden tarkastus kattoi kaikki jäsenvaltiot käsittävän 68 suurhankkeen otoksen. Suurhankkeista 34 oli saanut apua JASPERS-aloitteesta, kun taas 34 ei ollut saanut apua.
Overall, JASPERS-assisted projects were less frequently affected by errors than non-assisted projects: (44 % of assisted projects and 56 % of non-assisted projects contained errors). 
(Virheitä ilmeni 44 prosentissa apua saaneista hankkeista ja 56 prosentissa muista hankkeista).
By the time of the compliance audit exercises, 12 of these 20 major projects were sufficiently advanced to allow us to analyse whether the target values for their output and result indicators had actually been achieved. 
Säännönmukaisuudentarkastukseenmennessänäistä20suurhankkeesta12oli edistynyt siinä määrin, että tilintarkastustuomioistuin saattoi analysoida, oliko niiden tuotos-ja tulosindikaattoreiden tavoitearvot tosiasiallisesti saavutettu.
We found that 50 % of indicator target values in JASPERS-assisted projects had been achieved, but only 25 % of indicator target values in non-assisted projects. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että JASPERS-apua saaneissa hankkeissa oli saavutettu 50 prosenttia indikaattoreiden tavoitearvoista, kun taas muissa hankkeissa niistä oli saavutettu vain 25 prosenttia.
JASPERS could not impact the absorption of EU funds for the audited projects 75. 
JASPERS-aloitteella ei kyetty tarkastetuissa hankkeissa vaikuttamaan EU:n myöntämän rahoituksen käyttöön 75.
By the time of our audit, 19 of the 20 major projects we audited were sufficiently advanced to allow us to analyse whether JASPERS had had a significant effect on the absorption of EU funds. 
Tarkastusajankohtaan mennessä kyseisistä 20 suurhankkeesta 19 oli edistynyt riittävän pitkälle niin, että oli mahdollista analysoida, oliko JASPERS-aloitteella ollut merkittävää vaikutusta EU:n myöntämän rahoituksen käyttöön.
But in the cases we audited, we found no evidence that JASPERS had any such effect. 
Tarkastetuissa tapauksissa ei kuitenkaan havaittu evidenssiä JASPERS-aloitteen vaikutuksesta tältä osin.
This was mainly because delays occurred at project level (on average, there had been 22 months of delays to the major projects we audited). 
Syynätähänolivatlähinnäviivästyksethanketasolla(tarkastetutsuurhankkeetolivat viivästyneet keskimäärin 22 kuukautta).
More than one third of the projects had to be partially shifted into the subsequent programme period (see paragraph 41). 
Yli kolmannes hankkeista täytyi osittain siirtää seuraavalle ohjelmakaudelle (ks. kohta 41).
Costs which are eligible for reimbursement from EU funds are declared (“certified”) to the Commission, which then reimburses them to the Member State. 
Tukikelpoiset kulut, jotka voidaan korvata EU:n varoista, ilmoitetaan (varmennetaan) komissiolle, joka sen jälkeen korvaa ne jäsenvaltiolle.
Between the start of the programme period 2007-13 to 2009, Member States could declare expenditure for major projects only after project approval by the Commission. 
Ohjelmakauden 2007–2013 alusta vuoteen 2009 saakka jäsenvaltiot saivat ilmoittaa suurhankkeiden menot vasta sen jälkeen, kun komissio oli hyväksynyt hankkeen.
From 200934 however, the legislation allowed Member States to declare costs after a project had been approved at national level, but before the Commission itself had issued a decision. 
Vuodesta 200934 alkaen lainsäädäntö on kuitenkin antanut jäsenvaltioille mahdollisuuden ilmoittaa kuluja, kun hanke on hyväksytty kansallisella tasolla, ennen kuin komissio on antanut päätöksensä.
Many of the major projects which we audited had benefited from this arrangement: for 53 % of the audited projects, eligible expenditure had been submitted to the Commission before it issued its decision. 
Monessatarkastetuistasuurhankkeistaolikäytettyhyväksitätäjärjestelyä:niistä 53 prosentissa tukikelpoiset menot oli esitetty komissiolle ennen kuin se oli tehnyt päätöksensä.
In these cases, the average gap between the first cost declaration and the Commission’s decision was 23 months. 
Näissä tapauksissa ensimmäisen kuluilmoituksen ja komission päätöksen välillä kului keskimäärin 23 kuukautta.
The impact of JASPERS on administrative capacity of Member States had not yet resulted in greater independence from JASPERS assistance 79. 
JASPERS-aloitteen vaikutus jäsenvaltioiden hallinnollisiin valmiuksiin ei toistaiseksi ole ilmennyt siten, että sen apua tarvittaisiin vähemmän 79.
We sought to identify whether JASPERS had met another of its aims: that of increasing Member States’ administrative capacity to prepare, approve and implement projects. 
Tilintarkastustuomioistuinselvitti,olikoJASPERS-aloitteessasaavutettutoinensille asetettu tavoite: aloitteen oli tarkoitus lisätä jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia, jotka liittyvät hankkeiden laatimiseen, hyväksymiseen ja toteuttamiseen.
If this aim had been reached, it should have led to a situation in which Member States used the experience gained for subsequent projects and programming exercises, thereby becoming less dependent on the technical assistance provided by the Commission (including JASPERS). 
Jos tämä tavoite olisi saavutettu, jäsenvaltioiden olisi pitänyt hyödyntää saamiaan kokemuksia myöhemmissä hankkeissa ja myöhemmässä ohjelmasuunnittelussa ja siis tukeutua vähemmässä määrin komission (muun muassa JASPERS-aloitteen kautta) antamaan tekniseen apuun.
The concept paper issued by the Commission in 2005 envisaged that JASPERS would be reviewed after two years. 
Komissionvuonna2005laatimassatausta-asiakirjassatarkoituksenaoli,ettäJASPERS-aloitetta tarkistettaisiin kahden vuoden kuluttua.
It, thus, was seen by the Commission as a transitional tool which would help to develop the administrative capacity of Member States to manage EU funds, and to prepare and implement projects according to the EU’s requirements. 
Komissio siis piti sitä siirtymävälineenä, jolla kehitettäisiin jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia hallinnoida EU-varoja ja laatia ja toteuttaa EU:n vaatimusten mukaisia hankkeita.
The concept paper also envisaged that JASPERS would in some cases recommend to the Member States concerned ways of enhancing administrative capacity for example by setting up project management implementation units. 
Tausta-asiakirjassa suunniteltiin myös, että JASPERS suosittelisi joissakin tapauksissa jäsenvaltioille tapoja parantaa hallinnollisia valmiuksia esimerkiksi perustamalla hankehallinnoinnin toteutusyksiköitä.
Until 2012, there were no other documents specifying in greater detail what action JASPERS was expected to take with a view to building up Member States’ administrative capacity. 
Ennen vuotta 2012 ei ollut olemassa muita asiakirjoja, joissa olisi täsmennetty, mitä toimia JASPERS-aloitteessa oli määrä toteuttaa jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi.
It was not until after the Commission had issued its evaluation report in 2012 that JASPERS created a Networking Platform to complement JASPERS’s project advisory operations and increase support to Member States in improving their administrative 41 capacity. 
Vastasenjälkeen,kunkomissiooliesittänytarviointikertomuksensavuonna2012, JASPERS perusti verkostoitumisfoorumin täydentämään hankeneuvontaa ja lisäämään jäsenvaltioille hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi annettavaa tukea.
It aimed to do this by implementing knowledge-sharing and targeted capacity-building activities, as well as fostering the dissemination of good practices and the exchange of experiences among Member States. 
Se aikoi tätä varten aloittaa tietojenjaon ja kohdennetun valmiuksien kehittämisen sekä edistää hyvien käytäntöjen levittämistä ja kokemustenvaihtoa jäsenvaltioiden kesken.
For the 2014-2020 programme period, the Commission and the EIB decided to expand and improve the JASPERS Networking Platform’s capacity-building activities. 
KomissiojaEIPpäättivätlaajentaajaparantaaJASPERS-verkostoitumisfoorumiinliittyviä valmiuksien kehittämistoimia ohjelmakaudella 2014–2020.
Consequently, in 2014, JASPERS created the Network and Competence Centre, a division whose primary objective was to further increase capacity-building activities aimed at national authorities and project beneficiaries. 
Niin ollen JASPERS perusti vuonna 2014 Network and Competence Centre -keskuksen (”Verkostoituminen ja osaamiskeskus”). Se on jaosto, jonka ensisijaiseksi tavoitteeksi asetettiin kansallisille viranomaisille ja hankkeiden edunsaajille kohdennettujen valmiuksien kehittämistoimien lisääminen.