natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The main reasons provided for the ‘low’ or ‘very low’ take-up are: (a) ‘Operators consider that the procedures for application are too time-consuming’; (b) ‘Lack of tradition in the Member State concerned for the GI scheme’; 24 Belgium,Denmark,Germany, Estonia, Ireland, Latvia, Lithuania, Malta, Netherlands, Austria, Slovakia, Finland and Sweden. 
Keskeisinä syinä ”vähäiselle” tai ”hyvin vähäiselle” suosiolle pidettiin seuraavia tekijöitä: a) ”Toimijat pitävät hakemusmenettelyjä liian aikaavievinä.” b) ”Maassa ei ole perinteisesti käytetty maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä.”
Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 22 (c) ‘Lack of consumers’ awareness of the existence of the GI s c h e m e ’ ; (d) ‘Lack of producers’ awareness of the existence of the GI scheme’. 
Erityiskertomus nro 11/2011 – Edistävätkö maantieteellisten merkintöjen järjestelmän rakenne ja hallinnointitapa järjestelmän vaikuttavuutta? 22 c) ”Kuluttajat eivät ole tietoisia järjestelmän olemassaolosta.” d) ”Tuottajat eivät ole tietoisia järjestelmän olemassaolosta.”
The spread of registered names in the Member States as at the end of 2010, shown in Graph 2, corroborates the assessment made by certain Member States that the take-up in their country is low/very low. 
Kaaviossa 2 esitetään rekisteröityjen nimien jakautuminen jäsenvaltioittain vuoden 2010 lopussa. Jakauma vahvistaa tiettyjen jäsenvaltioiden esittämän arvion, jonka mukaan suosio on siellä vähäinen / hyvin vähäinen.
The graph shows a concentration of the registered product names in a limited number of Member States: 77 % of the product names registered originate from only five Member States, whilst in 14 Member States less than five product names had been registered by the end of 2010, including six Member States where no product name had been registered25. 
Kaaviosta käy ilmi, että rekisteröidyt tuotenimet keskittyvät muutamiin jäsenvaltioihin: 77 prosenttia niistä on peräisin viidestä jäsenvaltiosta, kun taas 14 jäsenvaltiossa oli vuoden 2010 loppuun mennessä rekisteröity vähemmän kuin viisi tuotenimeä. Näistä 14 jäsenvaltiosta kuudessa ei ollut rekisteröity ainuttakaan tuotenimeä25.
This uneven spread indicates a clear difference in the attractiveness of the GI scheme amongst producers in the Member States. 
Epätasainen jakautuminen on osoitus siitä, että maantieteellisten merkintöjen järjestelmä ei ole kaikkien jäsenvaltioiden tuottajien kannalta yhtä kiinnostava.
A probable explanation for this situation is that some Member States, such as France, Italy or Spain had similar national schemes before the introduction of the EU scheme and therefore producers in these countries have more experience and a better knowledge and interest in the scheme. 
Yksi todennäköinen selitys tälle on, että joissakin jäsenvaltioissa, kuten Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa, oli jo olemassa samantapainen kansallinen järjestelmä ennen kuin EU:n järjestelmä otettiin käyttöön. Siksi näissä maissa tuottajilla on enemmän kokemusta ja tietoa laatujärjestelmistä, joten he ovat kiinnostuneempia liittymään niihin.
25 Bulgaria,Estonia,Latvia, Lithuania, Malta and Romania. 
25 Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua, Malta ja Romania.
GRAPH 2 PRODUCT NAMES REGISTERED AS PDO AND PGI PER MEMBER STATE1 250 200 150 100 50 0 IT FR ES PT EL DE UK CZ PL AT BE NL HU SK IE SE LU FI DK SI CY 1 Two third countries (Colombia and China) had one product each registered as at the end of 2010. 
KAAVIO 2 SAN-JA SMM-TUOTTEIKSI REKISTERÖIDYT TUOTENIMET JÄSENVALTIOITTAIN1 250 200 150 100 50 0 IT FR ES PT EL DE UK CZ PL AT BE NL HU SK IE SE LU FI DK SI CY 1 Kaksi EU:n ulkopuolista maata (Kolumbia ja Kiina) oli vuoden 2010 lopussa kumpikin rekisteröinyt yhden tuotteen.
Source: European Commission, Agriculture and Rural Development DG. 
Lähde: Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto.
One of the main reasons provided for the low/very low take-up of the GI scheme is that operators consider that the procedures for application are too time-consuming. 
Yhdeksi keskeiseksi syyksi sille, että maantieteellisten merkintöjen järjestelmän suosio oli vähäinen / hyvin vähäinen, katsottiin se, että toimijat pitävät hakemusmenettelyjä liian aikaavievinä.
The Court therefore examined the procedure and the time taken for it. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin perehtyi hakemusmenettelyyn ja selvitti, paljonko siihen kuluu aikaa.
Graph 3 presents the different stages of the procedure. 
Menettelyn eri vaiheet esitetään kaaviossa 3.
The Court found that both the scrutiny at national and at Commission level are lengthy, the latter taking on average four years26. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että tutkiminen jäsenvaltiossa ja komissiossa vievät kauan – komissiossa se kestää keskimäärin neljä vuotta26.
The main reasons for these lengthy procedures found by the Court were a thorough national scrutiny, incomplete applications filed by the applicant groups and the time needed by the national authorities to provide additional information concerning the single document at the request of the Agriculture and Rural Development DG. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi menettelyjen vievän paljon aikaa pääasiassa siksi, että tutkiminen jäsenvaltioissa oli perusteellista, hakijaryhmittymät olivat täyttäneet hakemuksen puutteellisesti tai kansalliset viranomaiset tarvitsivat aikaa hankkiakseen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston edellyttämään yhtenäiseen asiakirjaan liittyvät lisätiedot.
It addressed the last issue by making two draft guides available in 2010, one dealing with the main elements to be checked by the national authorities and one for the applicants providing details on the completion of the single document. 
Komissio pyrki vaikuttamaan viimeksi mainittuun syyhyn antamalla vuonna 2010 kaksi ohjeluonnosta, joista toisessa käsiteltiin sitä, mitkä keskeiset osatekijät kansallisten viranomaisten on tarkastettava, ja toisessa sitä, mitä yksityiskohtaisia tietoja hakijoiden olisi annettava yhtenäistä asiakirjaa varten.
The impact of these guidelines on the length of the scrutiny can only be assessed in the future. 
Ohjeiden vaikutus tutkimisen kestoon voidaan arvioida vasta myöhemmin.
The primary instrument available to provide financial support to participants in the GI scheme is the European Agricultural Fund for Rural Development (‘EAFRD’) measure No 132 — Participation of farmers in food quality schemes. 
Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän osallistujille annetaan rahoitustukea pääasiassa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston toimenpiteestä nro 132 (viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin).
This measure addresses the costs incurred by farmers for their participation in EU or national food quality schemes27. 
Toimenpide koskee kuluja, joita viljelijöille aiheutuu osallistumisesta EU:n tai jäsenvaltion elintarvikkeiden laatujärjestelmään27.
The aid is available for products intended for human consumption and its maximum amount is 3 000 euro per holding (for a maximum period of 5 years). 
Tukea voi saada ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden osalta, ja tuen suurin mahdollinen määrä on 3 000 euroa tilaa kohden (enintään viiden vuoden ajan).
The measure is, however, only used by 16 Member States. 
Toimenpidettä sovelletaan kuitenkin vain 16 jäsenvaltiossa.
Moreover, it does not address the lack of producers’ awareness of the GI scheme, which in the view of national authorities is another main reason for the scheme’s very low/low take-up (see paragraph 33)28. 
Toimenpide ei myöskään lisää tuottajien tietoisuutta järjestelmän olemassaolosta, vaikka kansalliset viranomaiset pitivät järjestelmää koskevaa tietä-mättömyyttä yhtenä keskeisenä syynä järjestelmän vähäiseen/ hyvin vähäiseen suosioon (ks. kohta 33)28.
This latter issue is examined in the next part of this Special Report, dealing with the consumer awareness of the GI scheme. 
Järjestelmän tunnettuutta käsitellään tämän erityiskertomuksen seuraavassa osassa, joka koskee kuluttajien tietoisuutta maantieteellisten merkintöjen järjestelmästä.
26 The average time needed between receiving the application and registering the product name was 47 months for names registered in 2008 and 46 months for names registered in 2009. 
26 Hakemuksen vastaanottamisesta tuotenimen rekisteröimiseen kului keskimäärin 47 kuukautta vuonna 2008 rekisteröityjen nimien ja 46 kuukautta vuonna 2009 rekisteröityjen nimien kohdalla.
Amendment applications were excluded from the calculations. 
Laskelmissa ei otettu huomioon muutosta koskevia pyyntöjä.
27 Article 20(c)(ii) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
27 Neuvoston asetus (EY ) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1), 20 artiklan c kohdan iii alakohta.
28 Asattheendof2010, measure No 132 was included in the 2007–13 rural development programmes of 16 Member States with a total allocated amount of 294 million euro. 
28 Vuoden 2010 lopussa toimenpide nro 132 sisällytettiin vuosien 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmiin 16 jäsenvaltiossa ja siihen kohdennettiin kaikkiaan 294 miljoonaa euroa.
The accumulated expenditure declared (utilisation by the farmers) for all eligible quality schemes until the end of 2010 amounts to 18,6 million euro. 
Vuoden 2010 loppuun mennessä kaikkien tukikelpoisten laatujärjestelmien osalta oli ilmoitettu menoja yhteensä 18,6 miljoonaa euroa (määrä kuvastaa sitä, missä määrin viljelijät olivat käyttäneet järjestelmiä).
24 Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
24 Erityiskertomus nro 11/2011 – Edistävätkö maantieteellisten merkintöjen järjestelmän rakenne ja hallinnointitapa järjestelmän vaikuttavuutta?
Reference to the consumer awareness of the GI scheme was made in a recent study carried out on behalf of the Commission29. 
Komission toimeksiannosta hiljattain tehdyssä tutkimuksessa29 selvitettiin kuluttajien tietoisuutta maantieteellisten merkintöjen järjestelmästä.
A single page with the two symbols and three other international food symbols was shown to the consumers participating30. 
Kyselyyn osallistuneille kuluttajille30 näytettiin yksittäinen sivu, jolla näkyivät edellä mainitut kaksi tunnusta sekä kolme muuta kansainvälistä elintarvikealan tunnusta.
As a comparison, the same survey identified the rate of recognition as 16 % for the organic logo and 22 % for the Fairtrade one. 
Vertailuksi todettakoon, että samassa kyselyssä 16 prosenttia kuluttajista tunnisti luomutuotannon tunnuksen ja 22 prosenttia reilun kaupan tunnuksen.
Details are shown in Graph 4. 
Tulos on eritelty kaaviossa 4.
29 London Economics: Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI) (2008). 
29 London Economics: ”Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI)” (2008).
30 The survey covered a representative sample in each Member State and was addressed to the main shopper of the household interviewed. 
30 Kysely, joka kattoi edustavan otoksen kuluttajia jokaisesta jäsenvaltiosta, oli osoitettu haastateltavassa kotitaloudessa ostosten tekemisestä päävastuussa olevalle henkilölle.
31 An explanation provided by London Economics for the high recognition rate in Greece is the fact that the registration of the product name ‘Feta’ as a PDO and the related European Court of Justice cases (Joined Cases C-465/02 and C-466/02 for withdrawal of the registration) had large coverage in the Greek press. 
31 London Economics -konsulttiyritys selitti Kreikan korkeaa tulosta sillä, että Feta-tuotenimen rekisteröimistä SAN-järjestelmään ja rekisteröimiseen liittyviä Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioita (yhdistetyt asiat C-465/02 ja C-466/02, jotka koskivat rekisteröinnin kumoamista) käsiteltiin laajasti Kreikan lehdistössä.
25 GRAPH 4 RECOGNITION OF PDO AND PGI LOGO PER MEMBER STATE1 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% EL IT PT BE CY SI ET IE LU RO CZ PL SK LT LV FR BG ES DE UK AT DK SE FI NL HU MT 1 The survey in the UK did not include Northern Ireland. 
KAAVIO 4 SAN-JA SMM-TUNNUKSEN TUNNISTAMINEN JÄSENVALTIOITTAIN1 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% EL IT PT BE CY SI ET IE LU RO CZ PL SK LT LV FR BG ES DE UK AT DK SE FI NL HU MT 1 Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehty kysely ei kattanut Pohjois-Irlantia.
Source: London Economics. 
Lähde: London Economics.
The survey further showed that there is lack of knowledge as to the meaning of the scheme. 
Kyselyssä havaittiin myös, että kuluttajat eivät ole selvillä järjestelmän tarkoituksesta.
Of those who recognised the logos only half were able to identify that they imply that the product has been produced in a particular geographical area. 
Vain puolet niistä kuluttajista, jotka tunnistivat SAN-ja SMM-tunnukset, tiesivät, että niillä merkityt tuotteet on tuotettu tietyllä maantieteellisellä alueella.
Various options are available to raise awareness of the GI scheme, such as providing financial aid for measures which address this issue or the Commission taking own initiatives. 
Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän tunnettuuden lisäämiseksi on tarjolla erilaisia vaihtoehtoja, kuten rahoitustuki tunnettuutta parantaviin toimenpiteisiin ja komission omat aloitteet.
The Court has examined whether the following financial EU measures are likely to make the GI scheme better known32: (a) EAFRD measure No 133 — Information and promotion activities; (b) The measures provided for by Council Regulation (EC) No 3/2008 of 17 December 2007 on information provision and promotion measures for agricultural products on the internal market and in third countries33. measure no 133 is used to a Limited extent by the producer groups 43. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, kyetäänkö seuraavilla EU:n rahoitustoimenpiteillä todennäköisesti lisäämään maantieteellisten merkintöjen järjestelmän tunnettuutta32: a) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston toimenpide nro 133 – tiedottaminen ja menekinedistäminen b) toimenpiteet, joista on säädetty maataloustuotteita koskevista tiedotus-ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa 17 päivänä joulukuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3/200833. tuottajaryhmittymät hyödyntävät toimenpidettä nro 133 vain harvoin 43.
EAFRD measure No 133 provides financial support to producer groups to inform consumers and promote products belonging to EU or national food quality schemes. 
Maaseuturahaston toimenpiteestä nro 133 voidaan myöntää rahoitustukea tuottajaryhmittymille, jotta ne voivat tiedottaa kuluttajille EU:n tai kansallisiin laatujärjestelmiin kuuluvista tuotteista ja edistää tuotteiden menekkiä.
The activities eligible for support under measure No 133 have to be designed to induce consumers to buy the agricultural product and foodstuffs covered by the food quality schemes. 
Toimenpiteessä nro 133 tukikelpoisina pidetään toimia, joilla kannustetaan kuluttajia ostamaan laatujärjestelmiin kuuluvia maataloustuotteita ja elintarvikkeita.
The aid under this measure is available for 70 % of the eligible cost of the action and is limited to activities targeting the internal market. 
Toimenpiteen mukainen tuki voi kattaa 70 prosenttia toimen tukikelpoisista maksuista, ja se on rajattu koskemaan ainoastaan sisämarkkinoilla toteutettavia toimia.
32 Information measures provided for by Council Regulation (EC) No 814/2000 of 17 April 2000 on information measures relating to the common agricultural policy (OJ L 100, 20.4.2000, p. 
32 Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista 17 päivänä huhtikuuta 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 814/2000 (EYVL L 100, 20.4.2000, s.
33 OJ L 3, 5.1.2008, p. 
33 EUVL L 3, 5.1.2008, s.
26 Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
26 Erityiskertomus nro 11/2011 – Edistävätkö maantieteellisten merkintöjen järjestelmän rakenne ja hallinnointitapa järjestelmän vaikuttavuutta?
Data that would allow a clear conclusion to be drawn on the degree of success of measure No 133 regarding the GI scheme and more particularly on whether it increased consumer awareness of it could not be provided by the Agriculture and Rural Development DG. 
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto ei kyennyt esittämään tietoja, joiden perusteella olisi mahdollista tehdä yksiselitteisiä johtopäätöksiä siitä, miten hyödyllinen toimenpide nro 133 on maantieteellisten merkintöjen järjestelmän näkökulmasta, ja etenkään siitä, kyettiinkö sillä lisäämään kuluttajien tietoisuutta järjestelmästä.
Due to the existence of a number of exogenous factors that affect this question, it may not even be feasible to carry out such an analysis. 
Koska asiaan vaikuttaa niin moni ulkoinen tekijä, tällaista analyysiä ei ehkä ole edes mahdollista tehdä.
However, the extent of the measure’s uptake by the Member States and the utilisation of the funds available reflect its appeal to producer groups and indicate its appropriateness as an option to increase consumer awareness. 
Se, minkä verran toimenpidettä on käytetty jäsenvaltioissa ja minkä verran käytettävissä olleista varoista on hyödynnetty, kuvastaa kuitenkin sitä, kuinka kiinnostavana tuottajaryhmittymät ovat toimenpidettä pitäneet.
As at the end of 2010, measure No 133 was included in the 2007–13 rural development programme (‘RDP’) of 14 Member States with a total amount of 206 million euro. 
Vuoden 2010 lopussa toimenpide nro 133 oli sisällytetty 14 jäsenvaltion vuosien 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmaan, ja sen kokonaisarvo oli 206 miljoonaa euroa.
This amount, which covers different food quality schemes, including the GI scheme, organic farming and national food quality schemes, accounts for 0,6 % of the total amount under Axis 1 of the Member States’ financial plans (32 362 million euro). 
Määrä kattaa useita elintarvikkeiden laatujärjestelmiä, kuten maantieteellisten merkintöjen järjestelmän, luonnonmukaisen viljelyn ja kansalliset elintarvikkeiden laatujärjestelmät. Määrä vastaa 0,6 prosenttia toimintalinjaan 1 liittyvistä jäsenvaltioiden rahoitussuunnitelmista (32 362 miljoonaa euroa).
Details per Member State are presented in Graph 5. 
Jäsenvaltiokohtaiset tiedot on esitetty kaaviossa 5.
With the exception of the UK, the 13 Member States that did not include measure No 133 in their RDP had no or only a small number of product names registered as a PDO or PGI (see Graph 2). 
Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta niissä 13 jäsenvaltiossa, jotka eivät sisällyttäneet toimenpidettä nro 133 maaseudun kehittämisohjelmaansa, oli rekisteröity SAN-tai SMM-järjestelmään vain vähäinen määrä tai ei lainkaan tuotenimiä (ks. kaavio 2).
An obvious reason with regard to the GI scheme is that in these Member States there are no or only few producer groups marketing PDO or PGI products which can apply for co-financing under measure No 133. 
Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän osalta tähän on selvästi syynä se, että kyseisissä jäsenvaltioissa ei ole ollenkaan tai on vain harvoja tuottajaryh-mittymiä, jotka pitävät kaupan SAN-tai SMM-tuotteita, joita varten voi hakea yhteisrahoitusta toimenpiteestä nro 133.
27 GRAPH 5 COMMITMENTS UNDER MEASURE NO 133 100 80 60 40 20 0 Source: European Commission, Agriculture and Rural Development DG. 
27 KAAVIO 5 TOIMENPITEEN NRO 133 MUKAISET SITOUMUKSET 100 80 60 40 20 0 Lähde: Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto.
IT ES PL EL FR DK PT AT SI DE CY NL MT BE Amounts committed in million euro 
IT ES PL EL FR DK PT AT SI DE CY NL MT BE Sidotut määrät (miljoonaa euroa)
The cumulative expenditure declared (utilisation by producer groups) for all eligible quality schemes until the end of 2010 amounts to 16,2 million euro and represents 7,8 % of the total amount in the Member States’ financial plans for the programming period 2007–13. 
Kaikkien tukikelpoisten laatujärjestelmien ilmoitetut kokonaismenot (tuottajaryhmittymien hyödyntämä määrä) olivat vuoden 2010 lopussa 16,2 miljoonaa euroa. Tämä vastaa 7,8 prosenttia jäsenvaltioiden ohjelmakauden 2007–2013 rahoitussuunnitelmiin sisältyvästä kokonaismäärästä.
Based on information provided in the online survey concerning expenditure for the GI scheme in the previous programming period, the Court estimates that the total amount that will be spent for the EU GI scheme in the current programming period will be about 2 million euro (0,3 million euro on average per year). promotion programmes have had Limited impact on the awareness of the geographicaL indications scheme 48. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi niiden tietojen pohjalta, joita se sai sähköisen kyselynsä avulla maantieteellisten merkintöjen järjestelmän edellisen ohjelmakauden menoista, että kuluvan ohjelmakauden aikana EU:n maantieteellisten merkintöjen järjestelmään käytetään kaikkiaan noin kaksi miljoonaa euroa (keskimäärin 0,3 miljoonaa euroa vuodessa). meneKinedistämisohjelmilla on ollut vain vähän vaiKutusta maantieteellisten merKintöjen järjestelmän tunnettuuteen 48.
Promotion programmes under Regulation (EC) No 3/2008 are usually initiated by trade or inter-trade organisations to draw up information campaigns targeting producers and processors and need to be approved by the Agriculture and Rural Development DG. 
Asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaiset menekinedistämisohjel-mat ovat tavallisesti ammattialan järjestöjen ja ammattialojen välisten järjestöjen käynnistämiä, ja niiden avulla pyritään toteuttamaan tuottajille ja jalostajille kohdistettuja tiedotuskampanjoita. Ohjelmille täytyy saada maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston hyväksyntä.
With respect to the GI scheme, they should focus on its characteristics and address the knowledge amongst target groups, including the consumers and producers. 
Maantieteellisten merkintöjen järjestelmän yhteydessä menekinedistämisohjelmien tulee keskittyä laatujärjestelmän ominaisuuksiin ja pyrkiä lisäämään kohderyhmien, kuten kuluttajien ja tuottajien, tietoisuutta järjestelmästä.
Regarding the availability of data that would allow a clear conclusion to be drawn on the success (or not) of promotion programmes concerning the GI scheme and more particularly whether they increased awareness of it, the same limitation applies as for measure No 133 (see paragraph 44). 
Tältä osin on havaittavissa sama rajoite kuin toimenpiteen nro 133 kohdalla: saatavissa ei ole tietoja, joiden pohjalta olisi mahdollista tehdä yksiselitteisiä johtopäätöksiä maantieteellisiin merkintöihin liittyvien menekinedistämisohjelmien onnistumisesta ja etenkin siitä, onko niillä kyetty lisäämään tietoisuutta järjestelmästä (ks. kohta 44).
However, the use made by trade organisations of the promotion measure under Regulation (EC) No 3/2008 is an indicator of its appropriateness for the promotion of the GI scheme and for addressing the awareness of the GI scheme. 
Se, missä määrin ammattialan järjestöt ovat hyödyntäneet asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisia menekinedistämistoimenpiteitä kuvastaa kuitenkin sitä, kuinka tarkoituksenmukaisia ne ovat maantieteellisten merkintöjen järjestelmään liittyvän menekinedistämisen ja järjestelmän tunnettuuden lisäämisen kannalta.
28 Special Report No 11/2011 – Do the design and management of the geographical indications scheme allow it to be effective? 
28 Erityiskertomus nro 11/2011 – Edistävätkö maantieteellisten merkintöjen järjestelmän rakenne ja hallinnointitapa järjestelmän vaikuttavuutta?