natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The projections did not systematically incorporate external shocks to the Greek economy, such as a major depreciation of the euro or an abrupt decline in commodity prices, which actually materialised later during the programmes. 
Ennusteet eivät sisältäneet järjestelmällisesti Kreikan talouden ulkoisia häiriöitä, kuten euron huomattavaa 36 37 37 Esimerkiksi muutoksia, versioita ja käyttömahdollisuuksia ei valvottu, syöttötietoja ei täsmäytetty eikä järjestelmässä ollut sisäänrakennettuja analyysivälineitä johdonmukaisuuden ja tietojen eheyden varmistamiseksi.
As regards justification of assumptions and documentation, we found weaknesses in both processes. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi heikkouksia sekä olettamien perustelemisessa että dokumentoinnissa.
For the funding gap, the programme documentation included a paragraph on the treasury management and financing of the programmes. 
Rahoitusvajeen osalta ohjelman dokumentointi sisälsi varainhallintaa ja ohjelmien rahoitusta koskevan kappaleen.
However, the comments were often vague and did not explain the changes made to the funding gap calculation updates. 
Kommentit olivat kuitenkin usein epämääräisiä, eikä niillä selitetty rahoitusvajelaskelmien päivityksissä tehtyjä muutoksia.
In a number of cases, the specific assumptions underlying the funding gap calculation merited explicit justification38. 
Monissa tapauksissa rahoitusvajelaskelman taustaolettamat olisi ollut suotavaa perustella selkeästi38.
The justification problems remained in the third programme. 
Perusteluongelmat jatkuivat kolmannessa ohjelmassa.
The Commission agreed with a suggestion by the IMF that the targeted liquidity buffer should be increased to 8 billion euros. 
Komissio oli samaa mieltä IMF:n ehdotuksesta, jonka mukaan tavoiteltu maksuvalmiuspuskuri olisi kasvatettava kahdeksan miljardin euron suuruiseksi.
When incorporating the impact of structural reforms in the macroeconomic projections, the Commission relied on the judgemental input, which was not documented. 
Sisällyttäessään rakenneuudistusten vaikutukset makrotalousennusteisiin komissio toimi harkinnan perusteella, eikä harkinnan perusteella sisällytettyjä tekijöitä dokumentoitu.
Further, because of the separated treatment of fiscal and macroeconomic projections, it was not possible to verify how the Commission defined and quantified the impact of fiscal policies on the macroeconomic projections. 
Koska julkisen talouden ennusteet ja makrotalousennusteet käsiteltiin erikseen, ei myöskään ollut mahdollista tarkastaa, miten komissio määritteli ja kvantifioi julkisen talouden toimien vaikutuksen makrotalousennusteisiin.
Accuracy and adjustments 52. 
Tarkkuus ja mukautukset 52.
Especially in the first programme, the Commission’s forecast significantly underestimated the depth of the crisis (see Annex VI). 
Varsinkin ensimmäisessä ohjelmassa komission ennusteessa aliarvioitiin kriisin syvyys huomattavasti (ks. liite VI).
This was caused mainly by underestimating the drop in private consumption and investment. 
Tämä johtui lähinnä yksityisen kulutuksen ja investointien vähenemisen aliarvioinnista.
For 2010 and 2011 the Commission’s initial forecast underestimated the general government balance, as opposed to 2012-2013. 
Vuosien 2010 ja 2011 osalta komission alustavassa ennusteessa aliarvioitiin julkisen talouden rahoitusasema, toisin kuin vuosina 2012–2013.
The funding gap calculations left Greece with very little room for manoeuvre as regards the liquidity buffer, defined in terms of cash position. 
Rahoitusvajelaskelmat jättivät Kreikalle hyvin vähän liikkumavaraa kassatilanteena määritellyn maksuvalmiuspuskurin suhteen.
On average, it decreased during the programming period, but without justification. 
Se pieneni keskimäärin ohjelmakauden aikana, mutta tätä ei perusteltu.
The buffer was even projected to be zero at the end of the first quarter of 2014. 
Puskurin jopa ennustettiin olevan nolla vuoden 2014 ensimmäisen neljänneksen lopussa.
The average cash position of 3 billion euros represented only 11 days of primary spending. 
Keskimääräinen kassatilanne, kolme miljardia euroa, vastasi vain 11 päivän perusmenoja.
Increasing the liquidity buffer would, however, necessitate adjusting the overall funding of the programme or introducing further fiscal measures in the programme. 
Maksuvalmiuspuskurin kasvattaminen edellyttäisi kuitenkin ohjelman kokonaisrahoituksen mukauttamista tai uusien julkisen talouden toimenpiteiden lisäämistä ohjelmaan.
Given the limited liquidity buffer and the deteriorating fiscal situation, Greece borrowed on a short-term by issuing T-Bills or delaying payments and increasing arrears. 
Niukan maksuvalmiuspuskurin ja julkisen talouden huononevan tilanteen vuoksi Kreikka otti lyhytaikaista lainaa laskemalla liikkeeseen valtion joukkovelkakirjalainoja tai viivyttämällä maksuja ja lisäämällä rästejä.
The amount of T-Bills to be issued varied significantly between the funding gap calculations and served as the main adjusting variable to keep the financing of the Greek economy on track. 
Liikkeelle laskettavien valtion joukkovelkakirjalainojen määrä vaihteli huomattavasti eri rahoitusvajelaskelmien välillä, ja se toimi tärkeimpänä mukautusmuuttujana Kreikan talouden rahoituksen pitämiseksi oikealla uralla.
PART II - DESIGN AND IMPLEMENTATION OF THE REFORMS 55. 
OSA 2 – UUDISTUSTEN SUUNNITTELU JA TOTEUTUS 55.
Financial support disbursed under the three Economic Adjustment Programmes for Greece was conditional upon the implementation of reforms linked to the three programme objectives, i.e. fiscal, financial and growth-related. 
Kreikalle kolmesta talouden sopeutusohjelmasta maksetun rahoitustuen ehtona oli ohjelmien kolmeen tavoitteeseen – julkiseen talouteen, rahoitukseen ja kasvuun – liittyvien uudistusten toteuttaminen.
The specific design and scope of reforms has evolved throughout the programmes, but has been very broad from the outset. 
Uudistusten tarkka suunnittelu ja laajuus ovat kehittyneet ohjelmasta toiseen, mutta ne ovat olleet varsin laajoja alusta lähtien.
The programmes covered virtually all functions of the Greek state, in some cases requiring deep structural changes. 
Ohjelmat kattoivat lähes kaikki Kreikan valtion toiminnot ja edellyttivät joissakin tapauksissa syviä rakennemuutoksia.
There were substantial delays in compliance with programmes’ conditions across the policy fields (see Annex VII). 
Ohjelmien ehtojen noudattamisessa oli huomattavia viivästyksiä kaikilla politiikanaloilla (ks. liite VII).
Our analysis, as presented in this section of the report, covered a sample of policies and focused on those with the greatest impact in terms of achieving the programme’s objectives. 
Kertomuksen tässä jaksossa esitettävä tilintarkastustuomioistuimen analyysi kattoi otoksen toimista, ja siinä keskityttiin niihin toimiin, joiden vaikutus ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen oli suurin.
This part includes dedicated sections on taxation, public administration, financial sector and labour market reforms, while other policy-fields covered by our audit work contributed to the analysis in Parts I and III (see Figure 4). 
Tämä osa sisältää jaksoja, joissa käsitellään verotusta sekä julkishallinnon ja rahoitusalan uudistuksia ja työmarkkinauudistuksia, kun taas muut 39
40 Figure 4 - Audited policy fields 1 Results of the analysis considered in the cross-policy findings (parts I and III) Source: ECA. 40 40 Other key reform areas not covered by our analysis were the health system, education, the judiciary and industry. 
Kasvun lisääminen. • Työmarkkinauudistukset • Viennin helpottaminen1 • Säännellyt ammatit1 1 Analyysin tulokset on otettu huomioon havainnoissa, jotka koskevat useita eri politiikanaloja (osat 1 ja 3). Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
For each of the policy areas, our audit work covered the following aspects: - the design of policy conditions (justification and analytical background of the measures, appropriateness, specificity and timing); and - implementation and results (compliance with policy conditions and the progress of reforms in the specific areas subject to the programme’s conditions). 
Kullakin politiikan alalla tarkastustyö kattoi seuraavat seikat: - toimintapoliittisten ehtojen suunnittelu (toimenpiteiden perustelut ja analyyttinen tausta, asianmukaisuus, tarkkuus ja ajoitus) - täytäntöönpano ja tulokset (toimintapoliittisten ehtojen noudattaminen ja uudistusten edistyminen ohjelman ehtojen mukaisilla erityisaloilla).
By contrast, the broader impacts of the reforms (in terms of growth, fiscal sustainability and financial stability) are discussed in Part III of the report to distinguish from the results of the specific conditions which are presented in the following sections of Part II. 
Uudistusten laajempia vaikutuksia (kasvun, julkisen talouden kestävyyden ja rahoitusvakauden kannalta) sitä vastoin käsitellään kertomuksen osassa 3, jotta ne erotetaan erityisten ehtojen tuloksista, jotka esitellään osan 2 seuraavissa jaksoissa.
Taxation 58. 
Verotus 58.
Sustainable improvement of the Greek fiscal balance and boosting growth were among the main objectives of all three Economic Adjustment Programmes. 
Kreikan julkisen talouden tasapainon kestävä parantaminen ja kasvun tehostaminen olivat kaikkien kolmen talouden sopeutusohjelman päätavoitteita.
These medium-term objectives were also shared by the IMF. 
Myös IMF jakoi nämä keskipitkän aikavälin tavoitteet.
To achieve them, the programme included conditions aiming to increase tax revenue and make tax administration more effective at collecting taxes (i.e. ‘reforms to enhance the government’s revenue-raising capacity’). 
Niiden saavuttamiseksi ohjelma sisälsi ehtoja, joilla pyrittiin lisäämään verotuloja ja tehostamaan verohallinnon verojen keruuta (eli ”uudistukset hallinnon veronkantokapasiteetin lisäämiseksi”).
In our audit work we focused on the changes in taxation system (including social contributions) and on reforms of the public administration to improve the collection of tax revenues. 
Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastustyössään verotusjärjestelmän (sosiaaliturvamaksut mukaan luettuina) muutoksiin ja verotulojen keräämisen parantamiseksi tehtyihin julkishallinnon uudistuksiin.
Conditionality design - tax policies Mix and stability of tax measures 59. 
Ehtojen suunnittelu – verotoimet Verotoimenpiteiden yhdistelmä ja vakaus 59.
General policy recommendations on fiscal consolidations (e.g. OECD) and pre-crisis assessments of the tax system in Greece considered that measures regarding taxes on consumption (indirect taxes) and broadening tax bases should be prioritised among tax measures due to their lower negative impact on economic growth. 
Julkisen talouden vakauttamista koskevissa yleisissä poliittisissa suosituksissa (esimerkiksi OECD) ja kriisiä edeltäneissä Kreikan verojärjestelmän arvioinneissa katsottiin, että verotoimenpiteissä olisi asetettava etusijalle kulutukseen kohdistuvia veroja (välillisiä veroja) koskevat toimenpiteet ja veropohjan laajentaminen, koska ne haittaavat vähemmän talouskasvua.
Contrary to these assessments, raising tax rates and temporary taxes had priority over broadening tax bases during the first programme due to their expected quick contribution to meeting the short-term fiscal targets. 41 
Näiden arviontien vastaisesti ensimmäisen ohjelman aikana verokantojen korottaminen ja väliaikaiset verot olivat etusijalla veropohjan laajentamiseen nähden, koska niiden odotettiin edistävän nopeasti julkisen talouden lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamista.
Measures to broaden tax bases were mostly part of the second and third programmes and some of them necessitated considerable reforms of the tax codes. 
Veropohjan laajentamiseen tähtääviä toimenpiteitä sisältyi lähinnä toiseen ja kolmanteen ohjelmaan, ja jotkin niistä edellyttivät huomattavia verolakien uudistuksia.
The increases in tax revenue during the first two programmes mainly relied on indirect taxation as foreseen (in particular, indirect tax rates were increased and a recurrent broad-base property tax was introduced). 
Verotulojen lisääntyminen kahden ensimmäisen ohjelman aikana johtui lähinnä välillisestä verotuksesta, kuten oli suunniteltu (erityisesti välillisiä verokantoja korotettiin ja käyttöön otettiin toistuva laajapohjainen omaisuusvero).
However, certain indirect rate hikes (e.g. energy/pollution taxes) put additional pressure on the production costs of businesses. 
Tietyt välillisten verojen (kuten energia/saasteverojen) korotukset lisäsivät kuitenkin yritysten tuotantokustannuksiin kohdistuvaa painetta.
The programmes’ conditions led to considerable instability in tax policy which affected all main types of taxes and not even the direction of the changes remained stable (for example the first programme advocated unified tax treatment of personal income sources, while the second programme moved in the opposite direction; see Annex IV, part B). 
Ohjelmien ehdot aiheuttivat huomattavaa veropolitiikan epävakautta, joka vaikutti kaikkiin tärkeimpiin verotyyppeihin, eikä edes muutosten suunta pysynyt vakaana (esimerkiksi ensimmäisessä ohjelmassa ajettiin henkilökohtaisten tulolähteiden yhdennettyä 41 verokohtelua, kun taas toisessa ohjelmassa mentiin vastakkaiseen suuntaan; ks. liite IV, osa B).
To some extent, the instability was due to problems with administrative capacity in the area of tax policy design and weak implementation as acknowledged by the Commission, which necessitated frequent adjustments to the programme conditions. 
Epävakaus johtui jossakin määrin komission myöntämistä ongelmista, jotka liittyivät veropolitiikan suunnittelun alan hallinnollisiin valmiuksiin sekä heikkoon täytäntöönpanoon ja jotka edellyttivät ohjelmien ehtojen tiheitä mukautuksia.
Under the first programme, the instability was also driven by the quest for ad hoc and urgent tax measures to meet deficit targets. 
Ensimmäisessä ohjelmassa epävakautta lisäsi myös pyrkimys tilapäisiin ja kiireellisiin verotoimenpiteisiin alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi.
The lack of an initial Commission’s strategy on tax policies and data gaps (see Annex IV, part A) also contributed to the problem, although improvement was visible throughout the duration of the programmes. 
Se, ettei komissiolla aluksi ollut verotoimia ja tietopuutteita koskevaa strategiaa (ks. liite IV, osa A) pahensi myös osaltaan ongelmaa, joskin parannusta tässä suhteessa voitiin havaita koko ohjelmien keston ajan.
Justification of the measures 62. 
Toimenpiteiden perustelut 62.
The justification of tax policy conditions was not systematically documented41. 
Veropoliittisten ehtojen perusteluja ei dokumentoitu järjestelmällisesti41.
The important VAT and excise duties rate increases of 2010 were justified based on the need for fiscal consolidation and agreed with the authorities but there was no study of the consequences of alternative tax measures, such as a broad recurrent residential property tax42, which was introduced in 2011 as part of an additional fiscal plan. 
Arvonlisäveron ja valmisteverojen merkittävät korotukset vuonna 2010 olivat perusteltuja julkisen talouden vakauttamistarpeen vuoksi, ja niistä sovittiin viranomaisten kanssa, mutta vaihtoehtoisten verotoimenpiteiden, kuten julkisen talouden lisäsuunnitelman osana vuonna 2011 käyttöön otetun laajapohjaisen toistuvan kiinteistöveron42, vaikutuksista ei tehty tutkimusta.
(e.g. modelling of personal income tax reforms during the second programme and of VAT rate hikes of the third programme). 
Suunnitteluvaiheessa suoritettu dokumentointi parantui asianomaisilta viranomaisilta saatujen parempien tietojen ansiosta ajan mittaan (esimerkiksi toisen ohjelman aikana toteutettujen henkilökohtaisen tuloveron uudistusten ja kolmannen ohjelman alv-kannan korotusten mallinnus).
Several international institutions (IMF, OECD, and Commission) flagged the considerable problems with tax compliance in Greece in the pre-crisis period. 
Useat kansainväliset instituutiot (IMF, OECD ja komissio) huomauttivat mittavista ongelmista, joita Kreikalla oli verosäännösten noudattamisessa ennen kriisiä.
The first programme’s results in the area of tax enforcement were weak43 and can be attributed to three broad types of problem: (i) the conditions were given limited priority, and were neither clearly specified, nor sufficiently sound (see Box 5); (ii) the implementation of the authorities’ own anti-evasion plans was weak; and (iii) the Commission’s monitoring was based on insufficient data and criteria (see Part I). 
ottaen katsoa johtuvan kolmentyyppisistä ongelmista: i) ehdot asetettiin vain rajallisesti etusijalle, ja lisäksi ne eivät olleet selvästi määriteltyjä eivätkä riittävän perusteltuja (ks. laatikko 5); ii) viranomaisten omia verojen kiertämisen vastaisia suunnitelmia pantiin heikosti täytäntöön; iii) komission seuranta perustui riittämättömiin tietoihin ja kriteereihin (ks. osa 1).
43 Box 5 - Examples of problems in the design of tax enforcement measures Late inclusion in the programmes The conditions for the first programme gave limited priority to specific anti-evasion measures. 
43 Laatikko 5 – Esimerkkejä verotuksen täytäntöönpanotoimenpiteiden suunnittelun ongelmista Myöhäinen sisällyttäminen ohjelmiin Ensimmäisen ohjelman ehdoissa verojen kiertämisen vastaiset toimenpiteet asetettiin vain rajallisesti etusijalle.
A number of key measures were included only in the second programme (unification of taxpayers’ identification numbers, introduction of an IT system to interconnect all tax offices, establishment of a central register of bank accounts) or in the third programme (e.g. promotion and facilitation of electronic payments, publication of debtors for overdue tax and social security). 
Monet keskeiset toimenpiteet sisällytettiin vasta toiseen ohjelmaan (verovelvollisten tunnusnumerojen yhdentäminen, kaikki verotoimistot yhdistävän tietotekniikkajärjestelmän käyttöönotto, keskitetyn pankkitilirekisterin perustaminen) tai kolmanteen ohjelmaan (esimerkiksi sähköisten maksujen edistäminen ja helpottaminen ja niiden velallisten nimien julkaiseminen, joilla on maksamattomia veroja ja sosiaaliturvamaksuja).
Scope of the measures was not comprehensive Benchmarking with other member states shows that more specific measures could have been considered in Greece, e.g. a split-payment mechanism for VAT transactions with public institutions and more intensive use of electronic fiscal devices. 
Toimenpiteet eivät olleet kattavia Vertailuanalyysi muiden jäsenvaltioiden kanssa osoittaa, että Kreikassa olisi voitu harkita täsmällisempiä toimenpiteitä, kuten maksujen ositusmekanismi julkisten instituutioiden kanssa suoritettavia alv-toimia varten ja sähköisten verotusjärjestelyiden tehokkaampi käyttö.
Insufficient initial detail The initial first programme asked for ‘legislation to improve the efficiency of the tax administration and controls’, but there was no list of the specific agreed measures. 
Ensimmäisen ohjelman epätarkkuudet Ensimmäisessä ohjelmassa edellytettiin ”lainsäädäntöä, jolla parannetaan verohallinnon ja valvonnan tehokkuutta”, mutta siinä ei ollut luetteloa konkreettisista sovituista toimenpiteistä.
The condition was based on IMF technical assistance recommendations of May 2010, but they were not fully transposed. 
Ehto perustui IMF:n toukokuussa 2010 antamiin teknistä apua koskeviin suosituksiin, joita ei kuitenkaan koskaan täysin pantu täytäntöön.
Most of the conditions for strengthening tax administration were included in the second and third programmes, thereby addressing some of the design weaknesses in the first programme. 
Useimmat verohallinnon vahvistamista koskevat ehdot sisältyivät toiseen ja kolmanteen ohjelmaan, joten niillä puututtiin joihinkin ensimmäisen ohjelman suunnittelun heikkouksiin.
The conditions mostly relied on the recommendations of the Task Force for Greece (TFGR) and led to an improvement in terms of clarity, but this also significantly increased level of detail44. 
Ehdotukset perustuivat enimmäkseen Kreikka-työryhmän suosituksiin ja paransivat selkeyttä, mutta tämä lisäsi huomattavasti myös yksityiskohtaisuutta44.
Some conditions also had unrealistic deadlines (see Annex IV, Part C). 
Joillakin ehdoilla oli myös epärealistiset määräajat (ks. liite IV, osa C).
Implementation and results 65. 
Täytäntöönpano ja tulokset 65.
As a result of the tax-policy measures agreed in the programmes, the tax burden45 on the economy increased during 2010-2014 (by 5.3 % of GDP) and continued to increase during the third programme due to additional tax measures. 
Ohjelmissa sovittujen veropoliittisten toimenpiteiden tuloksena talouden verotaakka45 kasvoi vuosina 2010–2014 (5,3 prosentilla BKT:stä), ja se jatkoi kasvuaan kolmannen ohjelman aikana uusien verotoimenpiteiden vuoksi.
This shows that the implemented measures durably contributed to the improvement of the public finances. 
Tämä osoittaa, että toteutetut toimenpiteet paransivat osaltaan kestävästi julkista taloutta.
The hike was higher than in any other programme countries and made Greece reach the (non-weighted) average of tax burdens of the euro area member states at the end of 2014 (see Figure 5). 
Kasvu oli suurempi kuin missään muussa ohjelman piiriin kuuluneessa maassa, ja kasvun ansiosta Kreikka saavutti euroalueen jäsenvaltioiden verotaakkojen (painottamattoman) keskiarvon vuoden 2014 lopussa (ks. kaavio 5).
This large increase in level of detail is not reflected in the IMF conditions, which included 6 structural benchmarks in the first programme and 14 in the second programme in this area. 
Suurin osa lisäyksestä saavutettiin vuosina 2010–2012, jolloin Kreikan talouskriisi oli syvimmillään. lisääntyminen ei näy IMF:n ehdoissa, joissa oli ensimmäisessä ohjelmassa tällä alalla kuusi rakenteellista vertailuarvoa ja toisessa ohjelmassa 14.
Taxes and social contributions revenue (as reported by Eurostat) excluding imputed social contributions as a share of GDP. 
45 Vero-ja sosiaaliturvamaksutulot (Eurostatin ilmoituksen mukaan), pois lukien laskennalliset sosiaaliturvamaksut osuutena BKT:stä.
By construction, the indicator excludes also uncollected amounts since Greece records taxes and social contributions with the method of ‘time adjusted cash amounts’. 
Rakenteensa vuoksi indikaattorissa ei oteta huomioon myöskään keräämättä jääneitä määriä, koska Kreikka rekisteröi verot ja sosiaaliturvamaksut ”ajoituskorjattujen käteismäärien” menetelmällä.
Figure 5 - Tax burdens in Euro area programme countries (% of GDP) 45 41 39 37 35 33 31 29 27 25 38,5 33,5 30,6 Euro area average Greece 32 35,4 35,4 35,9 36,6 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: ECA, based on Eurostat data (spring 2017). 
Kaavio 5 – Euroalueen ohjelmamaiden verotaakat (prosenttiosuus BKT:stä) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Eurostatin toimittamien tietojen perusteella (kevät 2017).
By the end of the second programme, the Commission considered that Greece had implemented a broad range of conditions on tax evasion and collection, but their contribution to fiscal consolidation was limited46. 
Toisen ohjelman lopussa komissio katsoi, että Kreikka oli pannut täytäntöön monia verojen kiertämistä ja veronkantoa koskevia ehtoja, mutta niiden vaikutus julkisen talouden vakauttamiseen oli rajallinen46.
This was due to the fact that some of the reforms were not properly implemented, they still needed more time to be visible in statistics or their effectiveness was impacted by the instability of the taxation environment. 
Tämä johtui siitä, että joitakin uudistuksista ei toteutettu asianmukaisesti, ne tarvitsivat vielä aikaa näkyäkseen tilastoissa tai verotusympäristön epävakaus vaikutti niiden vaikuttavuuteen.
Performance indicators of the programmes for tax administration show fragile and partial improvement in terms of the number of tax inspections and collection rates in the specialized audit centres, while the targets were rarely met between 2012 and 2014 (see Annex IV, Part D). 
Verohallintoa koskevat ohjelmien tulosindikaattorit osoittavat hienoista ja osittaista parannusta erikoistuneiden tarkastuskeskusten verotarkastusten määrässä ja kerättyjen verojen osuuksissa, kun taas vuosina 2012–2014 tavoitteet täyttyivät harvoin (ks. liite IV, osa D).