natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VIII Some Member States and cities did not complement EU funds effectively with appropriate resources to ensure the adequate operation and maintenance of their public transport network; costs can also rise because lines are not always technically interoperable. 
VIII Jotkin jäsenvaltiot ja kaupungit eivät täydentäneet vaikuttavalla tavalla EU:n varoja asianmukaisin resurssein varmistaakseen julkisen liikenneverkkonsa asianmukaisen toiminnan ja ylläpidon. Kustannukset saattavat nousta myös siksi, että linjat eivät aina ole teknisesti yhteentoimivia.
In addition, urban mobility policies at local levels were not always coherent with the aim of more sustainable urban mobility. 
Lisäksi paikallistason kaupunkiliikennepolitiikat eivät aina olleet johdonmukaisia kestävämpää kaupunkiliikennettä koskevan tavoitteen kanssa.
We found examples of positive initiatives towards sustainable urban mobility; these tended to require considerable political leadership and communication efforts to win acceptance from citizens. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi esimerkkejä myönteisistä kestävää kaupunkiliikennettä koskevista aloitteista, jotka edellyttivät tyypillisesti huomattavaa poliittista johtajuutta ja tiedotustoimintaa, jotta kansalaiset hyväksyisivät aloitteet.
IX We found that projects in receipt of EU funding we examined were not as effective as intended, because of weaknesses in project design and implementation. 
IX Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sen tarkastamien EU:n rahoitusta saaneiden hankkeiden vaikuttavuus jäi tavoitteesta, sillä hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa oli puutteita.
These projects were not always based on sound urban mobility strategies, which often lacked fundamental data and appropriate analyses, relevant targets and coordination with both other plans and neighbouring municipalities. 
Nämä hankkeet eivät aina perustuneet toimiviin kaupunkiliikennestrategioihin. Hankkeista puuttuivat usein perustiedot ja tarkoituksenmukaiset analyysit, relevantit tavoitearvot ja koordinointi niin muiden suunnitelmien kuin naapurikuntien kanssa.
X On the basis of these conclusions, we recommend that the Commission: o build on its previous experiences, to publish better data on urban mobility and the extent to which the EU’s most important cities have sustainable urban mobility plans in place; and o link access to EU funding to sustainable urban mobility plans. 5 
X Näiden johtopäätösten perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio o hyödyntää aiempia kokemuksiaan ja julkaisee parempia tietoja kaupunkiliikenteestä ja siitä, missä määrin EU:n tärkeimmillä kaupungeilla on käytössä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia o asettaa EU:n rahoituksen ehdoksi kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien olemassaolon. 6
Introduction Sustainable urban mobility and its importance 01 Urban mobility in this report refers to the ease with which people can move between destinations in urban areas with the help of the transport network and services available. 
Johdanto Kestävä kaupunkiliikenne ja sen merkitys 01 Kaupunkiliikenteellä tarkoitetaan tässä kertomuksessa sitä, miten helposti ihmiset voivat liikkua kohteesta toiseen kaupunkialueilla käytettävissä olevan liikenneverkon ja -palvelujen avulla.
There are many factors that affect urban mobility patterns, such as demography, land-use, governance, the availability of public transport, car use, and the local economy. 
Kaupunkiliikennejärjestelmiin vaikuttavat monet tekijät, kuten väestörakenne, maankäyttö, hallinto, julkisen liikenteen saatavuus, autojen käyttö ja paikallinen talous.
02 Managing urban mobility is an important challenge for urban areas. 
02 Kaupunkiliikenteen hallinta on kaupunkialueille tärkeä haaste.
Planners and policy-makers, in addition to inevitable financial constraints, are faced with many, often competing demands: maintaining a high quality of life while also creating an attractive environment for businesses; and restricting traffic in sensitive areas while not curbing the necessary movement of goods and people1. 
Suunnittelijat ja poliittiset päättäjät kohtaavat väistämättömien taloudellisten rajoitteiden lisäksi lukuisia, usein kilpailevia vaatimuksia: korkean elämänlaadun ylläpito siten, että luodaan myös houkutteleva toimintaympäristö yrityksille; liikennemäärien rajoittaminen ympäristön kannalta herkillä alueilla siten, että tarvittava palveluiden ja ihmisten liikkuvuus kuitenkin toteutuu1.
03 Urban mobility faces many challenges, among which traffic congestion is one of the most difficult. 
03 Kaupunkiliikenteellä on edessään monia haasteita, joista yksi vaikeimmista on liikenteen ruuhkautuminen.
There is considerable economic research indicating that the cost to society of congestion is high (estimated at €270 billion per year in the EU2) and that the more fluid the traffic in an urban area, the greater its likely economic growth. 
Huomattavat taloudelliset tutkimukset osoittavat, että ruuhkat aiheuttavat yhteiskunnalle suuria kustannuksia (EU:ssa arviolta 270 miljardia euroa vuodessa2) ja että mitä sujuvampaa liikenne kaupunkialueella on, sitä suurempi on alueen todennäköinen talouskasvu.
One study showed that moving to free-flow traffic could boost productivity of workers by as much as 30 % in highly congested regions3. 
Eräs tutkimus osoitti, että siirtyminen vapaaseen liikennevirtaan voisi lisätä työntekijöiden tuottavuutta jopa 30 prosenttia erittäin ruuhkaisilla alueilla3.
As road congestion in the EU is often located in and around urban areas, this problem affects the majority of the inhabitants in the EU. 
Koska liikenneruuhkia esiintyy EU:ssa usein kaupunkialueilla ja niiden ympärillä, ongelma koskee suurinta osaa EU:n asukkaista.
However, experience has shown that increasing road capacity in urban areas leads to more traffic and thus congestion, so the solution has to be sought through other approaches. 
Kokemus on kuitenkin osoittanut, että teiden kasvava kapasiteetti kaupunkialueilla johtaa liikennemäärien ja samalla ruuhkien kasvuun, joten ratkaisua on haettava muiden lähestymistapojen avulla.
As European Commission (2013) Planning for People: Guidelines on developing and implementing a sustainable urban mobility plan. https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable-transport/internalisation-transport-external-costs_en David Hartgen and Gregory Fields (2009). Gridlock and Growth: The effect of Traffic Congestion on Regional Economic Performance. 
Euroopan komissio (2013), Planning for People: Guidelines on developing and implementing a sustainable urban mobility plan. https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable-transport/internalisation-transport-external-costs_en David Hartgen ja Gregory Fields (2009), Gridlock and Growth: The effect of Traffic Congestion on Regional Economic Performance.
Reason Foundation policy study no 371. 
Reason Foundation, toimintapoliittinen tutkimus nro 371.
6 1 2 3 4 
7 1 2 3
many as 96 % of EU citizens living in urban areas are exposed to levels of air pollutants considered by the World Health Organisation (WHO) to be damaging to health. 
Jopa 96 prosenttia kaupunkialueilla asuvista EU:n kansalaisista altistuu ilman epäpuhtauksille, joita Maailman terveysjärjestö (WHO) pitää terveydelle haitallisina.
In 2013, the European Commission (the Commission) estimated that the total health related costs of air pollution are several hundred billion euro per year. 
Euroopan komissio arvioi vuonna 2013 ilman pilaantumisen aiheuttavan vuosittain useiden satojen miljardien eurojen suuruiset terveyteen liittyvät kokonaiskustannukset.
Pollution also has a negative impact on biodiversity. 
Saasteet vaikuttavat kielteisesti myös biologiseen monimuotoisuuteen.
Recent studies also make reference to the lack of physical movement as a serious negative side effect of car travel. 
Viimeaikaisissa tutkimuksissa viitataan myös fyysisen liikkumisen puutteeseen, joka on autoilun vakava kielteinen sivuvaikutus.
05 Road transport is one of the main causes of air pollution5 and greenhouse gas emissions. 
05 Tieliikenne on yksi suurimmista ilmansaasteiden5 ja kasvihuonekaasupäästöjen syistä.
For example, it is the largest source of mono-nitrogen oxides (NO and NO2) emissions, and the second largest source of carbon monoxide and particulate matter emissions. 
Se on esimerkiksi suurin typpioksidien (NO ja NO2) päästöjen lähde ja toiseksi suurin hiilimonoksidi-ja hiukkaspäästöjen lähde.
Urban areas account for 23 % of CO2 emissions from transport. 
Kaupunkialueiden osuus liikenteen hiilidioksidipäästöistä on 23 prosenttia.
Besides air pollution and CO2 emissions, transport is also responsible for noise nuisance. 
Ilmansaasteiden ja hiilidioksidipäästöjen lisäksi liikenne aiheuttaa myös meluhaittoja.
06 Given the impact of urban mobility on both economic growth and the environment, the EU promotes urban mobility that is sustainable. 
06 Kun otetaan huomioon kaupunkiliikenteen vaikutus sekä talouskasvuun että ympäristöön, EU edistää kestävää kaupunkiliikennettä.
This is the development of strategies that stimulate a shift towards cleaner and more sustainable modes of transport, such as walking, cycling, public transport, and new patterns for car use and ownership6. 
Tarkoituksena on kehittää strategioita, joilla edistetään siirtymistä puhtaampiin ja kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten kävelyyn, pyöräilyyn, julkiseen liikenteeseen sekä uusiin auton käyttö-ja omistusmalleihin6.
The role of the Commission 07 In line with the principle of subsidiarity, urban mobility is managed locally, and there are no EU regulations or directives addressing it. 
Komission tehtävä 07 Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kaupunkiliikennettä hallinnoidaan paikallisesti, eikä sitä koskevia EU:n asetuksia tai direktiivejä ole.
Nevertheless, given the importance of the issue, the Commission has issued several policy documents and has devoted considerable funds to urban mobility, mainly in the context of its transport policy. 
Asian tärkeyden vuoksi komissio on kuitenkin julkaissut useita toimintapoliittisia asiakirjoja ja osoittanut kaupunkiliikenteeseen huomattavan määrän varoja lähinnä liikennepolitiikkansa puitteissa.
Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: Together towards competitive and resource-efficient urban mobility, COM(2013) 913 final. 
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tavoitteena kilpailukykyinen ja resurssitehokas kaupunkiliikenne, COM(2013) 913 final.
7 5 6 
8 4 5 6
08 Over the past decade, the Commission has issued several policy documents, illustrated in Figure 1. 
08 Komissio on viime vuosikymmenen aikana julkaissut useita kaupunkiliikennepolitiikkaa koskevia toimintapoliittisia asiakirjoja, joita kuvataan kaaviossa 1.
In 2009, the first comprehensive support package on urban mobility was the “Action plan on urban mobility”, setting out a framework for EU initiatives in the area of urban mobility. 
Vuonna 2009 laadittiin ensimmäinen kattava kaupunkiliikenteen tukipaketti, ”kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelma”, jossa asetettiin puitteet kaupunkiliikennettä koskeville EU:n aloitteille.
In 2013, the Commission issued the Urban Mobility Package (see Box 1), with the aim of reinforcing support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
Vuonna 2013 komissio julkaisi kaupunkiliikennepaketin (ks. laatikko 1), jonka tavoitteena on vahvistaa Euroopan kaupungeille annettavaa tukea kaupunkiliikenteen haasteisiin vastaamiseksi.
In 2017 it issued the Communication “Europe on the move, an agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all”, comprising a set of initiatives toward modernising European mobility and transport. 
Vuonna 2017, komissio julkaisi tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä – Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla”, joka sisältää joukon aloitteita liikkuvuuden ja liikenteen nykyaikaistamiseksi Euroopassa.
In December 2019, after our audit work had finished, the Commission issued a Communication in which it proposes a ‘European Green Deal’ with the aim of a climate neutral continent7, and including the objective of shifting towards more sustainable urban mobility. 
Joulukuussa 2019, tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön päätyttyä, komissio julkaisi tiedonannon, jossa se ehdottaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jonka tavoitteena on ilmastoneutraali maanosa7 ja johon sisältyy tavoite siirtymisestä kestävämpään kaupunkiliikenteeseen.
8 Box 1 The Urban Mobility Package With its Urban Mobility Package, the Commission aimed to reinforce its support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
10 Laatikko 1 Kaupunkiliikennepaketti Kaupunkiliikennepaketillaan komissio pyrki lisäämään tukeaan Euroopan kaupungeille kaupunkiliikenteen haasteisiin vastaamiseksi.
It urged a step-change in the approach to urban mobility to ensure that Europe’s urban areas developed along a more sustainable path and encouraged Member States to take more decisive and better-coordinated action. 
Komissio kehotti suhtautumaan kaupunkiliikenteen kysymyksiin uudella tavalla, jotta Euroopan kaupunkialueiden kehitys saataisiin nykyistä kestävämmälle pohjalle. Se myös kannusti jäsenvaltioita päättäväisempään ja paremmin koordinoituun toimintaan.
The package focused on the adoption of Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs) and asked Member States to consider ensuring that SUMPs were developed and implemented in their urban areas and integrated in a wider urban or territorial strategy. 
Paketissa oli keskeisellä sijalla kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien hyväksyminen, ja siinä pyydettiin jäsenvaltioita harkitsemaan sen varmistamista, että niiden kaupunkialueilla laaditaan ja pannaan täytäntöön kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmat ja sisällytetään ne laajempaan kaupunki-tai aluestrategiaan.
Furthermore, the Package called for smarter Urban Access Regulations and Road User Charging, for the coordinated deployment of Urban Intelligent Transport Systems and for increased road safety. 
Lisäksi paketissa peräänkuulutettiin älykkäämpiä kaupunkiliikenteen säätelytoimia ja tienkäyttömaksuja kaupunkiliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoitua käyttöönottoa ja tieturvallisuuden parantamista silmällä pitäen.
As at November 2019, the Urban Mobility Package was under evaluation, with a view to assessing whether it is fit for purpose and delivering as intended. 
Kaupunkiliikennepakettia arvioitiin marraskuussa 2019 sen määrittämiseksi, soveltuuko se tarkoitukseensa ja toimiiko se suunnitellulla tavalla.
Figure 1 – Main policy documents adopted by the Commission 2017 EUROPE ON THE MOVE 9 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the EESC and the CoR: Europe on the Move, An agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all, COM (2017) 283 final THE URBAN AGENDA 2016 Agreed at the Informal Meeting of EU Ministers Responsible for Urban Matters on 30 May 2016 in Amsterdam, The Netherlands. 
Kaavio 1 – Komission hyväksymät tärkeimmät toimintapoliittiset asiakirjat Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Eurooppa liikkeellä - Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla, COM(2017) 283 final 2016 Kaupunkialueidenyhdennettyäkestävääkehitystäkoskevaopasjäsenvaltioille (EAKR-asetuksen 7 artikla).
Available funds for urban mobility 09 The main source of EU funding for urban mobility is from two of the five European structural and investment (ESI) funds, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF). 
Kaupunkiliikenteeseen käytettävissä olevat varat 09 Kaupunkiliikenteen EU-rahoitus on peräisin pääasiassa kahdesta kaikkiaan viidestä Euroopan rakenne-ja investointirahastosta (ERI-rahastot): Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta.
Other funds available are Horizon 2020 in the field of research and innovation, and the Connecting Europe Facility (CEF) for transport. 
Muita käytettävissä olevia rahoitusmuotoja ovat Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitus tutkimuksen ja innovoinnin alalla ja Verkkojen Eurooppa -väline liikenteen alalla.
10 The amount available for urban mobility through the ESI funds has increased from €11.2 billion in the 2007-2013 programme period to €16.3 billion for 2014-2020). 
10 ERI-rahastoista kaupunkiliikenteeseen käytettävissä oleva määrä on kasvanut 11,2 miljardista eurosta 16,3 miljardiin euroon ohjelmakauden 2007–2013 ja ohjelmakauden 2014–2020 välillä.
This includes mainly funding for clean urban transport (2007-2013 €8.1 billion; 2014-2020 €12.8 billion), but also intelligent transport systems (ITS), cycle paths and multimodal transport. 
Tähän sisältyy pääasiassa rahoitus puhtaalle kaupunkiliikenteelle (8,1 miljardia euroa kaudella 2007–2013; 12,8 miljardia euroa kaudella 2014–2020), mutta lisäksi rahoitusta ohjataan myös älykkäille liikennejärjestelmille, pyöräreiteille ja multimodaaliliikenteelle.
The projects supported by the ESI funds are co funded with national resources. 
ERI-rahastoista tuettuja hankkeita osarahoitetaan kansallisista varoista.
For the current period, the CEF is being used to target ‘urban nodes’ – including the 88 cities around the EU which constitute entry points to the core TEN-T network8. 
Nykyisellä kaudella Verkkojen Eurooppa -välinettä käytetään ”kaupunkisolmukohtiin” eli niihin 88 kaupunkiin eri puolilla EU:ta, jotka ovat Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkon liityntäpisteitä8.
At the time of the audit, the amount of CEF funding for urban nodes corresponded to €214 million (1 % of the total). 
Tarkastusajankohtana Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitus kaupunkisolmukohdille oli 214 miljoonaa euroa (yksi prosentti kokonaismäärästä).
12 Since 2014, the EIB has provided loans of €48.2 billion, including the European Fund for Strategic Investments, to finance projects in the transport sector as a whole, which includes rail, aviation, maritime and road projects as well as urban mobility. 
12 Vuodesta 2014 alkaen EIP on myöntänyt lainoja 48,2 miljardia euroa, Euroopan strategisten investointien rahasto mukaan luettuna, rahoittaakseen hankkeita koko liikennealalla, johon kuuluvat rautatie-, lento-, meri-ja maantiehankkeet sekä kaupunkiliikenne.
These loans are for projects with total investment cost higher than €25 million and are designed to be climate-friendly, safe, sustainable and innovative. 
Lainat on tarkoitettu hankkeisiin, joiden kokonaisinvestointikustannukset ovat yli 25 miljoonaa euroa ja jotka on suunniteltu ilmastoystävällisiksi, turvallisiksi, kestäviksi ja innovatiivisiksi.
10 8 See Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council on Union guidelines for the development of the trans-European transport network (OJ L 348, 20.12.2013, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013 unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EUVL L 348, 20.12.2013, s.
Audit scope and approach 13 In 2014, we published a report on the effectiveness of urban transport projects9. 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 13 Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2014 kertomuksen kaupunkiliikennehankkeiden vaikuttavuudesta9.
The objective of our current audit was to examine the extent to which the EU support is effective in contributing to improving urban mobility in a sustainable way. 
Nyt toimitetun tarkastuksen tavoitteena oli tutkia, kuinka vaikuttavasti EU:n tuella voidaan parantaa kaupunkiliikennettä kestävällä tavalla.
In particular, we assessed whether: (1) EU cities have made progress towards improving sustainable urban mobility since the 2013 Urban Mobility Package. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti seuraavia kysymyksiä: 1) EU:n kaupungit ovat edistyneet kestävän kaupunkiliikenteen parantamisessa vuoden 2013 kaupunkiliikennepaketin jälkeen.
(2) Cities followed EU guidelines and targeted EU funding to achieve more sustainable urban mobility. 
2) Kaupungit noudattivat EU:n suuntaviivoja ja kohdensivat EU-rahoitusta kestävämmän kaupunkiliikenteen saavuttamiseen.
(3) The projects we examined were based on sound strategies and proved effective. 
3) Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet perustuivat toimiviin strategioihin ja osoittautuivat vaikuttaviksi.
14 Urban mobility is a topic that affects many EU citizens, who are sensitive to the time and money spent on travelling. 
14 Kaupunkiliikenne on aihe, joka vaikuttaa moniin EU:n kansalaisiin, jotka suhtautuvat tiedostavasti matkustamiseen käytettyyn aikaan ja rahaan.
Over half of them consider congestion to be the most serious problem affecting mobility10. 
Yli puolet heistä pitää ruuhkia vakavimpana liikenteeseen vaikuttavana ongelmana10.
Our report should help the Commission, Member States and cities to use funds more effectively and efficiently in addressing the challenges involved, particularly in the context of the December 2019 ‘European Green Deal’ Communication of the Commission. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen tarkoituksena on auttaa komissiota, jäsenvaltioita ja kaupunkeja käyttämään varoja vaikuttavammin ja tehokkaammin, kun ne pyrkivät vastaamaan alaan liittyviin haasteisiin erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan komission tiedonannon puitteissa.
15 The audit covered the policy and strategy papers from 2013 onwards, when the Commission adopted the Urban Mobility package with the aim of reinforcing the support to European cities for tackling urban mobility challenges. 
15 Tarkastus kattoi toimintapoliittiset asiakirjat ja strategia-asiakirjat vuodesta 2013 alkaen, jolloin komissio hyväksyi kaupunkiliikennepaketin, jonka tavoitteena on vahvistaa Euroopan kaupungeille annettavaa tukea kaupunkiliikenteen haasteisiin vastaamiseksi.
We examined relevant documents made available by the Commission, as well as Member States, cities and third parties, performed interviews, analyses of reports and assessments of project data, including CEF-funded projects. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki komission sekä jäsenvaltioiden, kaupunkien ja kolmansien osapuolten toimittamat asiakirjat, teki haastatteluja, Erityiskertomus nro 1/2014: ”EU:n tukemien julkisten kaupunkiliikennehankkeiden vaikuttavuus”.
16 We visited eight cities11 in four Member States (Italy, Germany, Spain and Poland) between November 2018 and April 2019 to assess the availability and content of Special report 01/2014: ‘Effectiveness of EU-supported public urban transport projects’. https://ec.europa.eu/transport/media/news/2014-12-08-eurobarometer_en. 9 10 Special Eurobarometer 422a, Quality of Transport Report, December 2014. 
10 Liikenteen laatua koskeva erityiseurobarometri 422a, Quality of Transport Report, joulukuu 2014. https://ec.europa.eu/transport/media/news/2014-12–08-eurobarometer_en. 13 9
11 Sustainable Urban Mobility Plans (SUMPs), and other local strategies and plans. 
Käyntien yhteydessä arvioitiin, oliko kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia ja muita paikallisia strategioita ja suunnitelmia käytettävissä ja millaisia ne olivat sisällöltään.
We assessed 15 EU-co-financed projects12 in the visited cities (see Annex I), 14 supported by the ESI funds and one by the EFSI. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 15 EU:n osarahoittamaa hanketta12 tarkastuskäynnin kohteena olleissa kaupungeissa (ks. liite I), 14 ERI-rahastoista tuettua hanketta ja yhden hankkeen, jota tuettiin ESIR-rahastosta.
In addition, we carried out study visits to Copenhagen and Stockholm to explore the potential of congestion charges and cycling. 
Lisäksi tehtiin tutkimuskäynnit Kööpenhaminaan ja Tukholmaan ruuhkamaksujen ja pyöräilyn mahdollisuuksien selvittämiseksi.
Where relevant, we drew on the expertise of four external experts on urban mobility – in particular, on the latest developments in the field. 
Tarvittaessa hyödynnettiin neljän ulkopuolisen kaupunkiliikenteen asiantuntijan asiantuntemusta erityisesti alan viimeaikaisten kehityssuuntien osalta.