natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This city, with a population of more than 600 000 inhabitants, was considered the main polluter of the river Odra. 
Yli 600 000 asukkaan Wroclawia on pidetty Odra-joen suurimpana saastuttajana.
In Romania, a project consisted of the rehabilitation and upgrading of a wastewater treatment plant, a sewage network and a drinking water network. 
Romaniassa toteutettiin jätevedenpuhdistamon, viemäriverkon ja juomavesiverkon kunnostusta ja parannusta koskeva hanke.
Due to delays concerning the wastewater treatment plant, the risk of pollution of the river remains. 
Jätevedenpuhdistamoon liittyvien viivästysten vuoksi on yhä vaarana, että joki saastuu.
In the Czech Republic the project ‘Modernisation of the line section Zabori–Prelouc’ is in the pan-European multimodal corridor IV from Dresden to Bratislava. 
Tšekin tasavallassa hanketta ”tieosuuden Zabori–Prelouc uudenaikaistaminen” toteutetaan Dresdenistä Bratislavaan kulkevalla neljännellä Euroopan laajuisella multimodaaliliikennekäytävällä.
In Figure 8, the projects co-financed by ISPA in the Czech Republic are highlighted. 
Kaaviossa 8 on esitetty Tšekin tasavallassa ISPAn yhteisrahoittamat hankkeet.
In Latvia, the upgrading of the motorway from Riga to Adazi, which is a section of Via Baltica linking Warsaw to Tallinn, improved the traffic and pedestrian safety as well as the traffic fluidity by bringing this road section in compliance with European road standards and norms (see Figure 9). Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Varsovan ja Tallinnan yhdistävään Via Balticaan kuuluvan Riikasta Adaziin kulkevan moottoritien parannustyö lisäsi Latviassa liikenteen ja jalankulkijoiden turvallisuutta sekä liikenteen sujuvuutta, koska työn ansiosta kyseinen tieosuus täyttää nykyisin EU:n tievaatimukset ja -normit (ks. kaavio 9). Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
FIGURE 8 25 ISPA PROJECTS IN THE CZECH REPUBLIC Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
KAAVIO 8 25 ISPAHANKKEET TŠEKIN TASAVALLASSA Trans-European transport network ISPA projects Ceska Republica D8 motorway Prague – Usti nad Labem – Czech/German border Section 807 Trmice-border Modernisation of the line section Usti nad Orlici – Ceska Trebova Modernisation of the line section Zabori–Prelouc Optimisation of Zabreh na Morave – Krasikov railway section Road R/48 Frydek Mistek – Dobra Road I/48 Belotin by-pass Expressway r48 Dobra–Tosanovice–Zukov, Stage I: Dobra–Tosanovice © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 15/5/2008 TEN railway TEN road Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
FIGURE 9 LATVIJA 26 ROAD NETWORK IN LATVIA LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
KAAVIO 9 LATVIJA 26 LATVIAN TIEVERKKO LEITSCHEMA DES TRANSEUROPÄISCHEN VERKEHRSNETZES (Horizont 2020) TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORK OUTLINE PLAN (2020 horizon) SCHÉMA DU RÉSEAU TRANSEUROPÉEN DE TRANSPORT (horizon 2020) STRASSEN ROADS ROUTES Bestehend Existing Existant Geplant Planned Planifié © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 29/9/2005 Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
FIGURE 10 27 TENT NEWORKS PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
KAAVIO 10 27 EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO PROJECT No 7 MOTORWAY AXIS Trans-European transport network IGOUMENITSA/PATRA–ATHINA–SOFIA–BUDAPEST © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 9/3/2005 priority projects Existing Planned Priority axis No 7 Priority sections Other priority axes Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
FIGURE 11 28 TENT NETWORK © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road 
KAAVIO 11 28 EUROOPAN LAAJUINEN LIIKENNEVERKKO © EuroGeographics 2001 for the administrative boundaries Cartography: Energy and Transport DG, 4/6/2008 Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 ISPA projects 2004–08 countries ISPA project TEN railway TEN road
29 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 43. 
29 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 43.
The Court’s main conclusions are as follows. (a) A coherent strategic framework was in place and national ISPA strategies proved to be a good programming tool clearly identifying needs, objectives and resources. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat keskeiset päätelmät: a) Strateginen kehys oli johdonmukainen ja kansalliset ISPA-strategiat osoittautuivat hyviksi ohjelmatyön välineiksi, joiden avulla yksilöitiin selvästi tarpeet, tavoitteet ja resurssit.
Nonetheless, projects were not always adequately prepared by applicants. 
Hakijat eivät olleet kuitenkaan aina valmistelleet hankkeita asianmukaisesti.
This was partly due to the fact that three important guidance documents were provided late in relation to the first wave of applications by the Commission (see paragraphs 16 to 24). (b) Projects were often not implemented as planned. 
Tämä johtui osittain siitä, että komissio toimitti kolme merkittävää ohjetta ensimmäisen vaiheen hakemusten kannalta myöhässä (ks. kohdat 16–24). b) Hankkeita ei useinkaan toteutettu suunnitelmien mukaisesti.
Financing plans had to be adjusted to changed circumstances and almost all the projects were experiencing significant delays, mainly related to the length of the procedures (at the level of the Commission and of the beneficiary countries) and to weaknesses in the planning process (at the level of beneficiary countries) (see paragraphs 25 to 36). (c) The Court’s audit included five completed projects and 27 projects which are still in progress. 
Rahoitussuunnitelmia oli mukautettava muuttuneiden olosuhteiden vuoksi ja lähes kaikkien hankkeiden kohdalla koettiin merkittäviä viivästyksiä, pääasiassa menettelyiden pituuden (komissio ja edunsaajamaat) ja suunnitteluprosessin puutteiden (edunsaa-jamaat) vuoksi (ks. kohdat 25–36). c) Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi viisi päätökseen saatua hanketta ja 27 edelleen käynnissä olevaa hanketta.
Three of the completed projects were environmental. 
Päätökseen saaduista hankkeista kolme oli ympäristöalan hankkeita.
The audit shows that they increase the compliance with EU environmental directives in the respective beneficiary states. 
Tarkastus osoitti, että hankkeet edistävät EU:n ympäristödirektiivien noudattamista kyseisissä edunsaajamaissa.
The other two completed projects were transport related. 
Kaksi muuta päätökseen saatua hanketta liittyivät liikenteeseen.
The audit shows that they contribute to the improvement of the trans-European network in the respective beneficiary states. 
Tarkastuksen perusteella voitiin todeta, että ne edistävät Euroopan laajuisen verkon parantamista kyseisissä edunsaajamaissa.
Furthermore, the audit suggests that the 27 projects still in progress are likely to achieve the objectives if implemented as planned (see paragraphs 37 to 42). 
Lisäksi todettiin, että edelleen käynnissä olevan 27 hankkeen tavoitteet todennäköisesti saavutetaan, jos hankkeet toteutetaan suunnitelmien mukaisesti (ks. kohdat 37–42).
The Court recommends that the Commission closely follows up the implementation of ISPA. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio seuraa tarkasti ISPAn täytäntöönpanoa.
The Commission should, in particular, examine how delays in the implementation of projects could be avoided or reduced in the future, when implementing similar instruments. 
Komission on tutkittava varsinkin, miten hankkeiden toteuttamisen viivästyksiä voitaisiin välttää tai vähentää tulevaisuudessa, kun vastaavanlaisia välineitä pannaan täytäntöön.
In the Court’s view, this may require more rigorous and realistic planning by projects’ applicants/managers and ways to speed up the procedures, both at the Commission level and within national administrations of beneficiary countries. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä saattaa edellyttää hankkeen hakijoilta/hankevastaavilta huolellisempaa ja realistisempaa suunnittelua sekä komissiolta ja edunsaajamaiden viranomaisilta keinoja nopeuttaa menettelyitä.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 11 December 2008. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 11. joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da Silva Caldeira President Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Tilintarkastustuomioistuimen Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 31 
Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 31
32 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 REPLY OF THE COMMISSION 
32 Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006 KOMISSION VASTAUKSET
The poor preparation of some projects was due to a large extent to a lack of capacity and the short time frame in which projects had to be developed. 
33 TIIVISTELMÄ III Joidenkin hankkeiden kehno valmistelu johtui suureksi osaksi valmiuksien puutteesta ja siitä lyhyestä ajasta, jonka sisällä hankkeita oli kehitettävä.
Guidance was also given through the detailed application forms and existing explanations of procurement procedures. 
Ohjeita annettiin myös yksityiskohtaisten hakulomakkeiden ja nykyisten hankintamenettelyjä koskevien selitysten avulla.
IV. The delays and changes in planning which occurred in many of the early projects were hard to avoid given the lack of experience in managing major infrastructure projects and the need for ex ante control of tendering procedures. 
IV Monien varhaisten hankkeiden suunnittelussa tapahtuneita viivästyksiä ja muutoksia oli vaikea välttää, kun otetaan huomioon puutteellinen kokemus suurten infrastruktuurihankkeiden hallinnoinnissa ja tarjousmenettelyjen ennakkovalvonnan tarve.
The Commission agrees with the Court’s recommendation. It will continue to monitor ex-ISPA projects and some will be evaluated in the 2000–06 ex post evaluation exercise, paying particular attention to cost overruns and delays. 
Se jatkaa aikaisempien ISPA-hankkeiden valvontaa, ja joitakin hankkeita arvioidaan ohjelmakauden 2000–2006 jälkiarvioinnissa kiinnittäen erityistä huomiota kustannusten ylityksiin ja viivästyksiin.
The experience with ISPA has already led the Commission to take steps to offer greater assistance with project preparation, such as the special EIB/Commission technical assistance facility, Jaspers. 
ISPAsta saatujen kokemusten pohjalta komissio on jo alkanut tarjota enemmän tukea hankevalmisteluissa, mistä on esimerkkinä erityinen Euroopan investointipankin (EIP) ja komission teknisen avun väline JAS-PERS.
It will continue and intensify such technical assistance under the new pre-accession instrument IPA. 
Komissio jatkaa ja tehostaa tällaisen teknisen avun antamista uudesta liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA).
The Commission has also discussed the problems of delays with Member States. 
Komissio on myös keskustellut viivästyksiin liittyvistä ongelmista jäsenvaltioiden kanssa.
In addition, guidance was given through the detailed application forms which were made available in 1999 and procurement procedures were explained in the guidance developed under previous pre-accession instruments. (c) The previous version of the ‘Guide to cost– benefit analysis of investment projects’, which explained the main principles of CBA, had been available since 1997. 
Lisäksi ohjeita annettiin yksityiskohtaisilla hakemuslomakkeilla, jotka tulivat saataville vuonna 1999, ja hankintamenettelyjä selitettiin aikaisemmissa liittymistä edeltäviä välineitä varten laadituissa ohjeissa. c) Investointihankkeiden kustannus-hyötyanalyysiä koskevien ohjeiden aikaisempi versio, jossa selitettiin kustannus-hyötyanalyysin pääperiaatteet, on ollut saatavilla vuodesta 1997.
The 2002 version of the guide responded to the changed regulatory environment and addressed various issues in more depth. 
Vuoden 2002 versiossa otettiin huomioon lainsäädännön muutokset ja monia ongelmia käsiteltiin laaja-alaisemmin.
In practice, the grant rate is often lower than 75 %. 
Käytännössä tukiosuus on usein alle 75 prosenttia.
For example, in Romania the average rate was 73 %, in Bulgaria 56 % and in Slovakia 54 %. 
Esimerkiksi Romaniassa keskimääräinen osuus on 73 prosenttia, Bulgariassa 56 prosenttia ja Slovakiassa 54 prosenttia.
AUDIT SCOPE AND APPROACH 9. 
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA 9.
Most of the Court’s sample was selected from among the older ISPA projects approved in the first or early years of use of the instrument. 
Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen otoksesta valittiin niiden vanhempien ISPA-hankkeiden joukosta, jotka hyväksyttiin rahoitusvälineen varhaisina käyttövuo-sina.
Some had been prepared even earlier. 
Joitakin oli valmisteltu jo aikaisemmin.
The very short time frame in which ISPA had to be implemented had implications for project maturity and the readiness of national authorities. 
ISPA oli pantava täytäntöön hyvin lyhyen ajan sisällä, millä oli vaikutusta hankkeen etenemiseen ja kansallisten viranomaisten valmiuteen.
AUDIT OBSERVATIONS 13. 
TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET 13.
The Commission secured the national strategies for the transport and environment sectors in the candidate countries based on national investment plans and programmes, despite this not being a regulatory requirement. 
Komissio varmisti ehdokasmaiden kansallisiin investointisuunnitelmiin ja -ohjelmiin perustuvat liikenne-ja ympäristöalojen strategiat, vaikka tämä ei olekaan lakisääteinen vaatimus.
The strategies were also presented by the Commission to the ISPA Management Committee (Member State representatives) before the presentation of individual projects. 
Komissio myös esitti strategiat ISPAn hallintokomitealle (koostuu jäsenvaltioiden edustajista) ennen yksittäisten hankkeiden esittämistä.
The Commission actively encouraged national authorities to build on existing national plans (for example, to implement the urban wastewater treatment directives) because of the limited time available. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Komissio kannusti aktiivisesti kansallisia viranomaisia toimimaan nykyisten kansallisten suunnitelmien pohjalta (esimerkiksi toteuttaessaan yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettuja direktiivejä) käytettävissä olevan rajoitetun ajan vuoksi. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
The ISPA regulations were adopted in 1999 and the first ISPA manual was provided in 2000. 
ISPAa koskevat asetukset annettiin vuonna 1999 ja ensimmäinen ISPA-käsikirja toimitettiin edunsaajille vuonna 2000.
The advice given in the ISPA manual and through various other channels (see reply to 20) had to be developed together with the candidate countries concerned and to take account of their implementation realities which were evolving. 
Suositukset, jotka annettiin ISPA-käsikirjan ja useiden muiden kanavien kautta (katso vastausta kohtaan 20), oli laadittava yhdessä kyseisen ehdokasmaan kanssa ottaen huomioon niiden muuttuvat täytäntöönpano-olosuhteet.
In addition to formal guidance, a major effort was made to prepare the ground for ISPA in a very limited time frame, for example through meetings held in all candidate countries from 1998 onwards with support from Phare to prepare project pipelines. 
Virallisten ohjeiden lisäksi panostettiin merkittävästi ISPAn valmisteluihin hyvin lyhyessä ajassa esimerkiksi pitämällä kaikissa ehdokasmaissa kokouksia vuodesta 1998 alkaen Phare-määrärahoista myönnetyllä tuella hankesuunnittelun valmistelemiseksi.
The Commission attempted to ensure that beneficiaries justified their projects according to an economic and financial rationale, and by reference to considerations such as viability and affordability to the population served. 
Komissio pyrki varmistamaan, että tuensaajat käyttivät taloudellisia perusteluja hankkeilleen ja arvioivat niiden elinkelpoisuutta ja taloudellista toteutettavuutta palvelujen piirissä olevan väestön kannalta.
However, for environmental projects cost–benefit analysis was of limited relevance where there were no alternatives and the projects had to be carried out anyway to implement the acquis. 
Ympäristöhankkeiden osalta kustannus-hyötyanalyysin merkitys oli kuitenkin rajoitettu, jos vaihtoehtoja ei ollut ja hankkeet oli joka tapauksessa toteutettava yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi.
In some cases a better cost–benefit analysis would have delayed the project without adding much value. 
Joissakin tapauksissa parempi kustannus-hyötyanalyysi olisi viivästyttänyt hanketta tuomatta sille erityistä lisäarvoa.
The Commission made every effort to monitor the projects and help national authorities to mitigate the consequences of delays. 
Komissio teki parhaansa valvoakseen hankkeita ja auttaakseen kansallisia viranomaisia lieventämään viivästysten seurauksia.
Specific action plans were prepared in some countries for the most problematic projects. 
Joissakin maissa tehtiin erityisiä toimintasuunnitelmia kaikkein ongelmallisimpia hankkeita varten.
By the end of September 2008, a further three of the projects in the sample had been completed by the original date. 
Syyskuun 2008 loppuun mennessä oli vielä kolme otoksen hankkeista saatettu loppuun alkuperäiseen määräpäivään mennessä.
While delays are certainly not uncommon for large infrastructure projects, in the particular case of ISPA beneficiary countries the first ISPA projects were victims of the start-up phase of a new instrument in the candidate countries. 
Suurissa infrastruktuurihankkeissa viivästykset eivät ole ollenkaan epätavallisia, mutta juuri ISPAn tuensaajien tapauksessa ensimmäisten ISPA-hankkeiden viivästykset johtuivat uuden rahoitusvälineen käyttöönoton alkuvaiheen ongelmista ehdokasmaissa.
There was no experience with external investment assistance programmes on this scale prior to ISPA. 
Tämänlaajuisesta ulkoisten investointien tukiohjelmista ei ollut kokemusta ennen ISPAa.
However the learning curve (both in the accession countries and in the Commission) improved significantly from the middle of the programming period onwards. 
Oppimiskäyrä sekä ehdokasmaissa että komissiossa parani merkittävästi ohjelmakauden puolivälistä eteenpäin.
In general, delayed tendering procedures were the main factor. 
Viivästyneet tarjousmenettelyt olivat yleisesti pääasiallinen syy.
Once works started, most projects made good progress. 
Useimmissa hankkeissa edistyttiin hyvin, kun ne oli saatu alkuun.
The ex ante control by the EC delegations of procurement was mandatory. 
Komission lähetystöjen suorittama hankintojen ennakkovalvonta oli pakollinen.
Delays were one of the costs of ensuring value for money through fair and transparent procurement procedures. 
Viivästyksiä tapahtui, koska tasapuolisten ja läpinäkyvien hankintamenettelyjen avulla haluttiin varmistua siitä, että rahalle saadaan paras vastine.
Nevertheless, the Commission ensured that revenue-generating projects all had at least a complete financial analysis. 
Komissio kuitenkin varmisti, että kaikille tuloja tuottaville hankkeille tehtiin ainakin täydellinen taloudellinen analyysi.
It accepted non-quantified socio-econmic analyses or statements in place of a complete CBA for environment projects, in view of the absence of a generally accepted methodology for quantifying environmental benefits and the fact that these projects were in the main implemented in order to comply with EU directives. 
Se hyväksyi ympäristöhankkeiden osalta täydellisen kustannus-hyötyanalyysin sijasta muuhun kuin määrään perustuvia sosiaalis-taloudellisia analyysejä tai lausuntoja, koska ympäristöhyötyjen määrittämiseen ei ole olemassa yleisesti hyväksyttyjä menettelytapoja ja näitä hankkeita toteutettiin ensisijaisesti EU:n direktiivien noudattamiseksi.
23. (a) The 2000–01 ISPA projects were the first ones in which CBA was used. (b) Where there were inconsistencies, the Commission routinely asked for clarifications or corrections. 
23. a) Kauden 2000–2001 ISPA-hankkeet olivat ensimmäisiä, joissa kustannus-hyötyanalyysiä käytettiin. b) Jos epäjohdonmukaisuutta havaittiin, komissio säännönmukaisesti pyysi selvityksiä tai oikaisuja.
These exchanges improved the reliability of the analyses. (c) The Commission refers to its reply at point 22. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 
Tällä tavoin analyysien luotettavuutta parannettiin. c) Komissio viittaa kohtaan 22 antamaansa vastaukseen. Erityiskertomus nro 12/2008 – Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) kaudella 2000–2006
35 31. (a) ISPA was intended to provide candidate countries with experience in this area during the pre-accession period, so that they would have fewer problems with using the Structural and Cohesion Funds after accession. 
35 31. a) ISPAn tarkoituksena oli antaa liittymisvalmistelujen aikana ehdokasmaille kokemusta tältä alalta, niin että liittymisen jälkeen niillä olisi vähemmän ongelmia rakenne-ja koheesiorahastojen käytössä.
Delays due to ex ante control procedures and retendering were one of the costs of ensuring fair and transparent procurement. 
Tasapuolisten ja läpinäkyvien hankintamenettelyjen hintana olivat viivästykset, jotka aiheutuivat ennakkovalvonnan menettelyistä ja tarjouskilpailujen uudelleen järjestämisestä.
Textbox 5 Procurement procedures in Latvia have much improved since the start of ISPA. 
Laatikko 5 Hankintamenettelyt Latviassa ovat parantuneet huomattavasti ISPAn käynnistämisen jälkeen.
For instance, tenders for Cohesion Fund projects approved in 2005 were launched promptly and implementation of most projects started in 2006. 
Esimerkiksi tarjouskilpailut kohee-siorahastohankkeista, jotka hyväksyttiin vuonna 2005, käynnistettiin nopeasti ja useimpien hankkeiden toteuttaminen alkoi vuonna 2006.
The importance of a fair and effective tendering procedure must take precedence over the risk of delays. 
Tasapuolisen ja tehokkaan tarjouskilpailumenettelyn merkitys on niin suuri, että on otettava viivästymisen riski.