natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This report was adopted by the court of auditors in luxembourg at its meeting of 14 May 2009. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. toukokuuta 2009 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors vtor Manuel da silva caldeira President special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da Silva Caldeira presidentti EUROOPAN AVARUUSJÄRJESTÖ Euroopan avaruusjärjestö ESA on valtioiden välinen järjestö, joka on ollut olemassa nykymuodossaan vuodesta 1975.
44 ANNEX I thE EuROPEAN SPAcE AgENcY The esa is an intergovernmental organisation, created in its current form in 1975 from the merger of two existing agencies, eldo (european launcher development organisation) and esro (european space research organisation). 
Tuolloin yhdistettiin kaksi järjestöä, ELDO (European Launcher Development Organisation) ja ESRO (European Space Research Organisation).
The esa has 18 Member states: austria, Belgium, czech republic, denmark, finland, france, germany, greece, ireland, italy, luxembourg, the netherlands, norway, portugal, spain, sweden, switzerland and the united Kingdom. 
ESAan kuuluu 18 jäsenvaltiota: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Luxemburg, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekin tasavalta ja Yhdistynyt kuningaskunta.
The national bodies responsible for space in these countries sit on the esaŐs ruling council. 
Näiden maiden avaruusalan kansalliset elimet ovat mukana ESAn neuvostossa.
The esa's purpose is to provide for and to promote, for exclusively peaceful purposes, cooperation among european states in space research and technology and their space applications, with a view to their being used for scientific purposes and for operational space applications systems. 
ESAn tarkoituksena on edistää Euroopan valtioiden välistä, yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin tehtävää yhteistyötä avaruustutkimuksen ja -teknologian aloilla sekä niiden soveltamista avaruudessa. ESAn päämääränä on tutkimuksen ja teknologian hyödyntäminen tieteellisiin tarkoituksiin ja avaruuden operatiivisten sovellusjärjestelmien kehittämiseen.
The esaŐs activities fall into two categories Đ ÔmandatoryŐ and ÔoptionalŐ. programmes carried out under the general Budget and the science programme budget are ÔmandatoryŐ; they include the agencyŐs basic activities (studies on future projects, technology research, shared technical investments, information systems and training programmes). all Member states contribute to these programmes on a scale based on their gdp. 
ESAlla on kahdenlaista toimintaa: pakollista ja vapaaehtoista. Yleisestä talousarviosta ja tiedeohjelman talousarviosta rahoitettavat ohjelmat ovat pakollisia. Nämä ohjelmat kattavat järjestön perustoiminnan (tuleviin hankkeisiin liittyvät tutkimukset, teknologiaa koskeva tutkimus, yhteiset tekniset investoinnit, tietojärjestelmät ja koulutusohjelmat).
The other programmes, known as ÔoptionalŐ, involve a reduced number of Member states which are free to decide on their level of participation. 
Muihin, vapaaehtoisiin, ohjelmiin osallistuu pienempi joukko ESAn jäsenvaltioita, jotka voivat vapaasti päättää osallistumisensa tasosta.
Both arTes-9 and galileosat are optional programmes. 
ARTES-9 ja GalileoSat ovat vapaaehtoisia ohjelmia.
The esa's budget spending for 2006 amounted to almost 3 billion euro. 
Varainhoitovuonna 2006 ESAn talousarviomenot olivat lähes kolme miljardia euroa.
The esa and the european community are mutually independent organisations. 
ESA ja Euroopan yhteisö ovat toisistaan riippumattomia.
They have different Member states and are governed by different rules and procedures. 
Niillä on eri jäsenvaltiot ja niitä hallinnoidaan eri säännöin ja menettelyin.
The esa is not bound by eu regulations. a framework agreement between the esa and the european community (in force since May 2004) formalises cooperation between the two institutions. 
EU:n säännöt eivät koske ESAa. ESAn ja Euroopan yhteisön välisestä yhteistyöstä on tehty puitesopimus (voimassa toukokuusta 2004 alkaen).
The european space policy, signed in May 2007, unifies the esaŐs approach with those of the individual eu Member states and creates, for the first time, a common political framework for space activities in europe. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
Eurooppalaista avaruuspolitiikkaa koskevassa asiakirjassa, joka allekirjoitettiin toukokuussa 2007, yhdenmukaistetaan ESAn ja yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden lähestymistapa ja luodaan ensimmäistä kertaa yhteiset poliittiset puitteet avaruusalan toimille Euroopassa. LIITE I
46 EgNOS lAckEd A lONg-tERM vISION The egnos objectives were gradually adapted during the programmeŐs transformation from a demonstrator to a fully fledged operational programme. 
EGNOSilta puuttui pitkän aikavälin visio EGNOSin tavoitteita mukautettiin vähitellen sitä mukaa, kun se kehittyi esittelyohjelmasta täysimittaiseksi toimenpideohjelmaksi.
It suffered from the absence of a long-term strategy and political commitment. some examples: (a) egnos grants from the european commission were paid in annual tranches and systematically arrived late. contributions from esa Member states were also late. some programme activities were therefore delayed, giving rise to uncertainty about the programmeŐs deployment planning. (b) Mid-term, changing requirements, evolving standards and new ideas on the certification of the system caused delays and extra costs. (c) as of september 2008, there was still no roadmap for egnos. (d) although the egnos os signal became available in July 2006, as of september 2008 the system had still not been declared operational due to issues of third party liability, uncertainty about the programmeŐs future in terms of financing and governance and the commissionŐs reluctance to accept the system technically. (e) despite the esaŐs and the gJuŐs efforts to demonstrate the capabilities of egnos overseas (e.g. in africa, china and south america), there is no real strategy to support egnos outside europe. (f) in the gJuŐs organisational structure egnos was assigned to the technical division rather than treated as a fully-fledged, cross-sectoral programme. Until 2006 the GJU did not receive the financial means from the Commission to devote to specific egnos-related studies. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
3 c) Syyskuussa 2008 EGNOSia varten ei vieläkään ollut laadittu etenemissuunnitelmaa. d) EGNOSin avoimen palvelun signaali on ollut käytettävissä heinäkuusta 2006 alkaen, mutta järjestelmää ei ollut ilmoitettu toimintakuntoiseksi vielä syyskuussa 2008. Tähän ovat syynä yksityisoikeudelliseen vastuuseen liittyvät kysymykset, epävarmuus ohjelman rahoituksesta ja hallinnosta tulevaisuudessa sekä komission haluttomuus antaa järjestelmälle tekninen hyväksyntä. e) Vaikka ESA ja Galileo-yhteisyritys ovat esitelleet EGNOSin käyttömahdollisuuksia Euroopan ulkopuolella (esimerkiksi Afrikassa, Kiinassa ja Etelä-Amerikassa), EGNOSin tukemiseksi muualla ei ole laadittu varsinaista strategiaa. f) Galileo-yhteisyrityksen organisaatiorakenteessa EGNOS osoitettiin tekniseen osastoon sen sijaan, että sitä olisi käsitelty täysimittaisena monialaisena ohjelmana. Ennen vuotta 2006 Galileo-yhteisyritys ei saanut komissiolta varoja nimenomaan EGNOSiin liittyviä tutkimuksia varten.
47 ANNEX III INtERNAtIONAl cOOPERAtION ON gAlIlEO The eu has entered into several international agreements related to galileo. cooperation agreements have been signed with the united states (2004) and with russia (2006) in order to ensure interoperability and compatibility between galileo and existing gnsss such as gps and glonass. cooperation agreements with china (2003) and israel (2004), respectively, brought gJu membership of the nrscc and MaTiMop. general cooperation agreements have been signed with ukraine (2005), india (2005), Morocco (2005), and south Korea (2006) but have never led to a concrete participation or gJu membership. 
EU on tehnyt yhteistyösopimuksen Yhdysvaltain (vuonna 2004) ja Venäjän (vuonna 2006) kanssa, jotta Galileon yhteentoimivuus ja yhteensopivuus jo olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien, kuten GPS:n ja GLONASSin, kanssa voitaisiin varmistaa. Kiinan (vuonna 2003) ja Israelin (vuonna 2004) kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten ansiosta Kiinan kansallisesta kaukohavaintotekniikasta vastaavasta keskuksesta ja israelilaisesta Matimop-yrityksestä tuli Galileo-yhteisyrityksen jäseniä. EU on tehnyt yleiset yhteistyösopimukset Ukrainan (vuonna 2005), Intian (vuonna 2005), Marokon (vuonna 2005) ja Etelä-Korean (vuonna 2006) kanssa, mutta sopimukset eivät ole johtaneet käytännön osallistumiseen eivätkä jäsenyyteen Galileo-yhteisyrityksessä.
The purpose of all these agreements was to minimise the technological and political risks, promote and reinforce industrial and political know-how, stimulate the provision of system applications, offer third-country market penetration, promote galileo as international standard and prepare the ground for the installation of terrestrial-segment components in different regions of the world. relations with the chinese and israeli undertakings were damaged when the gJu was wound up and problems arose with transferring the relevant agreements to the gsa. discussions on cooperation with further other countries such as Brazil, Mexico, chile, canada, argentina and australia were also discontinued after the gJu was closed down. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
Kaikkien sopimusten tarkoituksena on ollut minimoida tekniset ja poliittiset riskit, lisätä yritysten asiantuntemusta sekä poliittista asiantuntemusta, edistää järjestelmän sovellusten tarjontaa, tukea pääsyä kolmansien maiden markkinoille, edistää Galileoa kansainvälisenä standardina ja valmistella maapäälliseen segmenttiin kuuluvien osien perustamista maailman eri alueille. Galileo-yhteisyrityksen lakkauttaminen ja ongelmat, joita ilmeni sopimusten siirtämisessä maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaiselle, vahingoittivat suhteita asianomaiseen kiinalaiseen ja israelilaiseen yritykseen. Myös neuvottelut yhteistyöstä eräiden muiden maiden, kuten Brasilian, Meksikon, Chilen, Kanadan, Argentiinan ja Australian kanssa lopetettiin sen jälkeen, kun Galileo-yhteisyritys oli lakkautettu.
Summary of assessment A. Scoping the project A.1 Selection of the project How did the audited body prioritise potential projects? 
Yhteenveto arviosta A. Hankkeen soveltamisala A.1 Hankkeen valinta Miten tarkastuskohde priorisoi mahdolliset hankkeet?
Did it implement them in that priority order? commission (council) not assessed (political choice) galileo was a unique project and the decision to implement it was of a political nature. following a commission initiative launched in the early 1990s, the council approved the galileo programme and entrusted the european commission with its management. 
Toteuttiko se ne asettamassaan tärkeysjärjestyksessä? Komissio (neuvosto) Ei arvioitu Galileo oli ainutlaatuinen hanke, ja päätös sen toteuttamisesta oli luonteeltaan poliittinen.
A.2 Definition of project requirements Did the audited body state its requirements clearly from the start and express them in output terms making clear any particular constraints to which the private sector will be subject? commission (council) partly as can be derived from the commission's preparatory work and decisions taken by the council, the european public sector stated its requirements in very broad terms. 
A.2 Hankkeen vaatimusten määrittely Ilmoittiko tarkastuskohde vaatimuksensa selkeästi alusta lähtien? Ilmaisiko se ne tuotoksen näkökulmasta siten, että yksityiseen sektoriin mahdollisesti kohdistuvat erityiset rajoitteet tulivat selvästi esiin? Komissio (neuvosto) Osittain Kuten komission tekemästä valmistelutyöstä ja neuvoston päätöksistä voidaan havaita, eurooppalainen julkinen sektori ilmaisi vaatimuksensa hyvin yleisluontoisesti.
The proposed concession was supposed to cover the financing and management of deployment and operation - including replenishment - of the galileo system. 
Ehdotetun toimiluvan oli tarkoitus kattaa Galileo-järjestelmän kehittämisen ja käytön rahoitus ja hallinnointi, satelliittikannan uudistaminen mukaan lukien.
See successive Commission communications, Commission studies and council conclusions from 1994 to 2003. 
Ks. useat komission tiedonannot ja selvitykset sekä neuvoston päätelmät vuosilta 1994–2003.
The commissionŐs preparatory work for the concession left a good deal of uncertainty on crucial issues, such as the underlying revenue model and the transition path between the development and deployment phases. 
Toimilupaa koskeva komission valmistelutyö ei hälventänyt epätietoisuutta monien keskeisten kysymysten, esimerkiksi perustana käytettävän tulomallin ja kehitys-ja käyttöönottovaiheen välisen siirtymän, osalta.
While it identified briefly some of the constraints facing the private sector's participation in the project, it did not outline a public-sector strategy that could be proposed to the private sector. 
Valmistelutyön yhteydessä yksilöitiin lyhyesti joitakin tekijöitä, joiden rajoissa yksityisen sektorin osallistuminen tapahtuu, mutta ei laadittu strategiaa, jota julkinen sektori voisi ehdottaa yksityiselle sektorille.
The commission's preparatory work thus failed to provide the private sector with clear requirements and constraints for the proposed galileo concession. 
Komission valmistelutyön yhteydessä ei niin ollen esitetty yksityiselle sektorille selkeästi, millaisia vaatimuksia ja rajoittavia tekijöitä ehdotettuun Galileo-toimilupaan liittyy. LIITE IV
49 special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase A.3 Private-sector capabilities A.4 Evaluation of potential benefits Did the audited body make a preliminary evaluation of the benefits it sought? commission (council) partly The rationale for implementing galileo through a ppp included the following arguments (cf. commission communication of 10 February 1999): complementary finance, improved project design, overall value for money, better take-up of the service, central importance given to users' needs and better management of costs. 
A.4 Mahdollisten hyötyjen arvioiminen Arvioiko tarkastuskohde ennalta, mitkä hyötyjä se tavoittelee? Komissio (neuvosto) Osittain Galileo toteutettiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodossa muun muassa seuraavista syistä (ks. komission tiedonanto 10. helmikuuta 1999): täydentävä rahoitus, parempi hankesuunnittelu, kustannustehokkuus, palvelujen tehokkaampi käynnistäminen, käyttäjien tarpeiden erityinen huomioon ottaminen sekä kustannusten parempi hallinta.
The private sector was judged reluctant to participate and invest in the latter owing to uncertainty about the expected financial returns and the potential for conflicts of interest in the development and validation phase. it also concluded positively that the european private sector had the necessary capabilities to deliver the galileo system and services through its established technical know-how and its proven experience in financing and managing large projects. 
2 Komissio päätyi myös siihen myönteiseen päätelmään, että Euroopan yksityisellä sektorilla oli tarvittavat valmiudet tuottaa Galileo-järjestelmä ja -palvelut vakiintuneen teknisen taitotietonsa ja suurten hankkeiden rahoittamisessa ja hallinnoimisessa saamansa kokemuksen ansiosta.
However, as stated in A.2, the project requirements were not sufficiently clear. 
Hankkeeseen liittyvät vaatimukset eivät kuitenkaan olleet riittävän selkeät, kuten kohdassa A.2 mainittiin.
Consequently, the assessment of the private sectorŐs capabilities for delivering these requirements remained overly general. 
Tämän vuoksi arvio siitä, millaiset valmiudet yksityisellä sektorilla oli täyttää vaatimukset, jäi liian yleisluonteiseksi.
The commission was therefore not in a position to make a preliminary assessment of the private sector's capabilities. one study carried out at the commissionŐs behest produced a list of objectives: to achieve full operational capability as soon as possible, ideally by early 2008 in order to meet windows of opportunity in the GNSS market, to obtain a significant proportion of the deployment cost through private funding (with an indicative 2/3 share), to obtain value for money (by optimising the technical solution and system, optimising procurement competition and efficiency, achieving an appropriate degree of risk transfer and creating financial incentives for performance), to involve European industry so that it could benefit from the contracts to build the system and manufacture user equipment, to give the private sector responsibility for ensuring that system performance and specifications met the performance requirements of the market as well as the public sector, to optimise revenue generation from the market, to reduce the need for public expenditure and spread the public contribution over a longer period, and to optimise whole life costs by introducing private-sector efficiencies. 
Komission ei näin ollen ollut mahdollista muodostaa alustavaa arviota yksityisen sektorin valmiuksista. Eräässä komission toimeksiannosta tehdyssä selvityksessä lueteltiin tavoitteita seuraavasti: saavuttaa täysimittainen toimintavalmius mahdollisimman nopeasti (parhaassa tapauksessa vuoden 2008 alussa, jolloin tarjolla olevat maailmalaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien markkinoiden mahdollisuudet haluttiin hyödyntää); rahoittaa merkittävä osuus käyttöönoton kustannuksista yksityisistä lähteistä (noin 2/3); toimia kustannustehokkaasti (optimoimalla tekniset ratkaisut ja järjestelmä, optimoimalla hankintaan liittyvä kilpailu ja hankintamenettelyjen tehokkuus, siirtämällä riskiä asianmukaisessa määrin ja luomalla taloudellisia kannustimia tuloksellisuuden edistämiseksi); ottaa mukaan eurooppalainen teollisuus (jotta se hyötyisi järjestelmän rakentamista ja käyttäjille suunnattujen laitteiden valmistamista koskevista sopimuksista); antaa yksityiselle sektorille vastuu siitä, että järjestelmän suorituskyky ja ominaisuudet vastaavat markkinoiden ja yksityisen sektorin vaatimuksia; optimoida markkinoilta saatava tulo; vähentää julkisten varojen tarvetta ja jakaa julkinen rahoitusosuus pitkälle ajalle; optimoida hankkeen koko elinkaaren mittaan aiheutuvat kustannukset hyödyntämällä yksityisen sektorin tehokkuutta.
The study recognised that a project with such a multitude of objectives would require trade-offs. however, the commission's preparatory work presented no trade-offs. 
Selvityksessä todettiin, että hankkeessa, jolla on näin monia tavoitteita, jouduttaisiin tekemään kompromisseja. Komission tekemän valmistelutyön yhteydessä ei kuitenkaan mainittu kompromisseja.
What is more, these general objectives were not specific enough for the proposed Galileo concession. 
Lisäksi tavoitteet olivat yleisluonteisia eikä niitä määritelty riittävän tarkasti ehdotettua Galileo-toimilupaa varten.
The Commission should have outlined a strategy stating, for instance: (i) the public sector's preferences for galileoŐs commercial exploitation; (ii) the public sector's strategy for ensuring a practical transition path to resolve interdependencies between the development and deployment phases. such elements could have subsequently served as meaningful evaluation and selection criteria against which to judge the bids submitted during the competitive tender process. 
Komission olisi pitänyt laatia strategia, jossa olisi tuotu esiin esimerkiksi: i) Galileon kaupalliseen hyödyntämiseen liittyvät julkisen sektorin toiveet; ii) julkisen sektorin strategia siitä, millaisen muutospolun avulla käytännössä selvitetään kehitys-ja käyttöönottovaiheiden keskinäiset riippuvuusnäkökohdat. Näitä seikkoja olisi myöhemmin voitu käyttää tarkoituksenmukaisina kriteereinä, joiden avulla tarjouskilpailussa saatuja tarjouksia olisi arvioitu ja valinta suoritettu.
Summary of assessment concessions) A.6 Selection of the most suitable form of partnership Did the audited body examine a range of alternative ways of meeting its needs, such as traditional public-sector procurement or privatisation, before choosing the public/private finance and concessions option? commission no (council) a traditional public procurement was not investigated as part of the commission's preparatory work. 
A.6 Tarkoituksenmukaisimman kumppanuusmuodon valinta Tutkiko tarkastuskohde useita vaihtoehtoisia toimintatapoja, jotka voisivat vastata sen tarpeita (esimerkiksi perinteinen julkisen sektorin hankintamenettely tai yksityistäminen), ennen kuin se valitsi julkiseen/yksityiseen rahoitukseen ja toimilupaan perustuvan vaihtoehdon? Komissio Ei (neuvosto) Komissio ei valmistelutyönsä yhteydessä tutkinut perinteisen julkisen hankinnan mahdollisuutta.
The commission limited itself to examining (i) the development of a business plan for the galileo programme and (ii) the appropriate structure for a ppp. 
Komissio selvitti ainoastaan i) Galileo-ohjelman liiketoimintasuunnitelman kehittämistä ja ii) sitä, millainen olisi tarkoituksenmukainen julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden rakenne.
The commissionŐs preparatory work proposed a ppp in the form of a concession model as opposed to a joint venture model. 
Komission valmisteluasiakirjoissa ehdotettiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta toimilupaan perustuvan mallin muodossa vastakohtana yhteisyritykseen perustuvalle mallille.
A.7 Innovation Did the audited body identify the scope for innovation in advance in areas such as design and construction, operation and project financing? commission partly The commissionŐs preparatory work recognised the need for innovation in the proposed galileo concession, but did not precisely identify where or how innovation was possible. 
A.7 Innovaatio Yksilöikö tarkastuskohde ennalta, millaisia innovointimahdollisuuksia on esimerkiksi suunnittelun ja rakentamisen sekä hyödyntämisen ja hankerahoituksen aloilla? Komissio Osittain Komissio totesi valmisteluasiakirjoissaan, että ehdotetun Galileo-toimiluvan yhteydessä tarvitaan innovointia, mutta niissä ei yksilöity täsmällisesti, missä kohdin tai millä tavoin innovointi voisi tapahtua.
A.8 Risk assessment did the audited body investigate in advance the appropriate allocation of project risks between the public-sector and private-sector parties affected by the project? commission no no examination of the risk allocation at the preparatory stage took place. 
A.8 Riskinarviointi Tutkiko tarkastuskohde ennalta, miten hankkeen riskit voitaisiin jakaa asianmukaisesti julkisen ja yksityisen sektorin osapuolten kesken? Komissio Ei Valmistelun aikana ei tutkittu riskien jakamista.
This would have been possible if clear requirements had been established for the private sector. 
Niin olisi voitu tehdä, jos yksityiselle sektorille olisi asetettu selkeät vaatimukset.
A.9 Affordability and likely value for money Before starting the procurement process, did the audited body consider the extent to which the project was likely to be affordable and offer value for money? commission no Although risks and difficulties that would need to be overcome before establishing a concession with private partners were identified at the preparatory stage, there was no assessment of the extent to which these uncertainties might affect project feasibility. 
A.9 Kustannukset ja todennäköinen kustannustehokkuus Selvittikö tarkastuskohde ennen hankintamenettelyn aloittamista, olisivatko hankkeen kustannukset todennäköisesti kohtuulliset ja hanke kustannustehokas? Komissio Ei Valmisteluvaiheessa yksilöitiin riskitekijät ja vaikeudet, jotka on ratkaistava ennen toimiluvan antamista yksityiselle sektorille, mutta ei arvioitu sitä, missä määrin tällaiset epävarmuustekijät voisivat vaikuttaa hankkeen toteutettavuuteen.