natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The same applied a fortiori to indirect and more long-term effects (such as productivity, the creation of businesses and employment, prices, etc.). Furthermore, those aspects used by the beneficiary to calculate the estimated economic return (for example, for road infrastructure: time savings, reduction of the cost of transport, reduction of accidents, effects on the flow of traffic generated and on additional traffic, etc.) were generally not considered to be indicators that needed monitoring; (b) as regards productive investments, monitoring was limited to the physical and financial aspects of the investments and, generally, to the direct creation of employment, since the final reports drawn up in connection with the final payment had to comply with the contractual requirements concerning payment. 
Tilanne on sama etenkin välillisten sekä pidemmän aikavälin vaikutusten kohdalla (esimerkiksi tuottavuus, yritysten ja työpaikkojen luominen sekä hinnat). Lisäksi edunsaajan odotettavan taloudellisen kannattavuuden laskennassa huomioon ottamia näkökohtia ei yleensä pidetty seurantaa edellyttävinä indikaattoreina (esimerkiksi tieinfrastruktuurien kohdalla: ajan säästäminen, liikennekustannusten väheneminen, onnettomuuksien väheneminen ja liikennemäärien aiheutumiseen ja lisääntymiseen liittyvä vaikutus). b) Tuottavien investointien seuranta rajoittui investoinnin fyysisiin ja rahoituksellisiin näkökohtiin sekä yleisesti välittömään työpaikkojen luomiseen, sillä loppumaksun saamisen edellytyksenä olevien loppukertomusten on noudatettava sopimuksen vaatimuksia. Hallintoviranomaisilla ei yleensä ole tietoja esimerkiksi yritysten ja välillisten työpaikkojen luomisesta tai tuottavuuden lisääntymiseen tai ympäristönäkökohtiin liittyvistä osatekijöistä.
As these factors are necessary in order to evaluate the (1) See in particular Special Reports No 15/2000 on the Cohesion Fund, No 12/2001 concerning certain structural measures to improve the employment situation, No 7/2003 on the implementation of assistance programming for the period 2000 to 2006 and No 10/2006 on ex post evaluations of Objectives 1 and 3 programmes for the 1994-1999 period. 
Tilintarkastustuomioistuimen toimittama kauden (1) Ks. etenkin erityiskertomus nro 15/2000 koheesiorahastosta, erityiskertomus nro 12/2001 tietyistä työllisyyden rakennetuista, erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006 sekä erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien jälkiarvioinneista.
C 81/14 EN Official Journal of the European Union 1.4.2008 The 2000-2006 period: evaluations at risk of being compromised 50. 
C 81/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 1.4.2008 Kautta 2000–2006 koskevat arvioinnit saattavat vaarantua 50.
For the 2000-2006 period, the ERDF legislation stipulates that, in future, for the major projects, the annual implementation reports on interventions must contain a separate chapter on progress made and financing. 
EAKR:oa koskevien säännösten mukaan kaudella 2000–2006 suurhankkeisiin liittyvistä tukitoimenpiteistä laadittaviin vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin on sisällytettävä erillinen toteutumista ja rahoitusta koskeva luku.
In addition, financial and progress indicators must be designed to provide separate information for the major projects (1). 
Rahoitusta ja toteutumista koskevat indikaattorit on lisäksi laadittava siten, että suurhankkeiden osalta saadaan erikseen tietoja (1).
Nevertheless, although the annual implementation reports contain a chapter on major projects, these chapters are often restricted to a simple description of the projects and do not present the physical progress made, or separate results and impact indicators. 
Vuotuisiin täytäntöönpanokertomuksiin sisältyy suurhankkeita koskeva luku, jossa kuitenkin yleensä pelkästään kuvataan hankkeita eikä esitetä fyysistä etenemistä tai erillisiä tulos-ja vaikutusindikaattoreita.
In the same way, the priorities and measures concerning major projects do not always include the indicators allocated to them, or the indicators at priority and measure level are not consistent with those for the major projects. 
Suurhankkeet kattaviin painopisteisiin ja toimenpiteisiin ei lisäksi aina ole sisällytetty hankkeisiin sovellettavia indikaattoreita, tai painopisteiden ja toimenpiteiden tasolla määritetyt indikaattorit eivät ole yhdenmukaisia suurhankkeisiin liittyvien indikaattoreiden kanssa.
At the level of the projects examined on-the-spot, while a number of major projects have an adequate list of implementation, results and impact indicators, other projects either do not refer to any indicator at all, or have only been allocated physical and financial implementation indicators. 
Paikan päällä tarkastettujen hankkeiden osalta voidaan todeta, että osassa suurhankkeista on laadittu luettelo toteutus-, tulos-ja vaikutusindikaattoreista, kun taas joihinkin hankkeisiin ei liity minkäänlaisia indikaattoreita tai indikaattorit koskevat ainoastaan fyysistä ja rahoituksellista toteutumista.
Sometimes no clear link exists between the overall objectives, the individual objectives and the designated indicators. A number of objectives have not been allocated indicators at all. 
Joissakin tapauksissa ei ole olemassa selkeää yhteyttä yleisten ja erityisten tavoitteiden sekä laadittujen indikaattoreiden välillä; joihinkin tavoitteisiin ei liity lainkaan indikaattoreita.
Likewise, indicators put in place for projects which are similar but cofinanced by the ERDF or the Cohesion Fund respectively are not identical. 
EAKR:sta ja koheesiorahastosta osarahoitettavien hankkeiden indikaattorit eivät myöskään aina ole identtiset silloinkaan kun hankkeet ovat samankaltaisia.
Future ex post evaluations will be affected for the same reasons as in the preceding period, i.e. the weaknesses found concerning monitoring and indicators. 
Tulevien jälkiarviointien etenemiseen vaikuttavat – kuten edeltävällä kaudella – seurannassa ja indikaattoreissa havaitut puutteet.
The contribution of major projects to the more global objectives of regional development will therefore remain very difficult to define. 
Suurhankkeiden vaikutusta alueellisen kehittämisen yleisiin tavoitteisiin on näin ollen edelleen vaikea yksilöidä.
THE NEW REGULATIONS FOR THE 2007-2013 PERIOD 56. 
KAUTTA 2007–2013 KOSKEVAT UUDET SÄÄNNÖKSET 56.
The new framework regulation for the 2007-2013 period (2), which applies both to the ERDF and the Cohesion Fund, introduces certain improvements as regards major projects: (a) the concept is redefined (3), with ERDF projects and Cohesion Fund projects being treated equally; (b) the information to be submitted by the Member States is clearly defined. In particular, there must be explicit justification for a public contribution to the funding; (c) there is a clearer definition of revenue-generating projects and how they are to be treated; (1) Article 36(3) of Regulation (EC) No 1260/1999. 
Kautta 2007–2013 koskeva uusi puiteasetus (2), jota sovelletaan sekä EAKR:oon että koheesiorahastoon, tuo mukanaan suurhankkeita koskevia parannuksia: a) käsite on määritetty uudelleen (3) siten, että EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeita käsitellään yhdenmukaisesti; b) asetuksessa on eritelty tiedot, jotka jäsenvaltioiden on esitet-tävä: esimerkiksi julkinen rahoitusosuus on perusteltava selkeästi; c) tuottavat hankkeet sekä se, miten niitä on käsiteltävä, on määritetty paremmin; (1) Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 36 artiklan 3 kohta.
(2) Regulation (EC) No 1083/2006. 
(2) Asetus (EY) N:o 1083/2006.
These aspects are referred to in Articles 39-41, Article 37, Article 55 and Article 67(2)(g). 
Mainitut näkökohdat liittyvät 39–41 artiklaan, 37 artiklaan, 55 artiklaan sekä 67 artiklan 2 kohdan g alakohtaan.
(3) New thresholds now apply: 25 million euro for environmental projects and 50 million euro for other projects. (d) the annual report and the final report on implementation must provide a clear view of the physical progress and financing of major projects. 
(3) Kaudella sovelletaan kahta uutta raja-arvoa: ympäristöhankkeiden kohdalla 25:tä miljoonaa euroa ja muiden hankkeiden yhteydessä 50:tä miljoonaa euroa. d) vuosikertomuksen ja täytäntöönpanoa koskevan loppukertomuksen avulla on saatava selkeä kuva suurhankkeiden toteutumisesta ja rahoituksesta.
57. lines on the preparation of major projects in the new period, which made a certain number of improvements (see paragraph 34). 
57. Komissio julkaisi vuonna 2006 suuntaviivoja, jotka koskevat uudella kaudella toteutettavien suurhankkeiden valmistelua ja joihin sisältyy joukko parannuksia (ks. kohta 34).
Finally, the rules provide for ex post evaluations to be carried out by the Commission at programme level only. 
Säännösten mukaan komission on toteutettava jälkiarviointeja yksinomaan ohjelmien tasolla.
There is therefore no provision for either EDRF or Cohesion Fund projects to be evaluated individually. 
Suurhankekohtaisista arvioinneista ei näin ollen ole säädetty EAKR:n eikä koheesiorahaston osalta.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Conclusions 59. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET Päätelmät 59.
There are a number of shortcomings in the preliminary examination procedures for major projects: (a) the project examinations varied in quality. Not until 2003 was a common approach provided for the managing departments (see paragraphs 17-20); (b) many weaknesses were tolerated by the Commission. 
Suurhankkeiden käsittelyyn liittyy lukuisia puutteita: a) Hankkeiden tutkinnan laatu vaihtelee. Hallinnoinnista vastaaville yksiköille laadittiin yhteinen lähestymistapa vasta vuonna 2003 (ks. kohdat 17–20). b) Komissio on suvainnut lukuisia puutteita; hankkeiden yhteydessä esitetyt taloudelliset ja sosioekonomiset analyysit ovat laadultaan hyvin kirjavia.
In particular, the quality of the analyses presented in support of productive investments projects is poor. 
Etenkin tuottaviin investointeihin liittyvien hankkeiden yhteydessä esitetyt analyysit ovat laadultaan heikkoja.
As a result, major projects are adopted although the data provided do not permit an adequate assessment (see paragraphs 21-25); (c) in spite of the improvements made by the Commission, the factors used to adjust the rate of Community intervention are not yet sufficiently precise. 
Tämän seurauksena suurhankkeita hyväksytään, vaikka niitä ei kyetä saatujen tietojen perusteella arvioimaan riittävän hyvin (ks. kohdat 21–25). c) Komission aikaansaamista parannuksista huolimatta osarahoituksen määrän mukauttamiseen liittyviä osatekijöitä ei ole vielä määritetty riittävän tarkasti.
For productive investments the possibility of granting a loan instead of a subsidy was not examined (see paragraphs 26-34). 
Tuottavien investointien kohdalla ei ole tarkasteltu mahdollisuutta myöntää tuen sijasta laina (ks. kohdat 26–34).
Taking these factors into consideration, the Court enter-tains doubts concerning the real added value of the approval process for major projects as implemented by the Commission. 
Edellä esitettyjen osatekijöiden valossa tilintarkastustuomioistuin tuo esille kysymyksen siitä, mikä on komission toteuttaman suurhankkeiden hyväksymismenettelyn todellinen lisäarvo.
The exercise is cumbersome and does not exclude projects of inferior quality or adjust the rate of intervention in a satisfactory manner. 
Menettely on raskas eikä sen avulla kyetä sulkemaan pois laadultaan heikkoja hankkeita eikä mukauttamaan tuen määrää tyydyttävällä tavalla.
Weaknesses were also discovered in the ex post evaluations: (a) hardly any individual ex post evaluations are carried out on the initiative of the Member States. 
Puutteita havaittiin myös jälkiarvioinneissa: a) Jäsenvaltioiden aloitteesta ei suoriteta juuri lainkaan yksittäisiä jälkiarviointeja, eikä komissiolla ei ole yhtenäistä lähestymistapaa suurhankkeiden jälkiarviointiin.
Those evaluations carried out had very heterogeneous aims and methods (see paragraphs 40-41); In addition, in 2006 the Commission published guide- 
Suurhankkeita on arvioitu erittäin vaihtelevin tavoittein ja menetelmin (ks. kohdat 40–41).
1.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 81/15 (b) (c) the ex post evaluation of major projects for the 1994-1999 period was hindered by substantial shortcomings in the aid applications, in particular concerning anticipated effects, indicators, and the initial situation. 
1.4.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/15 b) c) Kauden 1994–1999 suurhankkeiden jälkiarviointia haittasivat tukihakemuksiin liittyneet huomattavat puutteet, jotka koskivat esimerkiksi ennakoituja vaikutuksia, indikaattoreita ja lähtötilannetta.
These deficiencies prevented an evaluation of the real effects of the interventions and the drawing of lessons from them for subsequent decision-making (see paragraphs 43-46); the manner in which the monitoring was carried out in this period hampered the ex post evaluations, as numerous aspects were neglected (see paragraphs 47-49). which at present is based mainly on financial aspects, to be adjusted. 
Puutteet estivät tukitoimenpiteiden tosiasiallisten vaikutusten arvioinnin ja siihen perustuvan johtopäätösten teon myöhempää päätöksentekoa varten (ks. kohdat 43–46). Kautta 1994–1999 koskevan seurannan toteutustapa haittasi jälkiarviointeja, sillä useat näkökohdat oli sivuutettu (ks. kohdat 47–49). perustana ovat lähinnä taloudelliset näkökohdat.
Consideration of such factors should be based on explicit and less random rules applied in a consistent manner. 
Eri osatekijöiden huomioon ottamisen olisi voitava perustua selkeisiin ja perustellumpiin sääntöihin, joita sovelletaan yhdenmukaisesti.
The Structural Funds regulations for the 2007-2013 period do not provide for the ex post evaluation of major projects by the Commission. 
Kaudeksi 2007–2013 rakennerahastoista annetuissa säännöksissä ei säädetä komission suorittamasta suurhankkeiden jälkiarvioinnista.
However, the Court considers that the evaluation of major projects after completion is essential for the national administrations and the beneficiaries, who need to verify the real efficiency and effectiveness of the expenditure in order to improve management and for whom the evaluation should provide real assistance with regard to programming. 
Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan arvioinnin suorittaminen suurhankkeen toteuttamisen jälkeen on kuitenkin olennaista kansallisille viranomaisille ja edunsaajille, joiden on tarkistettava varojen käytön tosiasiallinen tehokkuus ja vaikuttavuus hallinnoinnin parantamiseksi.
As a result: (a) it is important for major projects to be evaluated individually, against their own objectives, by the national administrations and beneficiaries; (b) as regards the information provided by the evaluation, which must be communicated to it, the Commission must analyse its requirements in respect of the information needed to undertake the evaluation and, in particular, must review the information needed to assess the impact of the major projects on regional development objectives, to which the projects are supposed to make a very substantial contribution. 
Arvioinnista on oltava kansallisille viranomaisille ja edunsaajille todellista apua ohjelmasuunnittelussa. Näin ollen: a) On tärkeää, että kansalliset viranomaiset ja edunsaajat vertaavat kutakin suurhanketta sille asetettuihin tavoitteisiin. b) Kansallisten viranomaisten ja edunsaajien suorittamassa arvioinnissa saadut tiedot on toimitettava komissiolle, jonka on analysoitava, mitkä tiedot se tarvitsee ja miltä tasolta, jotta se voi arvioida suurhankkeiden vaikutuksen niihin alueellisen kehittämisen tavoitteisiin, joihin hankkeiden oletetaan vaikuttavan erittäin suuressa määrin.
To this end, and to ensure the evaluation is feasible, the requirements regarding the information to be collected and the reports to be drawn up should be rationalised; (c) in order to guarantee the quality of subsequent evaluations, the Commission must ensure, when examining the files, that there are no lacunae in the applications submitted as regards indicators and the initial situation; (d) for the same purpose, subsequent to the Commission’s examination, monitoring must focus on the objectives and on the implementation and results indicators set out in the applications for assistance. 
Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan arvioinnissa voitaisiin hyödyntää suurhankkeiden tasolla saatuja tietoja; kerättäviä tietoja ja kertomusten laatimista koskevia vaatimuksia olisi tämän aikaansaamiseksi ja toteutettavuutta silmällä pitäen järkeistettävä. c) Myöhempien arviointien laadun varmistamiseksi komission on huolehdittava asiakirjoja tutkiessaan, etteivät tukihakemuksissa esitetyt indikaattorit ja lähtötilannetta koskevat tiedot ole puutteellisia. d) Laadun varmistamisen kannalta on niin ikään olennaista, että seuranta kohdistetaan tukihakemuksissa komission suorittaman käsittelyn perusteella määritettyihin tavoitteisiin sekä tuotos-ja tulosindikaattoreihin.
In the longer term, the Court invites the Commission, the European Parliament and the Council to give thought to the purpose of the special arrangements for authorising major projects. 
Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tarkastelemaan suurhankkeisiin sovellettavan erityisen hyväksymismenettelyn tarkoitusta pitkällä aikavälillä.
However, no substantial progress was made with the adoption and monitoring procedures for the major projects of the 2000-2006 period and the ex post evaluation exercise for this period, which is still to be carried out, is at risk of being compromised (see paragraphs 50-55). 
Kauden 2000–2006 suurhankkeiden hyväksymisessä ja seurannassa ei ole kuitenkaan tapahtunut huomattavaa edistystä ja sitä koskeva, vielä suorittamatta oleva jälkiarviointi on vaarassa epäonnistua (ks. kohdat 50–55).
Recommendations 63. 
Suositukset 63.
As regards the 2007-2013 period, the Community regulations provide that, as in the preceding periods, the Commission should approve the granting of Community assistance for each major project. 
Kautta 2007–2013 koskevan yhteisön lainsäädännön mukaan komissio vastaa aiempien kausien tapaan kullekin suurhankkeelle myönnettävän yhteisön tuen hyväksymisestä.
To avoid financing decisions being reduced to an administrative exercise with no influence on the quality of the projects adopted, the Commission should: (a) apply more efficient preliminary examination procedures based on the tools that it has itself developed; (b) ensure that the cost-benefit analysis is applied rigorously, particularly as regards information that can be used to check the reliability of the hypotheses used; (c) continue its efforts to take into account the socioeconomic factors that allow the rate of Community participation, The Commission adopted a number of measures in 2003 This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 14 February 2008. 
Jotta rahoituspäätökset eivät typistyisi hallinnolliseksi rutiiniksi, jolla ei ole vaikutusta hyväksyttyjen hankkeiden laatuun, komission pitäisi: a) soveltaa käsittelyssä tehokkaampia menettelyjä, jotka perustuvat sen itse kehittämiin välineisiin; b) valvoa, että kustannus-hyötyanalyysiä sovelletaan kurinalaisesti etenkin niiden tietojen osalta, joiden avulla voidaan tarkistaa hypoteesien luotettavuus; c) jatkaa pyrkimyksiään niiden sosio-ekonomisten osatekijöiden huomioon ottamiseksi, joiden avulla yhteisön rahoitusosuutta voidaan mukauttaa. Tällä hetkellä rahoituksen Komissio otti huomioon kautta 1994–1999 koskeneen Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. helmikuuta 2008 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA President 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vitor Manuel DA SILVA CALDEIRA presidentti
Tramo: Villartelin — Nadela — 1.1.1 — Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. 
Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 — Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A.
(Construction of an environmentally friendly car engine) — VA/198/P07 — Ceramicas Belcaire, S.A. 
(Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 — Ceramicas Belcaire, S.A.
C 81/18 EN Official Journal of the European Union 1.4.2008 Germany ANNEX II 2000-2006 MAJOR PROJECTS EVALUATED — DISCOUNT RATE AND TIME HORIZONS Project Sector Infrastructure Infr. 
C 81/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 1.4.2008 LIITE II TARKASTETUT SUURHANKKEET KAUDELTA 2000–2006 – DISKONTTOKOROT JA AIKAJÄNNE Hanke Ala Infrastruktuurit Infr.
Infr. 
Infr.
1.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 81/19 Project Construcciones Aeronáuticas Sevilla — C(2004) 2441 Ford España — C(2003) 4229 Ford España — C(2004) 2303 Renault España — C(2004) 2304 Renault España — C(2004) 3444 Renault España — C(2004) 3702 Sector Financial discount rate Prod. 
1.4.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/19 Hanke Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 Ford España – C(2003) 4229 Ford España – C(2004) 2303 Renault España – C(2004) 2304 Renault España – C(2004) 3444 Renault España – C(2004) 3702 Autovia de la Plata – C(2004) 275 Autovia de la Plata – C(2004) 0141 Autovia de la Plata – C(2004) 245 Autovia de la Plata – C(2004) 2440 Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 Irlanti N11 Rathnew/Ashford By-Pass M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 N22 Ballincollig By-Pass Luas Line A Italia Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 FRIEL – C(2005) 2839 IVECO – C(2005) 1481 Portugali Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 Porto do Caniçal – C(2003) 4458 Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 Infineon technologies – C(2004) 3220 Mabor Continental – C(2004) 661 IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 EPCOS – C(2003) 183 CIMPOR – C(2003) 5099 MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 Aeroporto Sá Carneiro Yhdistynyt kuningaskunta Merseyside Special Investment Fund (MSIF) Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) Frenchgate Interchange, Doncaster Combined universities in Cornwall (CUC) Edinburgh Biomedical Research Institute Ala Tuott. inv.
6 Infr. 6 Infr. 5 Infr.-Energy 5 Prod. 
Tuott. inv. Infr. Infr. Infr.
6 Infr.-Env. 6 Infr. 6 Infr. 
Infr. Infr. Infr.
3 Infr. — Infr.-Energy 8,4 Prod. 
Tuott. inv. Infr. Infr.
C 81/20 EN Official Journal of the European Union THE COMMISSION REPLIES SUMMARY I. Given the very significant amounts of funds involved in Major Projects, the Commission believes it is important to subject them to a more rigorous application process and a closer examination. This helps to ensure maximum impact on regional development and efficient use of Community resources. 
C 81/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELMÄ I Suurhankkeissa on kyse hyvin merkittävistä rahasummista. Komissio pitää tämän vuoksi tärkeänä, että tällaisiin hankkeisiin sovelletaan tavanomaista tiukempia hakumenettelyjä ja että nämä hankkeet tutkitaan tarkkaan. Näin voidaan varmistaa, että näillä hankkeilla on mahdollisimman suuri vaikutus alueelliseen kehitykseen ja että yhteisön varat käytetään tehokkaasti.
III. The Commission agrees that Major Project applications from Member States have been of mixed quality. 
III Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioilta saatujen suurhankkeita koskevien hakemusten laatu on vaihdellut.
To improve the quality of dossiers, it has sought clarifications and additional information from the project promoters during the appraisal. 
Komissio on pyrkinyt parantamaan hakemusten laatua pyytämällä arviointivaiheessa hankkeiden vetäjiltä lisäselvityksiä ja -tietoja.