natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For the Fruit Scheme, an expenditure ceiling of 500 million euro had been proposed, rather than the 90 million euro finally agreed, but the Commission felt in particular that the project first had to prove itself. 
Kouluhedelmäohjelman menoille on jo suunniteltu 90 miljoonan sijasta 500 miljoonan euron ylärajaa, mutta varsinkin komissio katsoi, että ohjelman on ensin osoitettava toimivuutensa käytännössä.
As the scheme has only just been launched, therefore, it is still too soon to re-examine this aspect (see Annex IV). 
Tätä näkökohtaa on näin ollen liian varhaista arvioida uudelleen, sillä ohjelma on vielä käynnistysvaiheessa (ks. liite IV).
40 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
40 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
In the light of these findings, the Court’s main recommendations are as follows: (a) Given the very limited impact of the Milk Scheme, the matter of whether or not to retain it should be made conditional on the possibility of thorough reforms to remedy the weaknesses that have been identified. 
Tältä osin tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat keskeiset suositukset: a) Koulumaito-ohjelman vaikuttavuus on jäänyt varsin vähäiseksi, joten ohjelman jatkamisen ehdoksi olisi asetettava sen perusteellinen uudistaminen havaittujen puutteiden korjaamista silmällä pitäen.
If thorough reforms are to be undertaken, they should be based on the considerations set out below. (b)If the Milk Scheme is to have a real impact on the volume of milk consumed in schools, the subsidy paid per kilogram should be increased very significantly to a level where milk can be distributed free of charge49. 
Jos perusteellinen uudistus toteutettaisiin, sen yhteydessä olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat. b) Tuen määrää olisi lisättävä todella huomattavasti maitokiloa kohti, jotta koulumaito-ohjelmalla voisi olla todellinen vaikutus kouluissa kulutettavaan maitomäärään; tuen määrän olisi oltava niin suuri, että se mahdollistaisi maidon ilmaisjakelun49.
The population to be targeted would have to be determined in the light of a scale of nutritional needs. (c) Where the Milk Scheme is concerned, steps should be taken to limit the specific deadweight effect associated with distribution through canteens, while taking care to ensure maximum visibility for the scheme. (d)Where the educational objectives are concerned, the two schemes should adopt a more harmonised assessment of the role and importance of accompanying measures. 
Kohdejoukko olisi määritettävä vahvistettavien ravitsemuksellisten tarpeiden mukaisesti. c) Koulumaito-ohjelman osalta olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden avulla pyrittäisiin pienentämään nollavaikutusta, joka liittyy erityisesti kouluruokaloihin; samalla olisi pyrittävä takaamaan järjestelmän optimaalinen näkyvyys. d) Opetustavoitteiden osalta näiden kahden ohjelman välillä olisi omaksuttava yhdenmukaisempi lähestymistapa liitännäistoimenpiteiden rooliin ja merkitykseen.
If the importance of these measures is confirmed, the desirability of making them eligible for EU co-financing could be reconsidered. (e) There should be greater coordination and synergy between the two schemes in order to ensure a globally consistent approach to nutrition and that the programmes are managed efficiently. 49 Thismightmeanreturning to the idea of Member State or even industry co-financing. 
Jos niiden asema vahvistetaan, niiden saattamista uudelleen yhteisön osarahoituksen piiriin voitaisiin harkita uudelleen. e) Jotta ravitsemuksellisen lähestymistavan yleinen yhdenmukaisuus sekä optimaalinen hallinnointi kyettäisiin varmistamaan, ohjelmien välistä koordinointia ja synergiaa olisi tehostettava. 49 Ilmaisjakelun mahdollistamista silmällä pitäen voitaisiin ottaa uudelleen harkintaan jäsenvaltioiden tai jopa teollisuuden maksama osarahoitus.
41 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
41 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
The Court also has the following recommendations: (a)Given the lack of a satisfactory system for measuring the schemes’ performance (see paragraphs 24 to 26), the performance monitoring mechanism should be improved to better reflect the provisions laid down in the Financial Regulation. (b)Simplification measures should continue, and good practices facilitating implementation of the schemes should be encouraged. (c)In the light of this goal of simplification, and with particular attention to the cost-effectiveness of controls, the points raised in connection with the regularity of expenditure (see Annex II) should, as far as possible, be resolved. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää myös seuraavat suositukset: a) Ohjelmilla ei ole asianmukaista tulosarviointijärjestelmää (ks. kohdat 24–26), joten tulosten seurantajärjestelmää olisi parannettava, jotta varainhoitoasetuksen säännökset otettaisiin paremmin huomioon. b) Yksinkertaistamistoimia olisi jatkettava ja ohjelmien täytäntöönpanoa helpottavia hyviä käytäntöjä olisi edistettävä. c) Menojen sääntöjenmukaisuutta koskevat eri kysymykset olisi pyrittävä ratkaisemaan mahdollisimman laajalti yksinkertaistamisen avulla ja painottaen erityisesti valvonnan kustannus-hyötysuhdetta (ks. liite II).
This report was adopted by Chamber I, at a meeting chaired by Mr Olavi ALA-NISSILÄ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 13 July 2011. 
Tilintarkastustuomioistuimen jaosto I on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Olavi ALA-NISSILÄN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 13. heinäkuuta 2011 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President 42 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti 42 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
43 ANNEX I COMPARISON OF THE SCHOOL MILK SCHEME AND THE SCHOOL FRUIT SCHEME School milk School fruit Eligible products Milk and milk products listed in the regulation (milk, flavoured milk, yoghurt, cheese, etc.) 
43 LIITE I KOULUMAITO-JA KOULUHEDELMÄJÄRJESTELMIEN VERTAILU Koulumaito Kouluhedelmä Tukikelpoiset tuotteet Maito ja asetuksessa luetellut maitotuotteet (maito, maustettu maito, jogurtti, juusto jne.)
Fruit and vegetables (including processed foods without added sugar, fat, salt or sweeteners) Objectives Market To help stabilise the market /CAP general objectives Nutrition and health Short-term: to include healthy products in children’s diets Long-term: educational, to promote lasting healthy eating habits Structure of the scheme Financial subsidies for the sale of milk at a reduced rate / distribution of fruit in schools Target beneficiaries Children in regular attendance at an educational establishment Recipients of aid Educational establishments, suppliers, education authorities or intermediary bodies set up specifically for the purpose These applicants must be approved beforehand by the responsible national authorities Publicity Posters at the main entrance to establishments Level of aid/ eligible expenditure Scale of payments by product category (reference base 18,15 euro/100 kg milk) Co-financing (50–75 %) of the cost of distributed products (+ certain associated costs) Do beneficiaries contribute? 
Hedelmät ja vihannekset (myös hedelmä-ja vihannesjalosteet lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät sokeria, rasvaa, suolaa tai lisättyjä makeutusaineita) Tavoitteet Markkinat Edistää markkinoiden vakautta ja YMP:n yleisiä tavoitteita Ravinto ja terveys Lyhyellä aikavälillä: sisällyttää lasten ruokavalioon terveellisiä tuotteita Pitkällä aikavälillä: valistaa ja edistää hyviä ruokailutottumuksia tulevaisuudessa Järjestelmän lähtökohta Taloudellinen tuki, jonka perusteella voidaan toimittaa maitoa alennettuun hintaan tai jakaa hedelmiä kouluihin Edunsaajat Säännöllisesti koulua käyvät oppilaat Tuen saaja Oppilaitos, tuotteiden toimittaja, oppilaitoksesta vastaava viranomainen tai tätä tarkoitusta varten perustettu välittäjänä toimiva organisaatio Näiden hakijoiden on saatava ennakkoon hyväksyntä toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta. Julisteen kiinnitys Juliste pääsisäänkäynnin yhteydessä Tuen määrä / Tukikelpoiset menot Tuen määrä vahvistettu tuoteluokittain (viitearvo: 18,15 euroa / 100 kg maitoa) Yhteisrahoitus eli 50–75 prosenttia jaettavien tuotteiden kustannuksista (+ tietyistä liitännäiskustannuksista) Edunsaajien rahoitusosuus?
EU aid is only sufficient for a rebate on the sale price Where distribution was observed to be free of charge it was dependent on additional funding Regulation suggests but does not require distribution free of charge No observed cases of sales at a reduced rate, but parents may indirectly finance part of the cost How are products made available to children? 
EU:n tuen määrä mahdollistaa vain yhden myynnin alennettuun hintaan Tapauksissa, joissa tuotteita on jaettu ilmaiseksi, on tarvittu lisärahoitusta Asetuksessa viitataan ilmaiseen jakeluun muttei nimenomaisesti edellytetä sitä Yhdessäkään tapauksessa jakelu ei ole ollut maksullista, mutta joissakin tapauksissa vanhemmat rahoittavat välillisesti osan kustannuksista Tuotteiden tarjoaminen Myynti alennettuun hintaan luokkahuoneissa tai myymälässä oppilaitoksessa Ilmainen jakelu luokkahuoneissa Maitotuotteita osana aterioita ruokaloissa Ilmainen jakelu, myös muulloin kuin aterioiden yhteydessä (jakelu hyväksytyissä ruokaloissa vain, jos jäsenvaltio osoittaa, että tästä menetelmästä saadaan lisäarvoa; käytännössä ei ole ilmoitettu yhdestäkään tapauksesta) Määrärahojen enimmäismäärä Ei ole Asetuksen (EY) N:o 657/2008 5 artiklassa kuitenkin säädetään, että tuettu enimmäismäärä on 0,25 litraa koulupäivää ja opetukseen säännöllisesti osallistuvaa oppilasta kohden; hakijat eivät yleensä saavuta tätä enimmäismäärää 90 miljoonaa euroa Ehdot oppilaitoksen osallistumiselle Ei ole Jäsenvaltion kansallinen strategia Liitännäistoimenpiteet Ei ole Pakollisia ja sisältyvät strategian pääkohtiin Toteutus ja rahoitus eivät kuulu järjestelmän piiriin Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
44 ANNEX II SUMMARY OF OBSERVATIONS SENT TO THE COMMISSION CONCERNING THE REGULARITY OF EXPENDITURE SCHOOL MILK PROBLEMS INTERPRETING THE REGULATION 1. 
44 LIITE II YHTEENVETO KOMISSIOLLE TOIMITETUISTA MENOJEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUTTA KOSKEVISTA HUOMAUTUKSISTA KOULUMAITO ASETUKSEN TULKINTAAN LIITTYVÄT ONGELMAT 1.
Eligibility of nurseries: owing to differences in the way the regulation was translated and is interpreted in different languages, nurseries did not become eligible in France until 20081, are still ineligible in Italy and Poland but are eligible in Germany, Sweden and the United Kingdom2. 
Päiväkotien tukikelpoisuus: Asetuksen kääntämistä eri kielille koskevat vaikeudet ja siitä aiheutuneet tulkintaongelmat johtivat siihen, että päiväkodit ovat olleet Ranskassa tukikelpoisia vasta vuodesta 20081.
Generally speaking, in the countries visited these terms are inappropriate for nurseries. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleissa maissa päiväkodit eivät yleensä täytä näitä vaatimuksia.
Approval of local authorities as ‘education authorities’: Regulation (EC) No 657/2008 lists four categories of eligible applicants. 
Kuntien hyväksyminen oppilaitoksesta vastaaviksi viranomai-siksi: Asetuksessa (EY) N:o 657/2008 määritellään neljä tukikelpoisten hakijoiden tyyppiä.
Local authorities, which are an indispensable part of the scheme in many Member States, are approved under category (b). 
Näistä kunnat, jotka ovat monissa jäsenvaltioissa olennainen osa järjestelmää, kuuluvat tyyppiin b.
Although the French and Italian versions of the previous regulation defined this category in far broader terms (‘le pouvoir organisateur effectuant la demande d’aide’ / ‘l’amministrazione responsabile’), a standardised term (‘education authority’) is used in Regulation (EC) No 657/2008. 
Aiemman asetuksen ranskan-ja italiankielisissä toisinnoissa kyseiset toimijat määriteltiin paljon yleisemmin (”le pouvoir organisateur effectuant la demande d’aide” ja ”l’amministrazione responsabile”), mutta määritelmä yhdenmukaistettiin asetuksella (EY) N:o 657/2008 (”une instance chargée de l’enseignement”).
However, this raises the question as to whether local authorities may legally be considered, in every Member State, to be ‘education authorities’. 
Yhdenmukaistetun määritelmän yhteydessä nousee kuitenkin esille kysymys siitä, voidaanko kuntia oikeudellisessa mielessä pitää ”oppilaitoksesta vastaavina viranomaisina” kaikissa jäsenvaltioissa.
1 In the French version of the regulation, the earlier term ‘écoles maternelles’ (Article 2(1)(a) of Commission Regulation (EC) No 2707/2000 (OJ L 311, 12.12.2000, p. 
1 Asetuksen ranskankielisessä toisinnossa korvattiin aiemmin käytetty ilmaisu ”écoles maternelles” [esikoulut/päiväkodit] (komission asetus (EY) N:o 2707/2000 (EYVL L 311, 12.12.2000, s.
37)) has been replaced by ‘crèches ou autres établissements d’éducation préscolaire’ (Article 2 of Regulation (EC) No 657/2008). 
37), 2 artiklan 1 kohdan a alakohta) ilmaisulla ”crèches ou autres établissements d’éducation préscolaire” [päiväkodit, muut esikoulutason oppilaitokset] (asetus (EY) N:o 657/2008, 2 artikla).
2 In the other relevant language versions the term used has not been changed — ‘nursery (school)’ (English), ‘scuola materna’ (Italian), ‘przedszkola’ (Polish), ‘Kindergarten’ (German), ‘förskola’ (Swedish). 
2 Muissa kielitoisinnoissa käytetty ilmaisu on pysynyt samana eri asetuksissa: ”nursery” (englanti), ”scuole materne” (italia), ”przedszkola” (puola), ”Kindergarten” (saksa), ”förskolor” (ruotsi).
However, differences in what these terms mean have resulted in different applications/interpretations. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Ilmaisun vivahde-erot ovat kuitenkin johtaneet erilaisiin tulkintoihin. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
45 ANNEX II 3. 
LIITE II 3.
Reflecting the level of aid in canteens: the regulation requires Member States to ensure ‘that the amount of the aid is duly reflected in the price paid by the beneficiary’3. It appeared essential to include this clause in order to guarantee that the aid actually reaches the target beneficiaries. 
Tuen määrän heijastuminen hintaan ruokaloissa: Asetuksen mukaan jäsenvaltion on varmistettava, ”että tuen määrä heijastuu asianmukaisesti edunsaajan maksamaan hintaan”3. Säännöksen tarkoituksena on ilmeisesti taata, että edunsaajat todellisuudessa hyötyvät tuesta.
However, where canteens and nurseries charge beneficiaries a fixed one-time fee there are in practice no specific checks on this requirement, which is very often unverifiable. 
Ruokaloissa ja päi-väkodeissa, jotka perivät edunsaajilta kiinteämääräisen kertamaksun, tämän velvoitteen noudattamista ei kuitenkaan käytännössä juuri valvota, eikä sitä useissa tapauksissa edes voida valvoa.
Organisation of on-the-spot checks by the Member States: a legal procedure has been launched between the Commission and one Member State about its interpretation of the requirements relating to on-the-spot checks (in particular the notions of ex ante and ex post checks). 
Paikalla tehtävien tarkastusten järjestäminen jäsenvaltioissa: Komission ja erään jäsenvaltion välillä on vireillä oikeudenkäynti, joka koskee paikalla tehtäviin tarkastuksiin liittyvien asetuksen vaatimusten (erityisesti ennalta tai jälkikäteen tehtävän tarkastuksen käsitteen) tulkintaa.
However, the audit found that the other Member States do not all interpret these provisions in the same way. 
Tarkastuksessa kuitenkin todettiin, ettei tätä seikkaa tulkita yhdenmukaisesti muissa jäsenvaltioissa.
In order to ensure that a standard approach is used, there should be a consultation process involving all parties. 
Yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi olisikin kuultava kaikkia osapuolia.
Given that the two regulations are broadly similar in this respect, the argument also applies to the Fruit Scheme. SPECIFIC PROBLEMS DETECTED IN THE MEMBER STATES THAT WERE VISITED 5. 
Sama kysymys koskee myös kouluhedelmäjärjestelmää, sillä asetusten välillä on tältä osin yhtäläisyyksiä. ESIMERKKEJÄ TARKASTUSKÄYNNIN KOHTEENA OLLEIDEN JÄSENVALTIOIDEN MAINITSEMISTA ERITYISONGELMISTA 5.
Some examples of problems highlighted in the various Member States: (a) The audit revealed deficiencies in one Member State’s system of controls. 
Seuraavassa on esimerkkejä eri jäsenvaltioiden mainitsemista ongelmista: a) Tarkastuksen mukaan erään jäsenvaltion valvontajärjestelmässä oli puutteita.
No documents could be obtained for certain checks, in other cases the inspectors’ work was not suitable for detailed checks of the quantities declared, and in one case the quantities declared were not justified. (b)In another Member State, the legal basis for approval of the main applicant requires confirmation, as the applicant does not directly meet the formal conditions in the regulation. 
Muissa tapauksissa oli mahdotonta tarkistaa ilmoitettuja määriä yksityiskohtaisesti tarkastajien suorittaman työn perusteella, ja yhdessä tarkastuksessa todettiin, etteivät ilmoitetut määrät olleet perusteltuja. b) Eräässä jäsenvaltiossa piti vahvistaa päähakijan hyväksymistä koskeva oikeusperusta, sillä hakija ei varsinaisesti täyttänyt asetuksen mukaisia muodollisia vaatimuksia.
3 Article 14(1) of Regulation (EC) No 657/2008. 
3 Asetus (EY) N:o 657/2008, 14 artiklan 1 kohta.
Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 46 ANNEX II (c) In a third Member State, applications from establishments and local authorities were often drawn up on the basis of purchase statistics which were usually not verified during controls. 
45 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia? 46 LIITE II c) Erään jäsenvaltion oppilaitosten ja kuntien tukihakemukset oli usein laadittu ostotilastojen perusteella, eivätkä tarkastajat yleensä tarkistaneet niitä.
In addition, quantities consumed by ineligible beneficiaries were often deducted in a subjective and not easily verifiable manner. (d)In a final Member State, seven of the nine establishments visited had not taken the trouble to put up an information poster as required by the regulation. 
Lisäksi muiden kuin tukikelpoisten edunsaajien kuluttamat määrät oli joskus vähennetty subjektiivisella ja hankalasti valvottavissa olevalla tavalla. d) Eräässä jäsenvaltiossa seitsemässä yhdeksästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta oppilaitoksesta ei ollut vaivauduttu kiinnittämään asetuksessa edellytettyä julistetta.
Under most present arrangements, both the authorities and applicants are faced with a workload that is very significant when compared with the often very small available amounts (see in particular paragraphs 42 to 45 and Box 8). 
Useimmissa tapauksissa käytössä oleva järjestelmä aiheuttaa niin viranomaisille kuin hakijoillekin paljon työtä, etenkin kun kyseessä olevat määrät ovat usein hyvin pieniä (ks. erityisesti kohdat 42–45 ja laatikko 8).
The problems highlighted must therefore be resolved bearing in mind the cost-effectiveness of the controls and requirements established in the regulation. 
Esille tuodut ongelmat on sen vuoksi ratkaistava siten, että otetaan huomioon asetuksen mukaisten tarkastusten ja vaatimusten kustannusvaikuttavuus.
SCHOOL FRUIT 8. 
KOULUHEDELMÄ 8.
The first payments in Member States under the Fruit Scheme were not made until the beginning of 2010, and it is therefore too soon to assess the effectiveness of the monitoring and control system. 
Ensimmäiset kouluhedelmäjärjestelmän mukaiset maksut jäsenvaltioissa suoritettiin vasta vuoden 2010 alussa, joten on vielä liian aikaista arvioida seuranta-ja valvontajärjestelmän vaikuttavuutta.
Nonetheless, a number of specific problems were identified in the way the regulation is interpreted. 
Tarkastuksissa yksilöitiin kuitenkin joitakin erityisongelmia, jotka koskevat asetuksen tulkintaa.
These are set out in paragraphs 9 to 11 below. 
Niitä kuvataan jäljempänä kohdissa 9–11.
Funding of accompanying measures that are part and parcel of a fruit delivery contract: in one Member State the scheme was implemented through a single call for tenders, which included accompanying measures. 
Hedelmien jakelusopimukseen kuuluvien liitännäistoimenpiteiden rahoitus: Yhdessä jäsenvaltiossa järjestelmästä toteutettiin tarjouskilpailu, joka kattoi myös liitännäistoimenpiteet.
Although, under Article 5 of Regulation (EC) No 288/2009, these measures are not eligible for EU co-financing, the audit found that they accounted for a substantial share of the tender value. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Kyseisiin toimenpiteisiin ei asetuksen (EY) N:o 288/2009 5 artiklan mukaan voida myöntää yhteisön yhteisrahoitusta, mutta tarkastus osoitti, että niiden osuus tarjouksen arvosta oli huomattava. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
47 ANNEX II 10. 
47 LIITE II 10.
Difficulty in defining what constitutes a satisfactory accompanying measure, both quantitatively and qualitatively, within the meaning of the regulation: not one of the three other Member States visited had yet resolved this matter or decided on the framework for a relevant system of controls and sanctions. 11. 
Vaikeudet, jotka liittyivät asetuksessa edellytettyjen liitännäistoimenpiteiden määrällisen ja laadullisen riittävyyden määrittämiseen: Yksikään kolmesta muusta tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta ei ollut vielä täsmentänyt tätä seikkaa eikä määritellyt yksityiskohtaisia sääntöjä sitä varten käyttöön otettavaa valvonta-ja seuraamusjärjestelmää varten.
Co-financing of ‘costs’: the regulation provides for the costs of products delivered to schools to be co-financed. 
11. ”Kustannusten” yhteisrahoituksen käsite: Asetuksessa säädetään oppilaitoksiin toimitettujen tuotteiden kustannusten yhteisrahoituksesta.
This clause is directly relevant where aid is paid to the purchaser (school or local council, as in France). 
Tätä määritelmää sovelletaan suoraan silloin, kun tuki maksetaan ostajalle (koululle tai kunnalle, kuten Ranskassa).
However, where aid goes to the supplier (as in Germany, Italy and Poland), the notion of costs, as used in the regulation, is not directly relevant because the level of aid can only be calculated on the sale price, which necessarily includes a profit margin. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Kun tuki sen sijaan maksetaan tuotteiden toimittajalle (Saksa, Italia ja Puola), asetuksen (EY) N:o 288/2009 mukaista kustannusten käsitettä ei sovelleta suoraan, sillä tuki voidaan laskea ainoastaan myyntihinnan perusteella ja myyntihintaan sisältyy aina kate. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
ANNEX III ENGLAND SUMMARY OF THE 2005 EXTERNAL EVALUATION IN THE UK OF THE NATIONAL TOP-UP TO THE EU SCHOOL MILK SUBSIDY IN 1. 
48 LIITE III YHTEENVETO YHDISTYNEESSÄ KUNINGASKUNNASSA VUONNA 2005 TOTEUTETUSTA ULKOISESTA ARVIOINNISTA ”EVALUATION OF THE NATIONAL TOP‐UP TO THE EU SCHOOL MILK SUBSIDY IN ENGLAND” (ARVIOINTI EU:N KOULUMAITOJÄRJESTELMÄÄN ENGLANNISSA MYÖNNETYSTÄ KANSALLISESTA TUESTA) 1.
The report concluded that the National Top-Up was poor value for money and recommended that the government should stop paying it: ‘1) [...] Because the Top-Up creates high administrative costs and has apparently small benefits for child health, the UK government should consider ending it. [...]. 
Kertomuksessa todettiin, ettei kansallinen tuki ole ollut kannattavaa, ja suositeltiin, että hallitus lakkaisi maksamasta sitä: ”1) Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi harkittava kansallisen tuen poistamista, sillä sen hallintokustannukset ovat korkeat ja siitä on ilmeisesti vain vähän hyötyä lasten terveyden kannalta. [...].