natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘Agri-environmental schemes, though important for the conservation of farmed environments of high nature value, for improved genetic diversity and for protection of agro-ecosystems, present a number of weaknesses: competition with mainstream production support payments; insufficient administrative capacity; budget limitations (in 1997 only 3,7 % of the total CAP budget, or 5 % if Member State contributions were included; in some countries, a national co-financing contribution of 25 % has proven difficult); the Regulation (EEC) No 2078/92 schemes remain viable only through additional measures for farmers (for example LEADER programmes); payments were not guaranteed to continue in the future; there was no comprehensive evaluation or monitoring of results’ (4). 
(3) MAATALOUDEN YMPÄRISTÖTOIMENPITEET 22. ”Vaikka maatalouden ympäristötukijärjestelmät ovatkin tärkeitä luonnonarvoiltaan merkittävien maatalousympäris-töjen säilyttämiselle, geneettisen monimuotoisuuden lisäämiselle ja maatalouden ekosysteemien suojelemiselle, niissä on erinäisiä heikkouksia: kilpailu tavanomaisen tuotannon tukimaksujen kanssa, riittämättömät hallinnon resurssit, talousarvion rajoitukset (vuonna 1997 vain 3,7 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan koko talousarviosta, 5 prosenttia jos jäsenvaltioiden osuudet laskettiin mukaan; joissakin maissa jäsenvaltion 25 prosentin rahoitusosuuden saavuttaminen on osoittautunut vaikeaksi), asetukseen (ETY) N:o 2078/92 perustuvat järjestelmät pysyvät toimivina vain viljelijöille suunnattujen lisätoimenpiteiden (esimerkiksi Leader-ohjelmien) avulla, maksujen ei taattu jatkuvan tulevaisuudessa, tuloksia ei arvioitu eikä valvottu kattavasti.”
23. ‘A recent study has concluded that ... agri-environment measures may delay adverse developments and repair some damage but it is “highly unlikely” that the production-oriented systems can be reoriented, and that other agricultural measures are not focused on environmental benefits’ (5). 
(4) 23. ”Äskettäisen tutkimuksen päätelmien mukaan maatalouden ympäristötoimenpiteillä voidaan ehkä viivyttää haitallisia kehityssuuntauksia ja korjata jonkin verran vahinkoja, mutta on ’hyvin epätodennäköistä’, että tuotantoon suuntautuneita järjestelmiä voidaan suunnata uudelleen, eivätkä muut maatalouden toimenpiteet kohdistu ympäristöä hyödyttäviin tekijöi-hin.”
AFFORESTATION MEASURES 24. ‘Afforestation programmes initiated under ... Council Regulation (EEC) No 2080/92 have been applied differently in Member States. 
(5) METSITYSTOIMENPITEET 24. ”Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/92 nojalla perustettuja metsitysohjelmia on sovellettu eri jäsenvaltioissa eri tavoin.
Four EU countries (Spain, the United Kingdom, Ireland and Portugal) have actively implemented these programmes, accounting for more than 80 % of the total area afforested under the Regulation. 
Neljä EU:n jäsenmaata (Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Portugali) on toteuttanut näitä ohjelmia aktiivisesti, ja asetuksen nojalla metsitetystä kokonaisalasta yli 80 prosenttia sijaitseekin näissä maissa.
In many cases, fast-growing species, including exotic species, have been used, often at the expense of habitats of high biodiversity value’ (6). 
Monissa tapauksissa on käytetty nopeakasvuisia lajeja, myös vierasperäisiä lajeja, usein sellaisten elinympäristöjen vahingoksi, jotka ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta merkittäviä.”
25. ‘Under afforestation measures, 700 000 ha of new forest will be created and 300 000 ha of forest will be improved in the European Union. 
(6) 25. ”Metsitystoimenpiteillä perustetaan 700 000 hehtaaria uutta metsää ja parannetaan entistä metsää 300 000 hehtaarin alalta EU:ssa.
This implementation, however, often disregards the choice of tree species and the impacts on soil, water, landscape and biodiversity, and so it has not necessarily been environmentally beneficial ... . 
Toteutuksessa on kuitenkin usein jätetty huomiotta puulajien valinta ja vaikutukset maaperään, veteen, maisemaan ja luonnon monimuotoisuuteen, joten se ei välttämättä ole ollut ympäristölle hyväksi.
In a recent study it was stated that the concerns of zonal afforestation plans, such as the selection of locally adapted tree species, have not been met and impacts on soil, water and biotopes must be expected’ (7). 
Äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että alueellisten metsityssuunnitelmien periaatteita, kuten paikallisiin oloihin sopeutuneiden puulajien valintaa, ei ole noudatettu ja että on odotettavissa vaikutuksia maaperään, veteen ja biotooppeihin.”
26. ‘Ireland and Spain, in seeking to extend their forest cover rapidly for either commercial or watershed-management purposes, have often run into conflicts over the landscape impact largely related to the loss of open field or moorland landscapes and the planting of monocultures or coniferous trees’ (8). 
(7) 26. ”Irlanti ja Espanja ovat pyrkineet laajentamaan metsäalaansa nopeasti joko kaupallisissa tarkoituksissa tai vesistöalueiden suunnitelmallisen käytön yhteydessä, ja tällöin ne ovat joutuneet usein kiistoihin maisemavaikutuksista, jotka liittyvät pitkälti avointen pelto-tai nummimaisemien häviämiseen sekä yksilajisten viljelmien tai havupuiden istutukseen.”
189. 
189.
197. 
197.
392. 
392.
(6) Ibid., p. 
(6) Mt., s.
393. 
393.
‘Environmentally damaging subsidies, which are another example of failure to integrate environmental cost into market prices [an aim of 5EAP], are still large in agriculture’ (2). 29. ‘It is possible that, as a result of the Agenda 2000 measures, farmers producing cereal crops will reduce their use of certain inputs, such as plant protection products and artificial fertiliser ... in the beef farming sector ... 
(1) 28. ”Ympäristölle haitalliset tuet, jotka ovat yhtenä esimerkkinä siitä, miten ympäristökustannuksia ei ole sisällytetty markkinahintoihin (yksi viidennen ympäristöohjelman tavoitteista), ovat maataloudessa edelleen suuria.” (2) 29. ”On mahdollista, että Agenda 2000 -toimenpiteiden vuoksi viljakasveja tuottavat viljelijät vähentävät tiettyjen tuotantopanosten, kuten kasvinsuojeluaineiden ja keinolannoitteiden, käyttöä.
‘Even measures to create protected areas or to promote environmentally friendly agricultural production cannot prevent influences and impacts if the areas of land involved are small’ (5). 
(4) Vaikutuksia ja seurauksia ei voida ehkäistä edes toimenpitein, joilla perustetaan suojelualueita tai edistetään ympäristöystävällistä maataloustuotantoa, jos ne koskevat vain pieniä maa-alueita.”
31. ‘Results of the 1999 CAP reform are expected to have both positive and negative impacts on biodiversity, but the full implications cannot yet be foreseen’ (6). 
(5) 31. ”Yhteisen maatalouspolitiikan vuoden 1999 uudistuksilta odotetaan sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen, mutta kokonaisseurauksia ei vielä voida ennustaa.”
32. ‘Rural policies, and notably agri-environmental rural policies, have a great potential for environmental integration in a spatial context or framework within which it is possible to discern the actual impact of the shifts in policy response. 
(6) 32. ”Maaseutupolitiikalla ja erityisesti maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvällä maaseutupolitiikalla on suuret mahdollisuudet tuoda ympäristönäkökohdat osaksi maantieteellistä yhteyttä tai kehystä, jossa voidaan havaita poliittisissa vastauksissa tapahtuneiden muutosten todellinen vaikutus.
A significant step in this direction is Agenda 2000 which introduces rural policies, including agri-environmental rural policies, and investment in environmentally sound techniques, as a second pillar of the CAP’ (7). 
Merkittävä askel tähän suuntaan on Agenda 2000, jossa tuodaan maaseutupolitiikka, mukaan lukien maaseudun ympäristötoimenpiteisiin liittyvä maaseutupolitiikka, sekä sijoitukset ympäristöystävällisiin tekniikoihin yhteisen maatalouspolitiikan toiseksi pilariksi.”
‘It will also be important to ensure that adequate mechanisms are in place for monitoring the impact of rural development and agri-environmental measures given the paucity of data relating to the current measures’ (8). 
(7) 33. ”On myös tärkeää varmistaa, että maaseudun kehityksen ja maatalouden ympäristötoimenpiteiden vaikutusten seuraamiseen on olemassa riittävät mekanismit, kun otetaan huomioon nykyisiin toimenpiteisiin liittyvän tiedon niukkuus.”
8.12.2000 (1) Ibid., p. 
(8) 8.12.2000 (1) Mt., s.
294. 
294.
352. 
352.
353. 
353.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities THE COMMISSION’S REPLIES SUMMARY In tackling the greening of the CAP, the Court of Auditors has embarked on a huge and vastly complex subject. 
8.12.2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELMÄ Tilintarkastustuomioistuin on tarttunut suurimittaiseen ja erittäin monimutkaiseen aiheeseen, kun se on ryhtynyt käsittelemään ympäristönäkökohtien tuomista yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP).
The Commission welcomes the report which contains many conclusions, observations and recommendations marking a constructive contribution to the debate on the environmental impact of agriculture and the instruments of the CAP in particular. 
Komissio on tyytyväinen kertomukseen, jossa on lukuisia päätelmiä, huomautuksia ja suosituksia. Ne myötävaikuttavat rakentavasti keskusteluun, jota käydään maatalouden ja etenkin YMP:n välineiden ympäristövaikutuksista.
The Commission particularly welcomes the Court’s appreciation of the complexities of the agriculture-environment interaction, notably the farming-dependent nature of the European rural environment, a fact which sets agriculture apart from other economic sectors. 
Komissio on erityisen tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen arviointiin maatalous-ja ympäristönäkökohtien suhteen monimutkaisuudesta. Euroopan maaseutu on riippuvainen viljelystä, mikä erottaa maatalouden muista elin-keinoaloista.
The Commission itself has identified many of the policy shortcomings pointed out by the Court and has brought considerable reforms into effect by the recent Agenda 2000 CAP Reform. 
Komissio on itse huomannut monia tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomia politiikan puutteita ja toteuttanut merkittäviä uudistuksia äskettäisessä Agenda 2000 -asiakirjassa esitetyssä YMP:n uudistuksessa.
The Court’s report endorses in principle the measures and actions taken in the recent reform which goes further along the same line as the 1992 Reform and thereby continues to integrate more environmental concerns into the CAP. 
Periaatteessa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa kannatetaan toimenpiteitä, jotka toteutettiin äskettäisessä uudistuksessa, jossa seurataan vuoden 1992 uudistuksen linjauksia ja laajennetaan niitä. Näin siinä otetaan yhä enemmän ympäristönäkökohtia mukaan YMP:hen.
Support prices are further reduced, weaknesses of the first reform are rectified and the new Rural Development Regulation provides a more coherent approach for dealing with the challenges of the countryside including the environment. 
Tukihintoja alennetaan edelleen, edellisen uudistuksen puutteita korjataan ja uudessa maaseudun kehittämistä koskevassa asetuksessa säädetään yhtenäisempi lähestymistapa, jolla vastataan maaseutua ja ympäristöä koskeviin haasteisiin.
However, as is inevitable in a report of such wide scope as greening the CAP, there will be points made by the Court which the Commission finds either too harsh, although relevant, or the Commission does not accept and presents the case against. 
On kuitenkin selvää, että kun on kyse niin laajasta aiheesta kuin ympäristönäkökohtien tuominen yhteiseen maatalouspolitiikkaan, komissio pitää joitakin tilintarkastustuomioistuimen esittämiä huomautuksia joko liian ankarina — vaikkakin tärkeinä — tai se ei hyväksy niitä ja perustelee kielteisen kantansa.
For example, the Commission (and Member States) were at fault, according to the Court, in failing to target the agri-environment budget on Europe’s most pressing farming-related environmental problems, such as nitrate pollution, over-abstraction of water and so on. 
Esimerkkinä voidaan mainita, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komissio (ja jäsenvaltiot) ovat epäonnistuneet maatalouden ympäristötuen kohdentamisessa suurimpiin viljelyyn liittyviin ongelmiin, kuten nitraattien aiheuttamaan saastumiseen, veden liikakäyttöön jne.
The danger, in the view of the Commission, is that to pay to alleviate many of the most serious environmental problems would run counter to the ‘polluter-pays principle’ — a principle the Court itself champions. 
Komission mielestä vaara piilee siinä, että suurimpien ympäristöongelmien ratkaisu tukiohjelmilla toimisi ”saastuttaja maksaa” -periaatetta vastaan. Tätä periaatetta tilintarkastustuomioistuin itsekin kannattaa.
Reform of market regimes The reduction of cereal support prices, which in fact started in 1988 with the stabiliser system, has led to an extensification of production. 
Markkinajärjestelyjen uudistaminen Viljan tukihintojen alentaminen, joka alkoi itse asiassa vuonna 1988 vakauttamisjärjestelmän yhteydessä, on johtanut tuotannon laajaperäistämiseen.
The institutional prices are generally the base level for market prices in the EU. 
Viralliset hinnat muodostavat yleensä markkinahintojen perustason EU:ssa.
But there are years where other factors have a strong influence on market prices. 
Joinakin vuosina muut tekijät vaikuttavat kuitenkin voimakkaasti markkinahintoihin.
For some years in the mid-1990s a strong world market kept internal market prices well above institutional prices. 
Eräinä 1990-luvun puolivälin vuosina vahvat maailmanmarkkinat pitivät sisämarkkinahinnat reilusti virallisten hintojen yläpuolella.
However, since then world market prices have decreased again and EU farmers are experiencing considerable falls in internal market prices. 
Tämän jälkeen maailmanmarkkinahinnat ovat kuitenkin laskeneet jälleen, ja EU:n viljelijöiden sisämarkkinahinnat ovat alentuneet huomattavasti.
In the livestock sector a major environmental weakness of the 1992 Reform was, as pointed out by the Court, that the stocking density limits for receiving animal premiums were in practice not fully effective. 
Karjankasvatuksen alalla vuoden 1992 uudistuksen suurin ympäristöön liittyvä puute oli, kuten myös tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että eläinpalkkioiden edellytyksenä olevat eläintiheysrajoitukset eivät käytännössä toimineet täydellisesti.
In the new common market organisation for beef and veal, Regulation (EC) No 1254/1999, adopted as part of Agenda 2000, it is laid down that the calculation of stocking density for the extensification premium must include all grazing animals on a farm. 
Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annettiin Agenda 2000 -asiakirjan yhteydessä asetus (EY) N:o 1254/1999. Siinä säädetään, että laskettaessa eläintiheyttä laajaperäistämispalkkiota varten on otettava huomioon kaikki maatilan laiduntavat eläimet.
This is one of the considerable environmental improvements introduced by Agenda 2000. 
Kyseessä on yksi Agenda 2000 -asiakirjassa käyttöön otetuista keinoista, joilla parannetaan ympäristöasioita merkittävästi.
The environmental problems in pig and poultry production in some regions of the EU should be tackled within the framework of the Nitrate Directive rather than by the CAP. 
Sikojen ja siipikarjan tuotannosta johtuvat ympäristöongelmat joillakin EU:n alueilla kuuluvat pikemminkin nitraattidirektiivin kuin YMP:n alaan.
Unfortunately, 12 Member States have not fully implemented the Nitrate Directive. 
Valitettavasti 12 jäsenvaltiota ei ole täysin pannut täytäntöön nitraattidirektiiviä.
The Commission is pursuing this matter vis-à-vis the Member States concerned via the Court of Justice. 
Komissio saattaa näiden jäsenvaltioiden osalta asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
The CAP cannot solve problems caused by the non-application of key environment legislation. 
YMP:llä ei voida ratkaista ongelmia, jotka johtuvat keskeisen ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä.
In the sectors outside the 1992 Reform a number of changes have since been made with beneficial effects for the environment. 
Vuoden 1992 uudistuksen ulkopuolelle jääneillä aloilla on tehty lukuisia muutoksia, jotka ovat olleet myönteisiä ympäristön kannalta.
For example, the fruit and vegetable sector was reformed in 1996 to include environmental considerations, such as stricter rules for withdrawals. As part of Agenda 2000 there will be new direct C 353/41 
Esimerkiksi hedelmä-ja vihannesalan uudistukseen vuonna 1996 sisältyi ympäristönäkökohtia, joista voidaan mainita markkinoilta poistamista koskevat tiukemmat säännöt. Agenda 2000 -asiakirjan yhteydessä maitoalalla otetaan käyttöön uudet palkkiot vuodesta 2005 alkaen: palkkio maitotonnia C 353/41
At the same time the milk support price will be reduced by 15 %. 
Samaan aikaan: maidon tukihintaa alennetaan 15 prosenttia.
These measures clearly encourage an extensification of production. 
Nämä toimenpiteet kannustavat selkeästi tuotannon laajaperäistämiseen.
Agri-environment measures At the request of the European Parliament, the Commission produced a comprehensive document in 1998 concerning the evaluation of the agri-environment programmes (Commission Working Document 7655/98, Application of Regulation (EEC) No 2078/92 — evaluation of the agri-environment programmes). 
Maatalouden ympäristötoimenpiteet Komissio laati Euroopan parlamentin pyynnöstä vuonna 1998 kattavan asiakirjan, joka koskee maatalouden ympäristöohjelmien arviointia (komission valmisteluasiakirja 7655/98: Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltaminen — maatalouden ympäristöohjelmien arviointi).
In that paper, the main achievements and shortcomings of programme implementation are described, using information drawn from 150 Member State reports and numerous Community-funded studies under the FAIR programme and its predecessors. 
Asiakirjassa kuvaillaan tärkeimpiä saavutuksia ja puutteita ohjelman toteutuksessa. Tietolähteinä käytettiin jäsenvaltioiden 150:tä selontekoa ja useita tutkimuksia, joita yhteisö rahoitti Fair-ohjelman ja sen edeltäjien yhteydessä.
The Commission notes that the Court has in places quoted from this document. 
Komissio panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin on paikoin lainannut kyseistä asiakirjaa.
The Agri-environment Regulation was, as indicated by the Court, an innovative measure, introduced with the 1992 Reform, to encourage farmers to use agricultural practices going beyond mandatory requirements and normal good-farming practices. 
Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskeva asetus on, kuten tilintarkastustuomioistuin huomioi, uudistus-toimenpide, joka otettiin käyttöön vuoden 1992 uudistuksen yhteydessä. Tarkoituksena on rohkaista viljelijöitä turvautumaan maatalouskäytäntöihin, jotka ovat pakollisia vaatimuksia ja tavanomaisia hyviä maatalouskäytäntöjä laaja-alaisempia.
The main legal innovation lay in establishing a decentralised approach to the implementation of a Community obligation. 
Tärkein oikeudellinen uudistus perustuu hajautetun lähestymistavan käyttöönottoon yhteisön velvoitteen täytäntöönpanossa.
Member States were required to implement the measures throughout their territory according to their needs. 
Jäsenvaltioita vaadittiin toteuttamaan toimenpiteet koko alueellaan tarpeidensa mukaan.
This was a decision of the Council, and no Member State or region had the authority to alter the terms of this basic obligation on the grounds of subsidiarity. 
Tämä oli neuvoston päätös, eikä millään jäsenvaltiolla tai alueella ollut toimivaltaa muuttaa perusvelvoitteen ehtoja toissijaisuusperiaatetta soveltamalla.
Approval of programmes was exclusively on the basis of the criteria in Regulation (EEC) No 2078/92 and these did not include assuring an even geographical spread of expenditure. 
Ohjelmat puolestaan hyväksyttiin yksinomaan asetuksen (ETY) N:o 2078/92 perusteiden mukaisesti, eivätkä ne taanneet menojen tasaista jakautumista maantieteellisesti.
The new Rural Development Regulation (EC) No 1257/1999, which was drafted in the light of Commission experience and views expressed by the European Parliament, is more precise on programme justification and thereby meets most of the points raised by the Court. 
Maaseudun kehittämistä koskeva uusi asetus (EY) N:o 1257/1999 laadittiin komission kokemuksen ja Euroopan parlamentin näkemysten perusteella. Siinä säädetään tarkemmin ohjelmien perusteista ja siten se vastaa useimpiin tilintarkastustuomioistuimen esittämiin kohtiin.
Member States must now build a strategy to cope with their environmental problems. 
Jäsenvaltioiden on nyt laadittava toimintasuunnitelma ympäristöongelmien käsittelemiseksi.
They will be asked to provide a complete picture of their environmental needs and potential, including those matters addressed by national or community measures outside the agri-environment scheme. 
Jäsenvaltioita pyydetään laatimaan yleiskatsaus ympäristöä koskevista tarpeista ja mahdollisuuksista ottaen huomioon myös sellaiset asiat, joita käsitellään kansallisilla tai yhteisön toimilla maatalouden ympäristöohjelmien ulkopuolella.
This new global approach will give the Commission the possibility of influencing the allocation of funds within programmes. 
Uuden kokonaisvaltaisen lähestymistavan ansiosta komissio voi vaikuttaa ohjelmien varojen jakoon.
Despite the problems identified, the agri-environment measures have basically been successful. 
Havaituista ongelmista huolimatta maatalouden ympäristötoimenpiteet ovat yleensä olleet onnistuneita.
Agri-environment contracts concern one out of every seven farmers delivering environmental services on almost 20 % of EU farmland. 
Maatalouden ympäristösopimukset koskevat yhtä seitsemästä viljelijästä, jotka käyttävät ympäristöystävällisiä tuotantotapoja lähes 20 prosentilla Euroopan viljelymaasta.
The target set in the fifth environmental action programme of 15 % of farmland covered by the year 2000 has thereby been exceeded. 
Viidennessä ympäristöohjelmassa vahvistettu tavoite — 15 prosenttia viljelymaasta vuoteen 2000 mennessä — on ylitetty.
But whenever audits by the Commission have revealed inadequate practices, the competent authorities have been asked to remedy them (for example requiring control rates to be increased in cases of a high percentage of irregularities, etc.). 
On kuitenkin muistettava, että jos komission tarkastuksissa on havaittu puutteellisia käytäntöjä, toimivaltaisia viranomaisia on pyydetty korjaamaan puutteet (esimerkiksi vaatimalla lisää tarkastuksia, jos väärinkäytöksiä esiintyy paljon jne.).
Shortcomings are also followed up in the clearance-of-accounts procedure. The implementation of Regulation (EC) No 746/96 provided a very important tool in respect of controls, by requiring an exhaustive administrative supervision, including cross-checks in all appropriate cases with data from the integrated administration and control system, which also was a new tool implemented at the same time as the agri-environment measures. 
Puutteita seurataan myös tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä. Asetuksesta (EY) N:o 746/96 tuli täytäntöönpanonsa myötä tärkeä väline valvonnan suhteen, sillä siinä vaadittiin kattavaa hallinnollista valvontaa. Siihen sisältyivät ristiintarkastukset kaikissa aiheellisissa tapauksissa, joissa tiedot ovat peräisin yhdennetystä tarkastus-ja valvontajärjestelmästä.
On the question of human resources within the Commission, it should be noted that the Commission in 1999 undertook a reorganisation of the directorates in Directorate-General Agriculture dealing with rural development, including the creation of a coordination unit to ensure a coherent programme approval procedure. 
Komission henkilöresursseja koskevan kysymyksen osalta olisi todettava, että komissio toteutti vuonna 1999 maatalouden pääosaston maaseudun kehittämistä käsittelevien yksiköidensä hallinnonuudistuksen. Silloin perustettiin esimerkiksi koordinaatioyksikkö, jonka tehtävänä on taata ohjelmien yhtenäinen hyväksymismenettely.
In referring to the Court’s statement that the Community has not succeeded in ‘greening’ agriculture, the Commission must emphasise that it firmly believes that the Community is on the right track and that positive 
Tilintarkastustuomioistuin väittää, että yhteisö ei ole onnistunut ”tuomaan ympäristönäkökohtia” maatalouteen.