natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, in 2009, within the framework of the CAP Health Check, the Council opened to Member States the option to use a part of the national SAPS envelope in order to address specific disadvantages affecting certain farmers, e.g. in economically vulnerable or environmentally sensitive areas, or for economically vulnerable types of farming31. 
Lisäksi neuvosto antoi jäsenvaltioille vuonna 2009 YMP:n terveystarkastuksen yhteydessä mahdollisuuden käyttää osa kansallisista yhtenäisen pinta-alatuen määrärahoista ottaakseen huomioon tietyille viljelijöille aiheutuvat erityishaitat esim. taloudellisesti haavoittuvilla tai ympäristöllisesti herkillä alueilla taikka taloudellisesti haavoittuvia maatalouden muotoja harjoitettaessa31.
All new Member States visited made use of this option in one way or another. 
Kaikki tarkastuskäynnin kohteena olleet uudet jäsenvaltiot käyttivät tätä vaihtoehtoa hyväkseen tavalla tai toisella.
However, as this possibility became available as from 2010 only, there is no evaluation yet of its impact on the distribution of farmers’ income. 
Vaihtoehto tuli kuitenkin saataville vasta vuodesta 2010 alkaen, joten sen vaikutusta viljelijöiden tulojen jakautumiseen ei ole vielä arvioitu.
31 Article 68(1) and Article 131 of Regulation (EC) No 73/2009. 
31 Asetus (EY) N:o 73/2009, 68 artiklan 1 kohta ja 131 artikla.
27 GRAPH 2 DISTRIBUTION OF SAPS INCOME SUPPORT IN 2010 (IN EURO) ≥ 500 000 ≥ 300 000 and < 500 000 ≥ 100 000 and < 300 000 ≥ 50 000 and < 100 000 ≥ 10 000 and < 50 000 ≥ 5 000 and < 10 000 ≥ 500 and < 5 000 < 500 Percentage of total payments Percentage of total beneficiares 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % Source: European Court of Auditors based on European Commission payment data (CATS). 
2010 (EUROINA) ≥ 500 000 ≥ 300 000 ja < 500 000 ≥ 100 000 ja < 300 000 ≥ 50 000 ja < 100 000 ≥ 10 000 ja < 50 000 ≥ 5 000 ja < 10 000 ≥ 500 ja < 5 000 < 500 Prosentuaalinen osuus kaikista tukimaksuista Prosentuaalinen osuus kaikista edunsaajista 27 KAAVIO 2 YHTENÄISENÄ PINTA-ALATUKENA MAKSETTAVAN TULOTUEN JAKAUTUMINEN VUONNA 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komissiolta saatujen maksutietojen (CATS-tietokanta) perusteella.
Special Report No 16/2012 – The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States 28 THE EFFECTS OF SAPS PAYMENTS ON RESTRUCTURING AND INCREASING THE EFFICIENCY OF FARMS HAVE NOT YET BEEN ASSESSED 56. 
Erityiskertomus nro 16/2012 – Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vaikuttavuus uusien jäsenvaltioiden viljelijöitä tukevana siirtymäkauden järjestelmänä YHTENÄISEN PINTA-ALATUEN VAIKUTUSTA TILOJEN RAKENNEUUDISTUKSEEN JA TEHOSTAMISEEN EI OLE VIELÄ ARVIOITU 56.
The level of SAPS payments per hectare in the new Member States was established with a view not to hindering the necessary restructuring of the agricultural sector and not to creating considerable income disparities and social distortions in the rural societies. 
Hehtaarikohtaisen yhtenäisen pinta-alatuen taso uusissa jäsenvaltioissa vahvistettiin siten, että se ei estäisi maatalousalalla tarvittavaa rakenneuudistusta ja että maaseutuyhteisöissä ei aiheutettaisi huomattavia tuloeroja ja sosiaalisia vääristymiä.
The Commission indicated that ‘introducing direct payments at a low level would contribute to stabilising agricultural income without compromising the process of restructuring’32. 
Komissio totesi, että alhaisen tason suorien tukien käyttöönotto edistäisi maataloustulon vakauttamista eikä vaarantaisi rakenneuudistusprosessia32.
However, the Commission has not yet analysed the effects of SAPS aid on the restructuring as well as on the productivity and profitability of farms in the new Member States. 
Komissio ei kuitenkaan ole vielä analysoinut yhtenäisen pinta-alatuen vaikutuksia rakenneuudistukseen eikä tilojen tuottavuuteen ja kannattavuuteen uusissa jäsenvaltioissa.
Various studies as well as the Court’s own findings indicate that structural factors such as fragmented land ownership, low technological level of farms, insufficient storage capacities, underdeveloped facilities for food processing, lack of skilled workers or difficult access to financing adversely affect the expected impact of SAPS aid on the modernisation and viability of the farms33. 
Erilaiset selvitykset ja tilintarkastustuomioistuimen omat havainnot osoittavat, että rakenteelliset tekijät, kuten maanomistajuuden pirstaleisuus, tilojen alhainen tekninen taso, riittämättömät varastointimahdollisuu-det, kehittymättömät elintarvikkeiden jalostusvalmiudet, puute pätevistä työntekijöistä tai rahoituksensaantivaikeudet vaikuttavat kielteisesti yhtenäisen pinta-alatuen oletettuun vaikutukseen tilojen uudenaikaistamisen ja elinkelpoisuuteen33.
This means that farmers have to pay higher land prices or higher lease fees only because they receive SAPS support. 
Tämä tarkoittaa, että viljelijöiden on maksettava korkeampaa hintaa tai vuokraa maasta ainoastaan siksi, että he saavat yhtenäistä pinta-alatukea.
This reduces the effectiveness of the support and can negatively affect the profitability of farms34. 
Tämä vähentää tuen vaikuttavuutta ja voi vaikuttaa kielteisesti maatilojen kannattavuuteen34.
32 SEC(2002) 95 final of 30 January 2002: Enlargement and Agriculture: Successfully integrating the new Member States into the CAP (paragraph 4.2). 
32 SEC(2002) 95 lopullinen, 30. tammikuuta 2002. Enlargement and Agriculture: Successfully integrating the new Member States into the CAP (laajentuminen ja maatalous: uusien jäsenvaltioiden integroiminen YMP:hen), 4.2 kohta.
33 For Hungary see for example Udovecz, G., Popp, J., Potori, N., Hungarian Agriculture under pressure for adjustment, Budapest, 2007. 
33 EsimerkkitapausUnkarista, ks. esim Udovecz, G., Popp, J., Potori, N., Hungarian Agriculture under pressure for adjustment, Budapest, 2007.
In 2009 the results of the 2007 analysis were confirmed (Strategic dilemmas of Hungarian Agriculture and its chances on the market, Budapest, 2009) and point to existing structural problems and weak competitiveness of the Hungarian agricultural sector. 
Vuoden 2007 analyysin tuloksille saatiin vahvistus vuonna 2009 (Strategic dilemmas of Hungarian Agriculture and its chances on the market, Budapest, 2009) ja kävi ilmi, että Unkarin maatalousalalla esiintyy edelleen rakenteellisia ongelmia ja että kilpailukyky on heikko.
For Slovakia see Božik, M. et al., Economics of sustainable development in agriculture, food sector and rural areas in Slovak Republic, Bratislava, 2009. 
Božik, M. et al., Economics of sustainable development in agriculture, food sector and rural areas in Slovak Republic, Bratislava, 2009.
Large areas of agricultural land are leased in Bulgaria, Hungary, Slovakia and, in some regions, in Poland and Romania35. 
Bulgariassa, Unkarissa, Slovakiassa ja tietyillä alueilla Puolassa ja Romaniassa vuokrataan laajoja aloja maatalousmaata35.
The Commission has not yet specifically assessed the impact which the introduction of SAPS had on land or land lease prices in the new Member States. 
Komissio ei ole vielä arvioinut erityisesti vaikutusta, joka yhtenäisen pinta-alatuen käyttöönotolla oli maan hintoihin ja vuokriin uusissa jäsenvaltioissa.
Available studies indicate however a statistically significant impact of SAPS payments on land rents36, even though the agricultural land markets are not yet fully functioning in all new Member States. 
Saatavilla olevat selvitykset osoittavat kuitenkin, että yhtenäisen pinta-alatuen maksuilla oli tilastollisesti merkittävä vaikutus maavuokriin36, vaikka maatalousmaamarkkinat eivät vielä toimi kaikissa uusissa jäsenvaltioissa täysimääräisesti.
The full effects of SAPS payments on land and land lease prices may therefore not yet be fully visible37. 
Yhtenäisen pinta-alatuen maksujen kokonaisvaikutus maan hintoihin ja vuokriin ei täten kenties ole vielä täysin nähtävissä37.
35 In Slovakia, in 2009, 82 % of the UAA was leased in contrast to Romania where the latest available figures (2007) show this rate to be only 17 %. 
35 Slovakiassa vuona 2009 käytössä olleesta maatalousmaasta oli vuokrattu 82 prosenttia, kun taas Romaniassa vuokra-aste oli viimeisten saatavissa olevien lukujen (2007) mukaan ainoastaan 17 prosenttia.
36 The Hungarian Research Institute for Agricultural Economics (RIAE) calculated that due to the high rate of leased land, landowners benefit also significantly from the support and absorb 31 % of the aid; Kovacs, G. et al., The efficiency of agricultural subsidies, Budapest, 2008. 
29 36 Unkarilainen maatalousekonomian tutkimusinstituutti laski, että vuokramaan suuren osuuden vuoksi myös maanomistajien tuesta saama hyöty on merkittävä. He saavat tuesta 31 prosenttia; Kovacs, G. et al., The efficiency of agricultural subsidies, Budapest, 2008.
This is consistent with another study which covered the Czech Republic, Estonia, Hungary, Lithuania, Latvia, Poland and Slovakia; Ciaian, P., Kancs, D., The capitalisation of Area Payments into Farmland Rents: Theory and Evidence from the New EU Member States, Brussels, 2009. 
Samoihin laskelmiin päädyttiin toisessa tutkimuksessa, joka koski Tšekin tasavaltaa, Viroa, Unkaria, Liettuaa, Latviaa, Puolaa ja Slovakiaa; Ciaian, P., Kancs, D., The capitalisation of Area Payments into Farmland Rents: Theory and Evidence from the New EU Member States, Bryssel, 2009.
29 BOX 3 IMPACT OF SAPS PAYMENTS ON LEASE CONDITIONS AND PRICES In Poland and Hungary the Court observed a particularly strong increase of lease prices for state owned land of low agricultural value such as marginal grassland. 
LAATIKKO 3 YHTENÄISEN PINTA-ALATUEN VAIKUTUS VUOKRAEHTOIHIN JA VUOKRIIN Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Puolassa ja Unkarissa, että valtion omistaman maan vuokrat olivat nousseet rajusti, kun kyseessä oli maatalouden kannalta vähäarvoinen maa, kuten heikkotuottoinen laidunmaa.
Before 2004 sheep breeders traditionally using this land had paid no or very low lease fees but with the introduction of SAPS demand for such land increased. 
Ennen vuotta 2004 tällaista maata käyttivät perinteisesti lampaiden kasvattajat, jotka eivät joko maksaneet sen käytöstä lainkaan tai maksoivat erittäin alhaista vuokraa, mutta yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän käyttöönoton ansiosta tällaisen maan kysyntä kasvoi.
This is not explained by the situation on agricultural markets but by the fact that SAPS payments being proportional to area guarantee a high level of aid in relation to the low productive value of the land. 
Syynä ei ole maatalousmarkkinoilla vallitseva tilanne vaan se, että alaan suhteutettu yhtenäinen pinta-alatuki takaa korkean tukitason suhteessa maan alhaiseen tuottoarvoon.
In Hungary and Romania, the Court identified lease contracts where the lease was directly expressed as a percentage of SAPS and/or complementary national direct payments and was thus increasing proportionally to the evolution of these payments. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi Unkarissa ja Romaniassa vuokrasopimuksia, joissa vuokra ilmaistiin suoraan tiettynä prosenttiosuutena yhtenäisen pinta-alatuen määrästä ja/tai täydentävistä kansallisista suorista tuista.
Leases can for example provide for payment of a fixed price per hectare plus 100 % of the SAPS amount. 
Vuokra voi esimerkiksi muodostua hehtaarikohtaisesta kiinteästä määrästä, johon lisätään koko yhtenäisen pinta-alatuen määrä.
The Court also observed that, in Hungary, tenant farmers could only sign or prolong land lease contracts under the condition that they transfer the payment entitlements to be allocated to them in the case of a future introduction of a new support scheme, free of charge, to the owner of the land. Special Report No 16/2012 – The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että Unkarissa maata vuokranneet viljelijät pystyivät tekemään tai jatkamaan vuokrasopimuksia sillä ehdolla, että he siirtävät uuden mahdollisen tukijärjestelmän yhteydessä heille myönnettävät tukioikeudet maksutta maanomistajalle. Erityiskertomus nro 16/2012 – Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vaikuttavuus uusien jäsenvaltioiden viljelijöitä tukevana siirtymäkauden järjestelmänä
Initially, the SAPS was intended to last only until the new Member States were in a position effectively to manage direct payments as they existed in the EU-15 by 2009 at the latest38. 
Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää oli alun perin tarkoitus soveltaa siihen saakka, kunnes uudet jäsenvaltiot voisivat hallinnoida vaikuttavalla tavalla ja viimeistään38 vuonna 2009 suoria tukia, joita jo sovellettiin EU-15-maissa.
In 2006, the Council prolonged the possible duration of the SAPS until the end of 201039. 
Neuvosto pidensi vuonna 2006 yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mahdollista kestoa vuoden 2010 loppuun saakka39.
However, within the 2008 Health Check of the CAP, the Council further extended the transitory period for the introduction of the SPS until the end of 2013. 
YMP:n vuonna 2008 toteutetun terveystarkastuksen yhteydessä neuvosto kuitenkin pidensi jälleen tilatukijärjestelmän käyttöönottoa edeltävää siirtymäkautta vuoden 2013 loppuun saakka.
This allowed the Member States to benefit from the advantages of a simple scheme but did not encourage them to prepare for an entitlement-based system. 
Täten jäsenvaltiot voivat hyötyä yksinkertaisen järjestelmän eduista, mutta niitä ei kannustettu valmistautumaan tukioikeusperusteisen järjestelmän käyttöönottoon.
Of the Member States visited during the audit only Hungary took concrete steps to replace the SAPS with the SPS as from 2009. 
Tarkastuksen kohteena olleista maista ainoastaan Unkari teki jotain konkreettisesti korvatakseen yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän tilatukijärjestelmällä vuodesta 2009 alkaen.
However, following a ruling of the Hungarian Constitutional Court the specific national implementing model could not be put into effect. 
Unkarin perustuslakituomioistuimen antaman tuomion vuoksi erityistä kansallista täytäntöönpanomallia ei kuitenkaan voitu ottaa käyttöön.
Since then the national authorities have not taken any further initiatives to introduce the SPS. 
Tämän jälkeen kansalliset viranomaiset eivät ole tehneet tilatukijärjestelmän käyttöönottoon tähtääviä aloitteita.
In October 2011, the Commission proposed a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing new rules for direct payments to farmers40. 
Komissio teki lokakuussa 2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista uusista säännöistä40.
According to this proposal, the SAPS as well as the SPS would be replaced by a basic payment scheme as from 2014. 
Ehdotuksen mukaan perustukijärjestelmä korvaisi sekä yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän että tilatukijärjestelmän vuodesta 2014 alkaen.
This scheme will continue to be based on payment entitlements. 
Kyseessä on edelleen tukioikeuksiin perustuva järjestelmä.
Farmers would then have to own payment entitlements as well as declare eligible hectares at their disposal in order to receive payments. 
Viljelijöillä olisi näin ollen oltava tukioikeuksia ja heidän olisi ilmoitettava käytössään olevat tukikelpoiset hehtaarit saadakseen tukea.
Under the shared management system, national administrations would be required to allocate the payment entitlements to farmers in 2014 and manage them in subsequent years. 
Jaetun hallinnoinnin järjestelmässä kansallisten viranomaisten olisi myönnettävä tukioikeudet viljelijöille vuonna 2014 ja hallinnoitava niitä seuraavina vuosina.
38 Article 143b(9) of Council Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001 (OJ L 270, 21.10.2003, p. 
38 Neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY ) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta (EUVL L 270, 21.10.2003, s.
1). 
1), 143 b artiklan 9 kohta.
39 Council Regulation (EC) No 2012/2006 of 19 December 2006 amending and correcting Regulation (EC) No 1782/2003 (OJ L 384, 29.12.2006 p. 
39 Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta ja oikaisemisesta (EUVL L 384, 29.12.2006 s.
30 40 19 October 2011. COM(2011) 625 final/2 of Special Report No 16/2012 – The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States 
40 KOM(2011) 625 lopullinen/2, 19. lokakuuta 2011. 30 Erityiskertomus nro 16/2012 – Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vaikuttavuus uusien jäsenvaltioiden viljelijöitä tukevana siirtymäkauden järjestelmänä
The Court found that, currently, knowledge of entitlement-based systems of direct payments was very poor both in national administrations and among farmers. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kansalliset viranomaiset ja viljelijät eivät nykyään tunne tukioikeusperusteisia suorien tukien järjestelmiä juuri lainkaan.
Neither the Commission nor the national authorities have actively prepared administrations and farmers to change to an entitlement-based system. 
Komissio ja kansalliset viranomaiset eivät kumpikaan ole aktiivisesti valmistelleet hallintoelimiä ja viljelijöitä tukiperusteiseen järjestelmään siirtymiseen.
At the time of the audit, in 2011, the Polish authorities had only started at central level to gain some familiarity with entitlement-based aid (currently SPS) but had not taken steps towards a systematic identification of the technical requirements of the management of such a scheme after 2013. 
Tarkastuksen aikana vuonna 2011 Puolan viranomaiset olivat vasta aloittaneet keskustasolla tutustumisen tukioikeuksiin perustuvaan tukeen (nykyään tilatukijärjestelmä), mutta eivät olleet tehneet mitään yksilöidäkseen järjestelmällisesti, mitä kyseisen järjestelmän vuodesta 2013 alkava hallinnointi teknisesti vaatii.
The Bulgarian authorities were preparing an assessment of the impact of a changeover to SPS on the administration and farmers. 
Bulgarian viranomaiset valmistelivat arviointia, joka koski tilatukijärjestelmään siirtymisen vaikutusta hallintoon ja viljelijöihin.
In Romania the authorities had entered in March 2012 into bilateral discussions with representatives of the Commission and undertaken a consultation of farmers. 
Romaniassa viranomaiset olivat maaliskuussa 2012 aloittaneet kahdenväliset neuvottelut komission edustajien kanssa ja kuulleet viljelijöitä.
In Slovakia since 2009 the authorities had only analysed the financial effects of the changeover to the SPS but decided to continue with the SAPS until 2013. 
Slovakiassa viranomaiset olivat vuodesta 2009 alkaen ainoastaan analysoineet tilatukijärjestelmään siirtymisen taloudellisia vaikutuksia, mutta päättivät kuitenkin jatkaa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamista vuoteen 2013 saakka.
When the SPS was introduced in the EU-15 Member States, the national administrations had at least 20 months to prepare the transition from coupled aid to the new scheme. 
Kun tilatukijärjestelmä otettiin käyttöön EU-15-jäsenvaltioissa, kansallisilla hallintoelimillä oli ainakin 20 kuukautta aikaa valmistella siirtymistä tuotantosidonnaisesta tuesta uuteen järjestelmään.
Nevertheless, in its Annual Reports on the financial years 2006 and 2007 the Court observed weaknesses in the implementation of an entitlement-based system which had sometimes resulted in significant delays of the payments to the farmers41. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin totesi varainhoitovuosia 2006 ja 2007 koskevissa vuosikertomuksissaan, että tukioikeusperusteisen järjestelmän täytäntöönpanopuutteet olivat joskus johtaneet siihen, että viljelijät saivat tuen huomattavalla viipeellä41.
The Court sees therefore a risk that an insufficient preparation for the introduction of entitlement-based aid would result in similar difficulties in the SAPS Member States. 
Tilintarkastustuomioistuimen mukaan näin ollen riskinä on, että tukioikeusperusteisen tuen käyttöönoton riittämätön valmistelu voisi johtaa samanlaisiin vaikeuksiin yhtenäistä pinta-alatukea soveltavissa jäsenvaltioissa.
41 See Annual Reports concerning the financial year 2006, paragraphs 5.33 to 5.38, the financial year 2007, paragraphs 5.14, 5.21 to 5.25. 
41 Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, kohdat 5.33–5.38 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 5.14 ja 5.21–5.25.
31 Special Report No 16/2012 – The effectiveness of the Single Area Payment Scheme as a transitional system for supporting farmers in the new Member States 
31 Erityiskertomus nro 16/2012 – Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vaikuttavuus uusien jäsenvaltioiden viljelijöitä tukevana siirtymäkauden järjestelmänä
32 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 66. 
32 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 66.
The SAPS is a simple to administer scheme which enabled the new Member States after they joined the EU in 2004 and 2007 to pay income support to their farmers. 
Yhtenäinen pinta-alatuki on helposti hallinnoitava järjestelmä, jonka avulla Euroopan unioniin vuosina 2004 ja 2007 liittyneet uudet jäsenvaltiot pystyivät maksamaan tulotukea viljelijöilleen.
In being decoupled from agricultural production it has also anticipated the objectives of the 2003 reform of CAP which were to enhance the market orientation of farmers while making payments conditional on respecting cross-compliance requirements. 
Tuki oli maataloustuotannosta riippumatonta; täten valmistauduttiin myös YMP:n vuoden 2003 uudistuksen tavoitteisiin, joiden avulla oli määrä lisätä viljelijöiden markkinasuuntautuneisuutta ja asettaa tuen maksamisen ehdoksi täydentävien ehtojen noudattaminen.
The design and the detailed implementation of the SAPS by the Member States resulted however in a number of questionable features regarding the intended beneficiary of the aid, the identification of eligible areas and the distribution of the support across the farming population. 
Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän rakenne ja jäsenvaltioilta edellytetty yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän yksityiskohtainen täytäntöönpano johtivat kuitenkin useisiin kyseenalaisiin tilanteisiin sen osalta, miten tuen oletettu edunsaaja määritettiin, tukikelpoiset alat yksilöitiin ja koko viljelijäväestölle tarkoitettu tuki jakautui.
As in the case of SPS, the distribution of the aid among farmers is based on the area of holdings and does neither reflect the specific regional characteristics of farming activity, nor the contribution of farmers to the production of public goods. 
Tukea jaetaan viljelijöille tilatuen lailla tilojen pinta-alan perusteella. Järjestelmässä ei oteta huomioon maataloustoiminnan alueellisia erityisominaisuuksia eikä sitä, miten viljelijät osallistuvat julkishyödykkeiden tuotantoon.
The impact of SAPS on restructuring the agricultural sector has not yet been assessed and persisting structural weaknesses still negatively affect the income of many farmers. 
Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vaikutusta maatalousalan rakenneuudistukseen ei ole vielä arvioitu ja jatkuvat rakenteelliset puutteet vaikuttavat edelleen kielteisesti monien viljelijöiden tuloihin.
Finally, the Member States currently applying the SAPS were not yet prepared for the introduction of an entitlement-based income support scheme after 2013. 
Lopuksi voidaan todeta, että nykyiset yhtenäistä pinta-alatukea soveltavat jäsenvaltiot eivät olleet vielä valmistautuneet tukioikeuksiin perustuvan tulotukijärjestelmän käyttöönottoon vuoden 2013 jälkeen.