natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(Due to data limitations in the available statistics, an earlier starting point was not feasible for a number of regions.) Table 2 (1) Regression of average change in GDP per capita on average change in employment (ACEMPL) and average change in unemployment (ACUNEMP) Regressor Coefficient Standard error C 5,2110 0,12999 ACEMPL 0,24119 0,63540 ACUNEMP Đ 0,0019479 0,012260 ID 4,7009 0,85873 LD 5,4309 0,84670 BED Đ 0,64276 0,25885 DED Đ 1,3747 0,17517 R-squared 0,62600 R-bar-squared T-ratio 40,086 [Prob] [000] [000] [0,874] [000] [000] [0,014] [000] 0,60974 38,4979 [000] 1,3477 Đ 177,2101 Đ 194,6286 Đ Đ Đ 3,7959 0,1588 5,4743 6,4142 2,4831 7,8479 S.E. of regression Mean of dependent variable Residual sum of squares Akaike information criterion DW-statistic 0,84193 F-stat. 
Taulukko 2 (1) Tyllisyysasteessa (Óaverage change in employmentÓ; ACEMPL) ja tyttmyysasteessa (Óaverage change in unemploymentÓ; ACUNEMP) tapahtuneiden keskimristen muutosten ja asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneiden keskimristen muutosten vlinen regressio Riippumaton muuttuja Kerroin Keskivirhe C 5,2110 0,12999 ACEMPL 0,24119 0,63540 ACUNEMP Đ 0,0019479 0,012260 ID 4,7009 0,85873 LD 5,4309 0,84670 BED Đ 0,64276 0,25885 DED Đ 1,3747 0,17517 Selitysaste 0,62600 Korjattu selitysaste T-suhde 40,086 [Todennkisyys] [000] [000] [0,874] [000] [000] [0,014] [000] 0,60974 38,4979 [000] 1,3477 Đ 177,2101 Đ 194,6286 Đ Đ Đ 3,7959 0,1588 5,4743 6,4142 2,4831 7,8479 Regression otantavirhe Riippuvan muuttujan keskiarvo 0,84193 F-Stat (6,138) 5,2359 Riippuvan muuttujan otosjakauma Jnnsnelisumma 97,8204 Yhtln logaritminen uskottavuus AkaikeŐs Information Criterion (AIC) Durbin-Watson testisuure Đ 184,2101 SchwarzŐs Bayesian Criterion (BIC) 1,6353 (1) Arviointi perustuu 145 havaintoon.
ID, LD, BED, DED are dummy variables for Ireland, Luxembourg, Belgium and Germany. 
ID, LD, BED ja DED ovat Belgiaa, Irlantia, Luxemburgia ja Saksaa koskevia osoitinmuuttujia.
C is the intercept. 
C on vakio (regressiosuora).
The results indicate that the coefficient for the average change in employment is practically the same as in the previous case, that is 0,24, indicating that for all regions, a 1 % increase in the employment rate tends to be associated with a 0,24 % increase in GDP per capita. 
Tulokset osoittavat, ett keskimrisen tyllisyysastemuutoksen kerroin on kytnnss katsoen sama kuin edellisess tapauksessa eli 0,24, mik tarkoittaa sit, ett tyllisyysasteessa havaittu yhden prosenttiyksikn kasvu nytt kaikilla alueilla olevan yhteydess 0,24 prosenttiyksikn kasvuun asukasta kohti lasketussa BKT:ssa.
This result is also statistically significant, as is the whole regression equation. 
Tulos on tilastollisesti merkittv, kuten on mys koko regressioyhtl.
(An additional dummy variable for Luxembourg has been added, again because the increase in GDP per capita from 161 % in 1996 to 199 % in 2000, is markedly different from the average performance of the other regions). 
(Luxemburgin kohdalle listtiin ylimrinen osoitinmuuttaja, koska sen BKT/asukas kasvoi vuoden 1996 161 prosentista vuoden 2000 199 prosenttiin, mik eroaa huomattavasti muiden alueiden keskimrisest BKT-kasvusta).
C 302/28 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 9. 
C 302/28 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 9.
The impact of the change in the unemployment rate variable is again minimal and in this case is statistically insignificant and negative. The implications from these results are that the impact of changes in the unemployment rate on changes in GDP per capita does not appear strong Ń possibly because the unemployed are already accounted for in the labour force and in the measure of GDP that is used, and any change from unemployed to employed has a less easy impact to capture in statistical analysis of this type. 
Niden tulosten perusteella voidaan todeta, ett tyttmyysasteessa tapahtuneilla muutoksilla ei ole suurta vaikutusta asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneisiin muutoksiin; tm johtuu mahdollisesti siit, ett tyttmt lasketaan jo tyvoimaan kuuluviksi ja heidt otetaan huomioon BKT-mittauksissa, ja siit, ett tyttmien tyllistymist ei ole helppoa havaita tmnkaltaisissa tilastollisissa analyyseissa.
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/29 ANNEX III GDP growth and the structural funds 1. 
12.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 302/29 LIITE III BKT:n kasvu ja rakennerahastot 1.
A multiple regression analysis was conducted to explore the link between the average annual change in GDP per capita for the Objective 1 area (the dependent variable) vis--vis the actual EU funds per capita expenditure in the Objective 1 regions of each member state. 
Usean selittjn regressioanalyysissa tutkittiin asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tavoite 1 -alueella tapahtuneen keskimrisen vuotuisen muutoksen (riippuva muuttuja) ja kunkin jsenvaltion tavoite 1 -alueilla asukasta kohti tosiasiallisesti kulutettujen EU-varojen vlist suhdetta.
The same data and time period (1993 to 1999) is used as that found in the Synthesis Report. 
Analyysi perustui samoihin tietoihin ja tutkittavana oli sama aikavli (1993Đ1999) kuin yhteenvetokertomuksessa.
It should be noted that modelling rates of change is a statistically demanding exercise, and often gives low levels of explained variation in the dependent variable. 
On pantava merkille, ett muutosasteen mallintaminen on tilastollisesti vaativa tehtv ja usein se selitt vain vhisiss mrin riippuvassa muuttujassa ilmenev vaihtelua.
Nonetheless, the results in Table 1 show that 53 % of the variation in the dependent variable is accounted for by the different allocations in EU Funds on a per capita basis. 
Tst huolimatta taulukossa 1 esitetyt tulokset osoittavat, ett 53 prosenttia riippuvassa muuttujassa ilmenevst vaihtelusta johtuu asukasta kohti laskettujen EU-varojen mrien ero-avaisuuksista.
This is a statistically significant result, and suggests that regions which have had a higher actual EU Structural Fund expenditure on a per capita basis, also tended to have a higher average GDP growth per capita over the period. 
Tm on tilastollisesti merkittv tulos, ja se antaa ymmrt, ett alueilla, joilla on asukasta kohti laskettuna suuremmat EU:n rakennerahastoihin liittyvt menot, on samanaikaisesti yleens havaittavissa, ett BKT/asukas kasvaa kyseisell kaudella keskimrist nopeammin.
Although the sample is small, and this makes the statistical assessment difficult, each of the 11 observations is an amalgam of the information in many regions and thus represents a wider information base than the mere 11 observations would suggest. 
Vaikka otos on pieni, mik vaikeuttaa tilastollista arviointia, kaikissa niss 11 havainnossa yhdistyvt useita eri alueita koskevat tiedot ja tten ne tarjoavat enemmn tietoa kuin mit voisi ensi nkemlt ajatella.
The plot of the actual and fitted values from this regression is also shown in Figure 1. 
Kyseisen regression perusteella saatujen oikeiden ja sovitearvojen kuvio esitetn kaaviossa 1.
Table 1 Regression of average change in GDP per capita on average change in EU structural funds per capita (EUSFPC) Regressor Coefficient Đ 2,0780 Standard error 0,90194 0,88559 S.D. of dependent variable Equation log-likelihood Schwarz Bayesian criterion Figure 1 T-ratio Đ 2,3040 3,1834 10,1340 [Prob] [0,047] [0,011] 0,47737 [0,011] 1,7089 Đ 16,8304 Đ 19,2283 C EUSFPC 2,8192 R-squared S.E. of regression Mean of dependent variable Residual sum of squares Akaike information criterion DW-statistic 0,52963 1,2355 0,53688 13,7371 Đ 18,8304 1,8219 R-bar-squared F-stat. F (1,9) Plot of actual and fitted values 
Taulukko 1 Asukasta kohti lasketussa BKT:ssa tapahtuneen keskimrisen muutoksen ja asukasta kohti laskettujen EU:n rakennerahastoista mynnettyjen varojen keskimristen mrien variaation vlinen regressio Riippumaton muuttuja Kerroin Đ 2,0780 Keskivirhe 0,90194 0,88559 Korjattu selitysaste F-stat (1,9) Riippuvan muuttujan otosjakauma Yhtln logaritminen uskottavuus SchwarzŐs Bayesian Criterion (BIC) Kaavio 1 T-suhde Đ 2,3040 3,1834 10,1340 [Todennkisyys] [0,047] [0,011] 0,47737 [0,011] 1,7089 Đ 16,8304 Đ 19,2283 C EUSFPC 2,8192 Selitysaste 0,52963 Regression otantavirhe Riippuvan muuttujan keskiarvo 1,2355 0,53688 Jnnsnelisumma 13,7371 AkaikeŐs Information Criterion (AIC) Durbin-Watson testisuure Đ 18,8304 1,8219 Oikeiden ja sovitearvojen kuvio
C 302/30 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 ANNEX IV HERMIN simulations and unemployment 1. 
C 302/30 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 LIITE IV HERMIN-simuloinnit ja tyttmyys 1.
The HERMIN model was applied on the basis of an assumed ÔaverageŐ hypothesis (medium-medium) concerning supply effects or elasticities with respect to human capital and infrastructure. 
HERMIN-mallia sovellettiin inhimillisen poman ja infrastruktuurin tarjontavaikutuksista tai joustavuudesta esitetyn ÓkeskimrisenÓ (keskimrinen-keskimrinen) oletuksen pohjalta.
The robustness of these results were analysed by means of a sensitivity analysis on the basis of two further hypotheses: zero-zero: Ń Ń high-high: Ń minor neo-classical effects (via changes in relative prices), no supply effects (in terms of improvements in infrastructure and human capital) or small output and factor productivity elasticities with respect to physical infrastructure and human capital; supply effects much more pronounced (in terms of physical infrastructure and human capital) and continue to apply following the CSF period. 
Niden tulosten luotettavuutta analysoitiin lisksi herkkyysanalyysissa seuraavien kahden oletuksen perusteella: nolla-nolla: vahva-vahva: Ń vhisi neoklassisia (hintamuutosten kautta aikaan saatuja) vaikutuksia, Ń ei (infrastruktuurin ja inhimillisen poman kehittymiseen liittyvi) tarjontavaikutuksia tai vhist fyysiseen infrastruktuuriin ja inhimilliseen pomaan liittyvien tuottavuustekijiden ja tuotannon joustavuutta Ń tarjontavaikutukset ovat selvsti nkyvmpi (fyysisen infrastruktuurin ja inhimillisen poman osalta) ja tuntuvat mys yhteisn tukikehyksen tytntnpanokauden jlkeen.
As regards to unemployment, the HERMIN simulations for eastern Germany, Spain, Greece, Ireland and Portugal have led to changes in the unemployment rate which varies according to the three hypotheses. 
Tyttmyytt koskevissa HERMIN-simuloinneissa kvi ilmi, ett vaihtelut eivt olleet samanlaisia edell mainittujen kolmen oletuksen osalta Espanjassa, Irlannissa, It-Saksassa, Kreikassa ja Portugalissa.
To assess better the appropriateness of the results, the Court converted the falls (or increases) in the unemployment rate into net jobs created (or lost). 
Voidakseen paremmin arvioida tulosten asianmukaisuutta tilintarkastustuomioistuin muunsi tyttmyysasteen laskut (tai nousut) luoduiksi (tai menetetyiksi) net-totypaikoiksi.
Table 1 HERMIN simulations Eastern Germany Spain Greece Ireland Zero-zero hypothesis 822 308 Net jobs created Medium-medium hypothesis 729 923 241 789 190 825 64 621 250 502 High-high hypothesis 635 755 Đ 806 026 65 969 36 335 Đ 253 299 1 051 135 303 034 86 679 497 445 Portugal 3. 
Taulukko 1 HERMIN-simuloinnit It-Saksa Espanja Kreikka Irlanti Portugali Oletus Ónolla-nollaÓ 822 308 1 051 135 303 034 86 679 497 445 Luodut nettotypaikat Oletus Ókeskimrinen-keskimrinenÓ 729 923 241 789 190 825 64 621 250 502 Oletus Óvahva-vahvaÓ 635 755 Đ 806 026 65 969 36 335 Đ 253 299 3.
The validity of the results needs to be assessed in the light of the following observations: (a) In the case of the new German Lnder, although the bottom-up data are still incomplete, it can be concluded that the figures produced using HERMIN for net jobs created appear, in all the hypotheses, substantially to exceed the data produced by monitoring directly the projects themselves (about 500 000 created jobs or maintained) (1). (b) As regards Ireland, the comparison with other data show that the net figure of 64 621 that is attributed to the CSF appears somewhat understated compared with the other evidence. 
Tulosten validiutta arvioitaessa on otettava huomioon seuraavat havainnot: a) Uusien Saksan osavaltioiden (Lnder) tapauksessa ylhlt alaspin suuntautuvassa arvioinnissa saadut tiedot olivat yh eptydellisi, mutta silti voidaan ptell, ett luotujen nettotypaikkojen osalta HERMIN-simuloinnin avulla saadut luvut nyttvt kaikkien oletusten kohdalla olevan huomattavasti suurempia verrattuna tietoihin, jotka on saatu seuraamalla hankkeita suoraan (ero on noin 500 000 luotua tai silytetty typaikkaa) (1). b) Kun Irlantia koskevia tietoja vertailtiin muihin tietoihin nytti silt, ett yhteisn tukikehykseen liittyv 64 621 luodun typaikan nettomr on jonkin verran aliarvioitu muuhun todisteaineistoon verrattuna.
Monitoring figures show that the ÔindustryŐ OP led to about 212 000 gross jobs created and 90 000 net jobs created. 
Seurantatiedoista ky ilmi, ett teollisuutta koskevan toimenpideohjelman avulla luotiin 212 000 bruttotypaikkaa ja 90 000 nettotypaik-kaa.
Furthermore, the total number of jobs, across the whole economy, increased by 395 075 (2). 
Lisksi typaikkojen kokonaismr kasvoi kaikkien talousalojen osalta 395 075 typaikalla (2).
The evaluators also note that it is important to look beyond the CSF in order to take account of policy elements, such as incentives for FDI and the policy of curbing wage inflation, that accompany the CSF. 
Arvioijat huomauttavat lisksi, ett on trke katsoa yhteisn tukikehyst pidemmlle, jotta otetaan huomioon mm. sellaiset toimintapoliittiset tekijt kuin suoria ulkomaisia investointeja koskevat kannustimet ja palkkainflaatiota hillitsev politiikka, jotka liittyvt yhteisn tukikehykseen.
In other words, the model does not take account of these elements, which increase the impact attributed to the CSF. (c) The Spanish O1 CSF, which is the largest of the CSFs, by applying the average hypothesis, is far less successful than the new Lnder O1 CSF in terms of job creation and outperforms the latter in this area only if it is supposed that demand effects predominate. 
Toisin sanoen mallissa ei oteta huomioon kyseisi tekijit, jotka lisvt yhteisn tukikehykseen liitetty vaikutusta. c) Kun keskimrist oletusta sovellettiin Espanjaa koskevaan tavoite 1 -ohjelmaan liittyvn yhteisn tukikehykseen, joka on yhteisn tukikehyksist suurin, tulokset olivat typaikkojen luomisen osalta heikommat kuin Saksan uusia osavaltioita (Lnder) koskevan tavoite 1 -ohjelmaan liittyvn yhteisn tukikehyksen kohdalla; jlkimmisi tuloksia parempia ne olivat tll alalla ainoastaan siin tapauksessa, ett kysyntvaikutuksia pidettiin hallitsevina.
However, under that hypothesis, the net figure for jobs created during 1994 to 1999 as a result of the O1 CSF would account for around 40 % of employment growth in Spain between 1995 and 2000, which appears rather optimistic. (d) Applying the average hypothesis and the hypothesis of dominant demand effects to Portugal gives net job creation estimates that are far higher than those produced by the national authorities (3). 
Tmn oletuksen perusteella tavoite 1 -ohjelmaan liittyvn yhteisn tukikehyksen avulla vuosina 1994Đ1999 luotujen typaikkojen nettomr on noin 40 prosenttia Espanjan tyllisyyskasvusta vuosina 1995Đ2000; arvio vaikuttaa varsin optimistiselta. d) Kun keskimrist oletusta ja hallitsevia kysyntvaikutuksia koskevaa oletusta sovellettiin Portugaliin, luotujen typaikkojen nettomr koskevat arviot olivat paljon korkeampia kuin kansallisten viranomaisten laatimat arviot (3).
However, this has not been addressed. 
Tt kysymyst ei kuitenkaan ksitelty lainkaan.
(1) Evaluation report for Germany (O1), (pp. 42, 48, 70, 72, 85, 86). 
(1) Saksaa koskeva arviointikertomus (tavoite 1), (s.
(2) Evaluation report for Ireland (pp. 61, 92). (3) Department for Forecasts and Planning (DPP). 
(2) Irlantia koskeva arviointikertomus (s. 61, 92). (3) Ennusteista ja suunnittelusta vastaava osasto (Portugali).
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/31 (e) The same is true for Greece, where the national authorityŐs net job creation estimates substantially exceed the estimates obtained from the HERMIN model (under all hypotheses) concerning falls in unemployment. 
12.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 302/31 e) Sama ptee mys Kreikkaan, jossa kansallisten viranomaisten arviot luotujen typaikkojen nettomrst ovat tyttmyysasteen alenemisen osalta huomattavasti korkeammat kuin HERMIN-mallin avulla saadut arviot (kaikkien oletusten kohdalla).
According to the national report, the CSF has contributed to an annual net increase in employment of 1,7 % of the labour force (1) which translates as a net figure of more than 400 000 jobs created during 1994 to 1999. (f) The figures for jobs lost under the high-high hypothesis for the Spanish and Portuguese CSFs do not appear credible. 
Kansallisen raportissa todetaan, ett yhteisn tukikehyksen ansiosta aktiivisen tyvoiman tyllisyyden vuotuinen nettomrinen kasvu oli 1,7 prosenttia (1), mik tarkoittaa sit, ett typaikkoja luotiin vuosina 1994Đ1999 nettomrisesti yli 400 000. f) Vahva-vahva-oletuksen perusteella saadut menetettyjen typaikkojen mrt eivt Espanjaa ja Portugalia koskevan yhteisn tukikehyksen kohdalla nyt uskottavilta.
(1) National report, p. 
(1) Kansallinen raportti, s.
210. 
210.
C 302/32 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 THE COMMISSIONŐS REPLIES SUMMARY VI. 
C 302/32 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 KOMISSION VASTAUKSET YHTEENVETO VI.
The Commission is fully aware of the limitations of the study, due to a large extent to data constraints, and will take steps to improve the feasibility of future ex post evaluations. 
Komissio on tysin tietoinen tutkimuksen rajoituksista, jotka suurelta osin johtuvat kytettviss olevien tietojen rajallisuudesta. Se aikoo parantaa tulevien jlkiarviointien kyttkelpoisuutta.
Although some difficulties with data were encountered, the evaluation used a number of types of information to reach its conclusions (member state mid-term and final evaluation reports, interviews, national workshops, and case studies). 
Tietoihin liittyvist vaikeuksista huolimatta arvioinnissa kytettiin useanlaista tietoa ptelmien tekemiseen (jsenvaltioiden vli-ja loppuarviointiraportit, haastattelut, kansalliset seminaarit ja tapauskohtaiset tutkimukset).
The Commission considers that the terms of reference were adequate for the purpose, but the evaluation faced major challenges, especially of data availability. 
Komissio arvioi, ett toimeksianto oli asianmukainen tavoitteen saavuttamiseksi, mutta arvioinnissa kohdattiin suuria haasteita erityisesti tietojen saatavuuden osalta.
The Commission took into account both positive and negative aspects of the work carried out. 
Komissio otti huomioon sek mynteiset ett kielteiset puolet tehdyst tyst.
Nevertheless, the Commission accepts that a preparatory analysis would have helped to identify some of the information difficulties that the Court has described. 
Komissio kuitenkin mynt, ett valmistava analyysi olisi auttanut yksilimn joitakin tilintarkastustuomioistuimen kuvaamia tietoihin liittyvi vaikeuksia.
X. Although difficulties were encountered, the results of the evaluations have been considered during the mid-term review process as foreseen. 
X. Vaikeuksista huolimatta arviointien tuloksia on vliarvi-ointiprosessin aikana pidetty ennakko-odotusten mukaisina.
The Commission considers that the future ex post evaluations should be more focused and take full account of data and resource constraints. 
Komissio katsoo, ett tulevien jlkiarviointien tulisi olla paremmin kohdennettuja ja niiss olisi otettava tysin huomioon tietojen ja resurssien rajallisuus.
The Commission considers that macroeconomic models are a relevant tool for measuring the economic impact of large scale interventions. 
Komissio arvioi, ett makrotaloudelliset mallit ovat olennainen vline laajojen tukimuotojen taloudellisen vaikutuksen mittaamisessa.
The HERMIN models developed for the various countries concerned took account as far as possible of the national specificities of the recipient economies. 
Tarkasteltavina olevia maita varten kehitetyiss HERMIN-malleissa otettiin mahdollisuuksien mukaan huomioon vastaanottavien talouksien kansalliset erityispiirteet.
The Commission agrees that ex post assessments should take full account of existing thematic studies. Future evaluations should cover fewer evaluation questions. 
Komissio on samaa mielt siit, ett jlkiarvioinneissa olisi otettava tysin huomioon olemassa olevat aihepiirikohtaiset tutkimukset. Tuleviin arviointeihin olisi otettava vhemmn arvioitavia kysymyksi.
This will make it possible to deepen the analysis in certain fields and will facilitate the oversight carried out by the Commission. 
Tm mahdollistaa syvemmn analyysin tietyill alueilla ja helpottaa komission suorittamaa valvontaa.
The Court has made observations on the evaluation in general and ex post evaluation in particular on several previous occasions, notably in Special Report No 15/1998 on the assessment of Structural Fund intervention for the 1989 to 1993 and 1994 to 1999 periods and Special Report No 7/2003 on the implementation of assistance programming for the period 2000 to 2006 within the framework of the Structural Funds. 
Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tehnyt useita havaintoja arvioinnista yleisesti ja jlkiarvioinnista erityisesti, varsinkin erityiskertomuksessa nro 15/1998 rakennerahastojen toimista ohjelmakausina 1989Đ1993 ja 1994Đ1999 sek erityiskertomuksessa nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvn ohjelmatyn tytntnpanosta ohjelmakaudella 2000Đ2006.
The Commission welcomes the CourtŐs constructive criticism on this topic. 
Komissio panee tyytyvisen merkille tilintarkastustuomioistuimen tst aiheesta esittmn rakentavan arvostelun.
For the future ex post evaluation the Commission will review the organisation of the exercise, with particular reference to data collection and the preparation of the synthesis report. 
Komissio ky lpi tehdyn tyn organisoinnin erityisesti tietojen keruun ja yhteenvetokertomuksen valmistelun osalta myhempi jlkiarviointeja varten.
The ESF ex post evaluation used the evaluation reports carried out by Member States at both the mid term and ÔfinalŐ stages of the programming period 1994 to 1999. 
Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevassa jlkiarvioinnissa kytettiin jsenvaltioiden ohjelmakauden 1994Đ1999 puolivliss ja loppuvaiheissa tekemi arviointikertomuksia.
Text box 1. 
Laatikko 1.
The ex post evaluation is not an official report of the Commission. 
Jlkiarviointi ei ole komission virallinen kertomus.
Nevertheless, the Commission supports the overall conclusion of the report, which is borne out by evidence from the CommissionŐs Third Report on Economic and Social Cohesion. 
Komissio kuitenkin kannattaa kertomuksen yleisptel-m, jota tukevat komission laatiman taloudellista ja sosiaalista koheesiota ksittelevn kolmannen vliraportin tiedot.
The Court acknowledges the particular challenges facing ex post evaluation, and in particular the lack of quantified indicator data. 
Tilintarkastustuomioistuin mynt jlkiarviointeja koskevat erityisongelmat, varsinkin mrllisten indikaattoritietojen puutteen.
To this end, the Commission intends to initiate a broader methodological debate with Member states and the academic world before the next round of ex post evaluations. 
Tt varten komissio aikoo kynnist laajan metodologisen keskustelun jsenvaltioiden ja tutkijoiden kanssa ennen seuraavaa jlkiarviointikierrosta.
A major issue that needs to be explored is whether to focus on a small number of relevant evaluation questions. 
Yksi trke pohdittava seikka on, onko keskityttv muutamaan olennaiseen arvioitavaan kysymykseen.