natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission is aware of the criticism that the market is partitioned and that competition in the sector is not very strong. 
Komissio on tietoinen arvosteluista, jotka kohdistuvat markkinoiden jakautumiseen ja vhiseen kilpailuun.
However, it considers that these phenomena are partly due to the nature of the product: homogeneity, stable demand and high transport costs. 
Se kuitenkin katsoo, ett nm ilmit johtuvat osittain tuotteen ominaispiirteest eli sen tasalaatuisuudesta, kysynnn vakaudesta ja korkeista kul-jetuskustannuksista.
Moreover, intra-Community trade accounts for more than 30 % of the consumption of unprocessed sugar and 26 % of the consumption of sugar in the form of processed products. 
Yhteisn sisinen kauppa on yli 30 prosenttia jalostamattoman sokerin kulutuksesta ja 26 prosenttia sokerin kulutuksesta jalostettuina tuotteina.
While sugar is indisputably a basic product, it represents a very small share in household budgets. 
Sokeri on eittmtt perustuote, mutta sen osuus kotitalouksien menoista on hyvin vhinen.
A system based on reducing the price of sugar and providing direct support to growers from the budget would certainly impact on the budget, but it is not certain that a drop in ex-refinery sugar prices would be passed on to the final consumers of sugar and processed products. 
Jrjestelmll, jossa sokerin hintaa alennetaan ja viljelijille maksetaan talousarviosta suoraa tukea, aiheutuisi talousarviokustannuksia. Ei ole kuitenkaan varmaa, ett sokerin vapaasti tehtaalla -hinnan alennus siirtyisi sokerin loppukuluttajalle ja jalostettuihin tuotteisiin.
The CMO for sugar: the 1992 and Agenda 2000 reforms 94. 
Sokerialan yhteinen markkinajrjestely: vuoden 1992 uudistus ja Agenda 2000 -uudistus 94.
Mechanisms are in place to ensure that manufacturers pay a minimum price to farmers. 
On otettu kyttn mekanismeja, joilla taataan valmistajien maataloustuottajille maksama vhimmishinta.
See the CommissionŐs reply to paragraph 94. 
Ks. komission vastaus kohtaan 94.
15.2.2001 EN Official Journal of the European Communities C 50/29 96. 
15.2.2001 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 50/29 96.
See the CommissionŐs replies to paragraphs 81 and 82. 
Ks. komission vastaus kohtiin 81 ja 82.
The Court has based its argument on a level of export refunds valid during a period when world prices were at their lowest for 30 years. 
Tilintarkastustuomioistuin perustaa havaintonsa vientitukiin sellaisena ajanjaksona, jolloin maailmanmarkkinahinnat olivat alhaisimmillaan 30 vuoteen.
The environmental problem involving water comes from irrigation, which is regulated by national policy. 
Veteen liittyv ympristongelma johtuu kastelusta ja on kansalliseen politiikkaan kuuluva kysymys.
Moreover, beet is irrigated only in some southern regions of the Community, and any alternative crops would also be irrigated in those regions. 
Sokerijuurikasta kastellaan vain eriss yhteisn etelosissa, kuten kasteltaisiin muitakin nill alueilla viljeltvi kasveja.
If there is a water issue in this context, it is the possible pollution of groundwater. In this connection, the practice of putting in beet late in the year after the main crop depletes nitrogen in the soil. However, this danger is minimal because industrial-quality beet is not compatible with over-fertilising. 
Jos vesiongelma on otettava huomioon, sit on ksiteltv pohjavesien mahdolliseen saastumiseen liittyvn kysymyksen. Tss yhteydess voidaan todeta, ett koska sokerijuurikas on pellossa myhissyksyyn saakka, typpivarat hvivt. Riski on kuitenkin rajallinen, koska sokerijuurikkaan teollisuuslaadussa ei saa olla liikaa lannoitetta.
As for weedkillers and pesticides (see paragraph 38), thanks to technical progress the quantities applied per hectare can be reduced while obtaining a higher yield. 
Rikkakasvien ja tuholaisten torjuntaan kytettvien aineiden (vrt. kohta 38) mr hehtaaria kohden voidaan vhent ja saada suurempi saanto tekniikan kehittymisen ansiosta.
CONCLUSIONS 99. (a) and (b) It is difficult to obtain precise information, particularly on the production costs of the sugar industry, owing to the requirements of confidentiality. 
PTELMT 99. a) ja b) Tarkkoja tietoja erityisesti sokeriteollisuuden tuotantokustannuksista on vaikea saada tietojen luottamuksellisuuden vuoksi.
However, the Commission has a broad range of information from the Member States, professional organisations, sugar manufacturers and their customers; although this information reveals conflicting interests. 
Komission yksikill on kuitenkin paljon jsenvaltioilta, ammattialan jrjestilt, sokerintuotantoyrityksilt ja sokeria kyt-tvilt yrityksilt saatua tietoa, vaikka niist ilmeneekin eturistiriitoja.
In the CommissionŐs view, the quantities of sugar imported under preferential arrangements need not be included when calculating the structural surplus, which concerns only Community output. 
Komission mukaan etuuskohtelun alaisessa jrjestelmss tuotuja sokerimri ei tule ottaa huomioon laskettaessa rakenteellista ylijm, joka koskee ainoastaan yhteisn tuotantoa.
Imports from the ACP States (1,6 million tonnes) or an equivalent quantity can be exported without affecting the CommunityŐs international commitments under GATT. 
AKT-maista tuotu sokeri (1,6 miljoonaa tonnia) tai vastaava mr voidaan jlleenvied ottamatta huomioon GATT-sopimuksen mukaisia kansainvlisi sitoumuksia.
Under the Regulation governing the organisation of the market in sugar, the structural surplus, which is calculated on the basis of the production quotas, is approximately 10 % of consumption (1,3 million tonnes). 
Sokerin yhteiseen markkinajrjestelyyn sovellettavan sntelyn mukaan tuotantokiintiihin perustuva rakenteellinen ylijm on noin 10 prosenttia kulutuksesta (1,3 miljoonaa tonnia).
(See also the reply to paragraphs 13 and 78(a)) The net cost to the budget (EUR 660 million) corresponds in practice to the cost of exporting a quantity of sugar equivalent to the imports from the ACP States and India (1,6 million tonnes) resulting from the CommunityŐs international obligations under the ACP/EU Protocol and the agreement with India. 
(Ks. mys kohtiin 13 ja 78 a annetut vastaukset.) Nettokustannukset (660 miljoonaa euroa) ovat kytnnss AKTĐEY-yleissopimukseen liitetyss pytkirjassa ja Intian kanssa tehdyss sopimuksessa vahvistetuista yhteisn kansainvlisist velvoitteista johtuvaa, AKT-maista ja Intiasta tuotua sokerimr (1,6 miljoonaa tonnia) vastaavan sokerimrn vientikustannuk-set.
Lastly, regarding the cost to consumers, 30 % of sugar is consumed unprocessed, while the remaining 70 % is consumed in the form of processed products. 
Kuluttajille aiheutuvien kustannusten osalta voidaan todeta, ett 30 prosenttia kulutetaan jalostamattomana sokerina ja 70 prosenttia jalostettuina tuotteina.
Still regarding the cost to consumers, the price of unprocessed sugar at the wholesale stage is approximately twice the intervention price, while the sugar consumed in processed products represents only 5 % to 10 % of the price paid by the consumer. 
Jalostamattoman sokerin hinta jakeluvaiheessa on noin kaksinkertainen interventiohintaan nhden, ja jalostetuissa tuotteissa kuluttajan maksamasta hinnasta sokerin osuus on vain 5Đ10 prosenttia.
In terms of purchasing power, the Community sugar price is among the lowest in the world. 
Ostovoiman kannalta sokerin hinta yhteisss on yksi maailman alhaisimpia.
See also the CommissionŐs reply to paragraph 108. 
Ks. mys kohtaan 108 annettu vastaus.
The Commission wishes to stress that ever since 1968, and even more so since 1986, the sugar CMO has sought a number of the objectives pursued by the 1992 reform and Agenda 2000, namely controlling production and budget expenditure. 
Komissio korostaa, ett monet sokerin yhteisen markkinajrjestelyn tavoitteista ovat vuodesta 1968 ja etenkin vuodesta 1986 alkaen olleet samoja kuin vuoden 1992 ja Agenda 2000:n tavoitteet eli tuotannon ja talousarviomenojen hallinta.
In addition, competitiveness on world markets is ensured by the export regime for quota sugar and the disposal of non-quota sugar. 
Kilpailukyky maailmanmarkkinoilla varmistetaan kiintisokerin vientijr-jestelmll ja kiintiiden ulkopuolisen sokerin myynnill.
The rules of environmental protection apply as much to beet growing and the sugar industry as to any other crop or industry, although there is room to strengthen environmental policy still further. 
Ymp-ristnsuojelusntj sovelletaan sokerijuurikkaan viljelyyn ja sokeriteollisuuteen samalla tavoin kuin muihinkin viljelmiin ja teollisuuteen, vaikka ympristpolitiikkaa olisi viel vahvistettava.
Rural development is stimulated by the substantial economic activity generated by beet growing and the sugar industry in rural areas. 
Maaseudun kehittmist edistetn sokerijuurikkaan viljelyn ja sokeriteollisuuden maaseudulla synnyttmn huomattavan taloudellisen toiminnan ansiosta.
With regard to greater accountability to the taxpayer, the net expenditure in the budget corresponds to the cost of the UnionŐs commitments to the ACP countries and India. 
Kun kyseess on suurempi vastuullisuus veronmaksajiin nhden, on syyt tsment, ett talousarvion nettomenot vastaavat EU:n sitoumuksia AKT-maihin ja Intiaan nhden.
The Commission wishes to stress that sugar beet does not require single-crop farming, and that beet growers are consequently also producers of wheat and beef. 
Komissio korostaa, ett sokerijuurikkaan viljely ei ole eri-koisviljely, vaan sen viljelijt tuottavat mys vehn tai naudanlihaa.
In fact, the average area sown to beet per farmer is six to seven hectares. 
Sokerijuurikkaan viljelijn keskimrinen viljelyala on 6Đ7 hehtaaria.
Moreover, in the agricultural areas where the sugar industry is established, almost all farmers have been allocated a quota. 
Lisksi maatalousalueilla, joilla on sokeriteollisuutta, lhes kaikilla viljelijill on kiinti.
The drawbacks of the alternative solutions proposed by the Commission during the 1990s outweighed their advantages over the current arrangements. 
Komission 1990-luvulla esittmist ehdotuksista voidaan todeta, ett voimassa olevaan jrjestelmn verrattuna vaihtoehtoisten ratkaisujen haitat olivat suuremmat kuin hydyt.
The option of adopting the mechanisms of the 1992 reform, as mentioned by the Court, would have a very high cost to the budget (EUR 1 125 million to achieve a 25 % price cut with only 50 % compensation to growers) which would be impossible to meet from the resources available under the financial perspective for 2000 to 2006 as set in Berlin in March 1999 and confirmed by the European Parliament. 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema vaihtoehto, jonka mukaan vuoden 1992 uudistuksen mekanismeja sovellettaisiin sokerialaan, aiheuttaisi erittin suuret talousarviokustannukset (1 125 miljoonaa euroa, jos 25 prosentin hinnanalennuksista korvattaisiin vain 50 prosenttia), mik ei ole yhteensopivaa niiden rahoitusnkymiss vahvistettujen mrrahojen kanssa, joista ptettiin kaudelle 2000Đ2006 Berliiniss vuoden 1999 maaliskuussa ja jotka Euroopan parlamentti on vahvistanut.
See the CommissionŐs reply to paragraph 105. 
Ks. kohtaan 105 annettu vastaus.
C 50/30 EN Official Journal of the European Communities 15.2.2001 The CommissionŐs replies to paragraphs 88 to 93 show that the mechanisms currently in place under the market organisation for sugar are adequate. 
C 50/30 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 15.2.2001 Komission kohtiin 88 ja 93 antamat vastaukset osoittavat, ett sokerin yhteisen markkinajrjestelyn mekanismit ovat asianmukaisia.
The current quota arrangement expires at the end of the 2000/2001 marketing year. 
Nykyisen kiintijrjestelmn soveltaminen pttyy markkinointivuoden 2000Đ2001 lopussa.
On 4 October the Commission decided to propose to the Council some temporary amendments to the market organisation for sugar for a two-year period and to undertake the necessary impact studies with a view to reforming the sector. 
Komissio ptti 4. lokakuuta ehdottaa neuvostolle sokerin yhteisen markkinajrjestelyn mukauttamista vliaikaisesti kahdeksi vuodeksi ja sitoutua tutkimaan sen vaikutuksia sokerin yhteisen markkinajrjestelyn uudistamiseksi.
These studies will examine, among other things, the critical points raised by the Court of Auditors and other parties. 
Tutkituiksi tulevat muun muassa tilintarkastustuomioistuimen ja muiden osapuolten esittmt arvostelut.
At this stage, there is still considerable uncertainty over a number of technical aspects likely to affect any radical change in the sugar regime. 
Nykyiselln eriden teknisten nkkohtien suhteen on lukuisia epvarmuustekijit, jotka voivat vaikuttaa sokerijrjestelmn suuriin muutoksiin.
Moreover, the current arrangements and all possible changes to them must be examined in the light of their impact on both the sector itself and on the competing crops, aid for industry, employment, consumers, the remotest regions and the least-developed countries in particular, and the pros and cons must be carefully weighed. 
Lisksi nykyinen jrjestelm ja siihen mahdollisesti tehtvt muutokset on tutkittava punniten kustannukset ja hydyt niiden vaikutusten pohjalta, jotka kohdistuvat alaan, vaihtoehtoisiin viljelmiin, teollisuudelle mynnettvn tukeen, tyllisyyteen, kuluttajiin, syrjisimpiin alueisiin ja pk-yrityksiin.
A sweeping reform of the sector in response to such criticism will require a review of both the quota system and the level of intervention prices. 
Alan perusteellinen uudistus, jolla pyritn vastaamaan esitettyihin arvosteluihin, edellytt, ett kiintijrjestelm ja interventiohintoja tarkastellaan uudelleen.
Aspects such as high market concentration, lack of competition and the difference between the price paid to growers and that paid by consumers concern not only the sugar sector, but the food industry as a whole. Interrelationships of this complexity deserve thorough analysis. 
Markkinoiden korkean keskit-tymisasteen, kilpailun puutteen tai tuottajien saaman hinnan ja kuluttajan maksaman hinnan vlisten erojen kaltaiset nkkohdat eivt koske yksinomaan sokerialaa vaan koko elintarviketeolli-suutta.
The Commission is planning to carry out a study to evaluate the aspects touched on above as well as the level of competition in the main food sectors (not only sugar, but also meat, milk products and cereals). 
Komissio laatii arvion edell esitetyist nkkohdista ja kilpailun tasosta trkeimmill elintarvikealoilla (ei ainoastaan sokerialalla vaan mys liha-, maitotuote-ja vilja-aloilla).
Official Journal C 57 Official Journal of the European Communities ISSN 0378-6986 C 57 Volume 44 22 February 2001 Page 1 English edition Notice No 2001/C 57/01 EN [Š] Information and Notices Contents I Information Court of Auditors Special Report No 21/2000 on the management of the Commission's external aid programmes (in particular on country programming, project preparation and the role of Delegations), together with the Commission's replies http://europa.eu.int/eur-lex/en/oj/2001/c_05720010222en.html [22/02/2001 14:41:29] 
virallinen lehti C 57 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti ISSN 1024-302X C 57 44. vuosikerta 22. helmikuuta 2001 Sivu Suomenkielinen laitos Ilmoitusnumero 2001/C 57/01 FI [©] Tiedonantoja ja ilmoituksia Sisältö I Tiedonantoja Tilintarkastustuomioistuin Erityiskertomus nro 21/2000 yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea koskevien komission ohjelmien hallinnoinnista (erityisesti maakohtaisesta ohjelmasuunnittelusta, hankkeiden valmistelusta ja lähetystöjen roolista) sekä komission vastaukset 1 http://europa.eu.int/eur-lex/fi/oj/2001/c_05720010222fi.html [22/02/2001 14:55:46]
22.2.2001 EN Official Journal of the European Communities C 57/1 I (Information) COURT OF AUDITORS SPECIAL REPORT No 21/2000 on the management of the CommissionŐs external aid programmes (in particular on country programming, project preparation and the role of Delegations), together with the CommissionŐs replies (pursuant to Article 248(4), second subparagraph, EC) (2001/C 57/01) CONTENTS GLOSSARYOFABBREVIATIONS................................................ EXECUTIVESUMMARY........................................................ 
22.2.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 57/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 21/2000 yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea koskevien komission ohjelmien hallinnoinnista (erityisesti maakohtaisesta ohjelmasuunnittelusta, hankkeiden valmistelusta ja lähetystöjen roolista) sekä komission vastaukset (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2001/C 57/01) SISÄLLYS LYHENNELUETTELO........................ .................................. YHTEENVETO............................. ..................................
INTRODUCTION............................................................. COUNTRYPROGRAMMING.................................................... 
JOHDANTO............................... ..................................
Financingproposalsandfinancingagreements ................................... 
MAAKOHTAINEN OHJELMASUUNNITTELU . . . . . ..................................
Financing Proposals. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Financing Agreements. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Maakohtaiseen ohjelmasuunnitteluun liittyvien erilaisten asiakirjojen sisältö . . . . . . . . . . . . HANKKEIDENVALMISTELUJAENNAKKOARVIOINTI...............................
Project start-up. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . THEROLEOFDELEGATIONS .................................................. The responsibility and decision-making authority . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Neuvoa-antavien komiteoiden rooli päätöksentekoprosessissa. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Hankkeen käynnistäminen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Resources . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
Hankkeidenvalvonta .......................................................
Managementtools ......................................................... 
PÄÄTELMÄTJASUOSITUKSET .................................................
Overall conclusion and recommendations . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . TheCommissionŐsreplies..................................................... Paragraph Page ........... 
Komissionvastaukset........................................................ Kohdat Sivu ...........
2 1-8 3 9-15 3 16-27 6 17-21 6 22-24 6 25-27 7 28-47 8 35-40 9 36-38 9 39-40 9 41 9 42-47 9 48-71 10 50-53 10 54-60 11 61-65 12 66-71 13 72-81 14 72-74 14 75-77 14 78 14 79-81 14 ........... 16 
2 1—8 3 9—15 3 16—27 6 17—21 6 22—24 6 25—27 7 28—47 8 35—40 9 36—38 9 39—40 9 41 9 42—47 9 48—71 10 50—53 10 54—60 11 61—65 12 66—71 13 72—81 14 72—74 14 75—77 14 78 14 79—81 14 ........... 16
22.2.2001 EN Official Journal of the European Communities C 57/3 EXECUTIVE SUMMARY 1. 
22.2.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 57/3 YHTEENVETO 1.
Aid to the different geographical areas is provided through a variety of programmes, and governed by different regulations. 
Eri maantieteellisille alueille myönnetään tukea useiden ohjelmien kautta, ja sitä säännellään lukuisin asetuksin.
In the African, Caribbean and Pacific (ACP) countries it is mainly provided through the European Development Funds (EDF). 
Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueelle (AKT-maat) tukea myönnetään pääasiassa Euroopan kehitysrahastojen (EKR) kautta.
In the other geographical areas the different programmes are funded directly from the general budget of the European Communities (see paragraph 9). 
Muilla maantieteellisillä alueilla eri ohjelmat rahoitetaan suoraan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta (ks. kohta 9).
In 1999 a total of 7 927 million euro of commitments was made (see Table 1). 
Vuonna 1999 maksusitoumuksia tehtiin kaikkiaan 7927miljoonan euron arvosta (ks. taulukko 1).
Further to observations made in several annual and special reports of the Court and following the European ParliamentŐs request, the Court examined the adequacy and effectiveness of the CommissionŐs systems and procedures for country programming, project preparation and appraisal, and aid management by Delegations (see paragraphs 10-15). 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti useissa vuosi-ja erityiskertomuksissa esittämiensä huomautusten jatkotoimenpiteenä sekä Euroopan parlamentin pyynnöstä, ovatko maakohtaisessa ohjelmasuunnittelussa ja hankkeiden valmistelussa ja ennakkoarvioinnissa sovelletut komission järjestelmät ja menettelyt asianmukaisia ja vaikuttavia.
The Commission is making attempts to address some of the problems previously observed, notably in its document, ÔThe European CommunityŐs Development PolicyŐ (1) which highlights areas where improvements are urgently needed. 
Komissio pyrkii parhaillaan muun muassa asiakirjassaan ”Euroopan yhteisön kehitys-yhteistyöpolitiikka” (1) ratkaisemaan joitakin aiemmin esiin tuoduista ongelmista. Kyseisessä asiakirjassa käsitellään aloja, joilla tarvitaan kiireellisiä parannuksia.
The Commission has not established common procedures for the elaboration and approval of country programmes in the different geographical areas. 
Komissio ei ole laatinut yhteisiä menettelyjä eri maantieteellisillä alueilla sovellettavien maakohtaisten ohjelmien suunnittelua ja hyväksymistä varten.
The governments of the beneficiary countries and the Delegations of the Commission are not always actively involved in the preparation of the country programmes Ń especially in Asia, Latin America and the Mediterranean countries. 
Edunsaajamaiden viranomaiset ja komission lähetystöt eivät etenkään Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Välimeren alueella aina osallistu aktiivisesti maakohtaisten ohjelmien valmisteluun.
In addition, the Commission should reinforce the consultation with the EU Members States, both on the spot and in the Advisory Committees. 
Lisäksi komission olisi konsultoitava EU:n jäsenvaltioita nykyistä enemmän sekä paikan päällä että neuvoa-antavissa komiteoissa.
The country programmes adopted by the Commission do not systematically contain performance indicators and do not always analyse essential issues, such as donorsŐ coordination or human rights issues (see paragraphs 16-27). 
Komission hyväksymiin maakohtaisiin ohjelmiin ei järjestelmällisesti sisällytetä toimintaa kuvaavia indikaattoreita, eikä niissä aina analysoida keskeisiä osa-alueita, kuten rahoittajien välistä koordinointia tai ihmisoikeuskysymyksiä (ks. kohdat 16–27).
Project preparation shows weaknesses. Subjects requiring analysis, such as the economic, environmental, and institutional justification, organisational matters, and the chances for sustainability are not treated systematically. 
Analysointia edellyttäviä seikkoja, joita ovat muun muassa talouden ja ympäristön näkökulmasta sekä hallintoelinten osalta tarvittavat perustelut, järjestelynäkökohdat sekä mahdollisuudet jatkuvuuteen, ei käsitellä järjestelmällisesti.
Objectively verifiable indicators are inadequately defined or are missing (see paragraphs 28-40). 
Objektiivisesti mitattavissa olevia indikaattoreita ei ole määritelty riittävän selkeästi, tai ne puuttuvat kokonaan (ks. kohdat 28–40).
As a result, there are frequently long delays before projects start their activities. 
Tästä seuraa, että hankkeisiin kuuluvien toimien aloittaminen viivästyy usein huomattavasti.
This is also due to the cumbersome nature of the CommissionŐs procedures (see paragraphs 42-47). 
Viivästymisten syynä on myös komission menettelyjen monimutkaisuus (ks. kohdat 42–47).
Whilst the role of the CommissionŐs Delegations has expanded considerably in recent years, their responsibilities still need to be clearly defined. 
Komission lähetystöjen rooli on laajentunut merkittävästi viime vuosina, mutta niiden vastuualueet on vielä määriteltävä selkeästi.