natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Apart from the rural development measures subject to cross‐compliance (see paragraph 8), the RDP does not contain any mechanism for encouraging beneficiaries to comply with water authorisation procedures. ‐ In Slovakia, the RDP contains no measures to tackle weaknesses in relation to water quantity or address the issues of pesticide pollution, loss of wetlands or excessive local groundwater abstraction, all of which are identified in the RBMP but are not mentioned in the environmental assessment for the RDP. ‐ In Greece, the Thessaly RBMP mentions problems regarding hydromorphological changes and non‐reg‐ istered boreholes, but these are not raised in the environmental assessment for the RDP. 
Lukuunottamatta niitä maaseudun kehittämistoimenpiteitä, joiden yhteydessä sovelletaan täydentäviä ehtoja (ks. kohta 8), maaseudun kehittämisohjelmiin ei sisälly mekanismia, jolla edunsaajia kannustettaisiin noudatta‐ maan vesivaroja koskevia lupamenettelyjä. – Slovakiassa maaseudun kehittämisohjelmaan ei sisälly toimenpiteitä, joilla pyrittäisiin ratkaisemaan veden määrään, torjunta‐aineista aiheutuvaan saastumiseen, kosteikkojen häviämiseen tai liialliseen paikallisen pohjaveden ottoon liittyvät ongelmat. Kaikki nämä puutteet on eritelty vesipiirin hoitosuunnitelmassa, mutta niitä ei mainita maaseudun kehittämisohjelman ympäristöarvioinnissa. – Kreikassa Thessalian vesipiirin hoitosuunnitelmassa mainitaan hydromorfologisiin muutoksiin ja rekisteröimättömiin porakaivoihin liittyviä ongelmia, joita ei kuitenkaan tuoda esiin maaseudun kehittämisohjelman ympäristöarvioinnis‐ sa.
The Greek RDP contains no measures addressing hydromorphological pressures. 
Kreikan maaseudun kehittämisohjelmaan ei kuulu toimenpiteitä hydromorfologisten paineiden lievittämiseksi.
Box 11 
Laatikko 11
Observations 36 The implementation of RDPs sometimes has negative side‐effects on water 54 Agricultural and environmental policies can have competing aims. 
Huomautukset 36 Maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpanosta aiheutuu toisinaan kielteisiä sivuvaikutuksia vesivaroille 54 Maatalouspolitiikan ja ympäristöpo‐ litiikan päämäärät kilpailevat joskus keskenään.
Yet rural development funds should be used in a manner that is sustain‐ able as regards water management, and RDPs should therefore contain safeguard clauses to avoid potential negative side‐effects (see Box 12). 
Maaseudun kehittämisen varoja olisi kuitenkin käytettävä vesi‐ huollon kannalta kestävällä tavalla, ja maaseudun kehittämisohjelmiin olisi siksi sisällytettävä suojalausekkeita mahdollisten kielteisten sivuvaiku‐ tusten ehkäisemiseksi (ks. laatikko 12).
Before approving an RDP, the Com‐ mission makes checks to identify the negative potential effects of the rural development measures. 
Ennen kuin komissio hyväksyy maaseudun kehittämisohjelmat, se tarkistaa, onko maaseudun kehittämis‐ toimenpiteillä mahdollisesti kielteisiä sivuvaikutuksia.
Despite this, the design of some, duly‐approved, rural development measures does not prevent them from having substantial negative side‐effects on water. 
Tästä huolimatta joi‐ denkin asianmukaisesti hyväksyttyjen maaseudun kehittämistoimenpiteiden rakenne ei estä niitä aiheuttamasta vesivarojen kannalta huomattavia kiel‐ teisiä sivuvaikutuksia.
Certain RDPs were approved although they did not contain adequate safeguard clauses (see Box 12). 
Eräät maaseu‐ dun kehittämisohjelmat hyväksyttiin, vaikka ne eivät sisältäneet asianmukai‐ sia suojelulausekkeita (ks. laatikko 12).
55 In some cases, even if the RDP includes safeguard clauses to avoid negative side‐effects on water, in practice the implementation of measures allows such side‐effects to occur (see Box 13). 
55 Joissakin tapauksissa toimenpiteistä voi käytännössä aiheutua kielteisiä sivuvaikutuksia vesivaroille jopa silloin, kun maaseudun kehittämisohjelmaan on sisällytetty suojalausekkeita niiden estämiseksi (ks. laatikko 13).
Examples of RDPs with and without safeguard clauses The RDP for Italy (Lombardy) examined during the audit includes safeguard clauses in relation to the measure targeting investments for the modernisation of agricultural holdings. 
Esimerkkejä suojalausekkeellisista ja suojalausekkeettomista maaseudun kehittämisohjelmista Tarkastuksen aikana tutkittu Italian (Lombardia) maaseudun kehittämisohjelma sisältää suojalausekkeita, jotka liittyvät maatilojen nykyaikaistamiseen käytettäviä investointeja koskevaan toimenpiteeseen.
The RDP allows for the construction of new greenhouses for horticulture only if there are energy and water savings. 
Maaseu‐ dun kehittämisohjelmassa sallitaan uusien kasvihuoneiden rakentaminen puutarhaviljelyä varten ainoastaan, jos siten säästetään vettä ja energiaa.
Investments to expand the exist‐ ing irrigation network or increase the irrigated surface area are considered to be ineligible. 
Olemassa olevien kasteluverkostojen tai kastellun alan laajentamiseen tarkoitettujen investointien ei katsota olevan oikeutettuja tukeen.
However, the design of the same measure in the RDP for Spain (Andalusia) leaves room for substantial nega‐ tive side‐effects such as extension of the area under irrigation or the approval of projects that mean an increase in overall water consumption. 
Saman toimenpiteen rakenne Espanjassa (Andalusia) mahdollistaa kuitenkin huomattavat kielteiset sivuvai‐ kutukset, kuten kastellun alan laajentamisen ja veden kokonaiskulutuksen kasvuun johtavien hankkeiden hyväksymisen.
Example of negative side‐effects due to weaknesses in the implementation of a rural development measure A DAS audit by the Court in Spain found that a project under measure 125 (infrastructure related to the devel‐ opment and adaptation of agriculture and forestry) had been approved even though the water rights granted to the beneficiary were not sufficient to render the project economically viable and the beneficiary consumed significantly more water than his entitlement, thus breaching two eligibility criteria for this type of projects. 
Esimerkkejä kielteisistä sivuvaikutuksista, jotka aiheutuvat maaseudun kehittämistoimenpiteen toteutuksen puutteista Tilintarkastustuomioistuimen Espanjassa toimittamassa DAS‐tarkastuksessa ilmeni, että toimenpiteen 125 (maa‐ ja metsätalouden kehittämiseen ja mukauttamiseen liittyvä infrastruktuuri) mukainen hanke oli hy‐ väksytty, vaikka edunsaajalle myönnetyt vesioikeudet eivät olleet riittävät niin, että hanke olisi voinut olla taloudellisesti kannattava, ja vaikka edunsaaja käytti merkittävästi enemmän vettä kuin mihin hänellä oli oikeus.
This shows that the checks carried out in order to approve a project application were not effective, and that basic requirements that should in principle have prevented negative side‐effects (such as no increase in the amount of water used) were not guaranteed. 
Tämä osoittaa, että hankkeiden tukihakemusten hyväksymistä varten tehtävät tarkistukset eivät olleet vaikuttavia ja että perusvaatimusten, joiden olisi periaatteessa pitänyt estää kielteiset sivuvaikutukset (esimerkiksi vedenku‐ lutuksen lisääntyminen), toteutuminen ei ollut varmaa.
Box 13 Box 12 
Laatikko 13 Laatikko 12
Observations 37 Rural development fund‐ ing has been underused as a response to water concerns The implementation rate of water‐related measures is not always on track 56 Rural development measures that may have a direct effect on the protection of water include those that require farmers to change their farming prac‐ tices by reducing the use of pesticides or fertilisers or adapting their crops to the local hydrological situation. 
Huomautukset 37 Kaikkia vesivarojen hoitoon käytettävissä olleita maaseudun kehittämisen varoja ei ole hyödynnetty Vesivaroihin liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen ei aina etene suunnitellusti 56 Maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, joilla voi olla suora vaikutus vesien‐ suojeluun, kuuluvat muun muassa ne toimenpiteet, joissa edellytetään viljelijöiden muuttavan maatalouskäy‐ täntöjään vähentämällä torjunta‐ainei‐ den tai lannoitteiden käyttöä taikka valitsemalla paikalliseen vesitilantee‐ seen sopiva satokasvi.
The way these measures are actually used is an important factor when assess‐ ing whether the EAFRD’s potential as regards water protection has been fully exploited. 
Toimenpiteiden tosiasiallinen toteutustapa on tärkeä seikka, kun arvioidaan, onko maa‐ seuturahaston vesiensuojelun osalta tarjoamia mahdollisuuksia hyödyn‐ netty täysipainoisesti.
The Court examined this aspect, firstly, through an analysis of the measures activated by Member States in their RDPs and, secondly, through an analysis of the use made by Member States of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005 as regards costs related to implementation of the WFD. 
Tilintarkastus‐ tuomioistuin perehtyi tähän seikkaan ensinnäkin analysoimalla jäsenvaltioi‐ den maaseudun kehittämisohjelmis‐ saan aktivoimat toimenpiteet. Toiseksi tilintarkastustuomioistuin analysoi, miten jäsenvaltiot ovat hyödyntä‐ neet mahdollisuuksia, joita asetuk‐ sen (EY) N:o 1698/2005 38 artiklassa tarjotaan vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanokulujen osalta.
57 The Court has analysed the implemen‐ tation rate of active rural development measures identified by the Member States themselves as having a direct effect on water protection. 
57 Tilintarkastustuomioistuin analysoi niiden käynnissä olevien maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteut‐ tamisasteen, joilla jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet olevan suora vaikutus vesiensuojeluun.
Although this analysis has certain limitations44, the results show that in around half of all cases the implementation rates are on track. 
Analyysiin liittyy tiettyjä rajoitteita44, mutta sen tulokset osoittavat, että noin puolessa kaikista tapauksista toimenpiteiden toteutus sujuu suunnitelmien mukaan.
44 As measures often have sub‐measures that are not addressing water, not all projects financed under these measures in fact relate to water protection. 
44 Toimenpiteisiin kuuluu usein osia, jotka eivät liity vesivaroihin, joten kaikki näiden toimenpiteiden mukaisesti rahoitetut hankkeet eivät todellisuudessa liity vesiensuojeluun.
Observations 38 58 However, Member States have failed to take advantage of the possibilities offered by Article 38 of Regulation (EC) No 1698/2005, which specifically provides that measure 21345 can be used ‘to compensate for costs incurred and income foregone resulting from disadvantages in the areas related to the implementation of [the WFD]’ (see Table 4). 
Huomautukset 38 58 Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole onnistuneet hyödyntämään asetuk‐ sen (EY) N:o 1698/2005 38 artiklan tarjoamia mahdollisuuksia. Artiklas‐ sa säädetään nimenomaisesti, että toimenpidettä 21345 voidaan käyttää korvaamaan ”viljelijöille aiheutuneet kustannukset ja tulonmenetykset, jotka johtuvat [vesipolitiikan puite‐ direktiivin] täytäntöönpanoon liitty‐ vistä haitoista kyseisillä alueilla” (ks. taulukko 4).
59 At the time of the audit visits, none of the Member States except Denmark46 had activated measure 213 in respect of the WFD as provided in Article 38. 
59 Tarkastuskäyntien ajankohtana yksi‐ kään jäsenvaltio Tanskaa46 lukuun otta‐ matta ei ollut aktivoinut toimenpidet‐ tä 213 asetuksen (EY) N:o 1698/2005 38 artiklassa säädetyllä tavalla ve‐ sipolitiikan puitedirektiivin osalta.
According to the Commission22, only 4 % of the RBMPs submitted to it indicate that they will use Article 38 to compensate farmers for the require‐ ments of the WFD. 
Komission22 mukaan vain neljässä prosentissa sille toimitetuista vesipii‐ rien hoitosuunnitelmista on todettu, että viljelijöille aiotaan 38 artiklan mukaisesti myöntää korvauksia vesi‐ politiikan puitedirektiivin vaatimusten täytäntöönpanosta.
This limited use of measure 213 was caused by, among other things, delays in the Member States’ finalising their RBMPs. 
Toimenpiteen 213 vajaakäyttö johtuu muun muassa siitä, että vesipiirien hoitosuunnitelmien viimeistely jäsenvaltioissa viivästyi.
An‐ other factor unfavourable to the use of measure 213 is that, for payments linked to the WFD, implementation rules were not published until Febru‐ ary 201047 — 3 years and 2 months after the start of the rural develop‐ ment programming period48 and more than 1 year after the RBMPs were to be completed under Article 13 WFD. 
Toinen toimenpiteen 213 hyödyntä‐ mistä haittaava tekijä on, että vesipoli‐ tiikan puitedirektiiviin liittyviä maksuja koskevat soveltamissäännöt julkaistiin vasta helmikuussa 201047 – kolme vuotta ja kaksi kuukautta maaseudun kehittämisen ohjelmakauden48 alkami‐ sen jälkeen ja yli vuoden kuluttua siitä, kun vesipiirien hoitosuunnitelmat oli saatava valmiiksi vesipolitiikan puite‐ direktiivin 13 artiklan mukaisesti.
45 Measure 213: ‘Natura 2000 payments and payments linked to Directive 2000/60/EC (WFD)’. 
45 Toimenpide 213: Natura 2000 ‐tuet ja direktiiviin 2000/60/EY (vesipolitiikan puitedirektiivi) liittyvät tuet.
46 Denmark had activated measure 213 to compensate for the costs related to the implementation of 10m‐wide buffer strips, but due to the suspension of the Danish RBMPs in December 2012 implementation of the measure is on hold. 
46 Tanska oli aktivoinut toimen‐ piteen 213 korvatakseen viljelijöille kustannukset, joita aiheutui kymmenen metrin levyisistä suojakaistoista. Koska Tanskan vesipiirien hoitosuun‐ nitelmien täytäntöönpano keskeytettiin joulukuussa 2012, toimenpiteen toteuttaminen on pysähdyksissä.
47 Commission Regulation (EU) No 108/2010 of 8 February 2010 amending Regulation (EC) No 1974/2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 36, 9.2.2010, p. 
47 Komission asetus (EU) N:o 108/2010, annettu 8 päivänä helmikuuta 2010, Euroopan maaseudun kehit‐ tämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1974/2006 muuttami‐ sesta (EUVL L 36, 9.2.2010, s. 4).
Implementation rates for rural development measures1 identified by Member States as having a direct effect on water protection (in %) Country Measure 115 121 125 213 214 216 226 321 Denmark 84,1 24,2 France (mainland) 69,7 39,8 85,8 16,9 Greece 17,0 35,7 71,7 21,5 Italy (Lombardy) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakia 85,8 88,2 91,8 Netherlands 51,0 30,4 95,7 9,7 Spain (Andalusia) 9,4 70,0 27,6 73,1 Implementation rates on track (> 60 %) Measure 213 not activated in any of the Member States visited during the audit Measure not identified by the Member State visited as having a direct effect on water Protection 1 Measure 115: ‘setting up of management, relief and advisory services’; measure 121: ‘modernisation of agricultural holdings’; measure 125: ‘infrastructure related to the development and adaptation of agriculture and forestry’; measure 214: ‘agri‐environment payments’; meas‐ ure 216: ‘non‐productive investments’; measure 226: ‘restoring forestry potential and introducing prevention actions’; and measure 321: ‘basic services for the economy and rural population’. 
48 Maaseuturahaston ohjelma‐ kausi 2007–2013. Niiden maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteuttamisaste, joilla jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet olevan suoria vaikutuksia vesiensuojeluun (%) Maa Toimenpide 115 121 125 213 214 216 226 321 Tanska 84,1 24,2 Ranska (mannermaa) 69,7 39,8 85,8 16,9 Kreikka 17,0 35,7 71,7 21,5 Italia (Lombardia) 75,8 42,4 69,0 51,9 Slovakia 85,8 88,2 91,8 Alankomaat 51,0 30,4 95,7 9,7 Espanja (Andalusia) 9,4 70,0 27,6 73,1 Toteuttamisaste vastaa suunnitelmia (> 60 prosenttia) Toimenpidettä 213 ei ollut aktivoitu yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista Tarkastuskäynnin kohteena ollut jäsenvaltio ei ollut ilmoittanut, että toimenpiteellä olisi suora vaikutus vesiensuojeluun 1 Toimenpide 115: tilanhoito‐, lomitus‐ ja neuvontapalveluiden perustaminen; toimenpide 121: maatilojen nykyaikaistaminen; toimenpi‐ de 125: maa‐ ja metsätalouden kehittämiseen ja mukauttamiseen liittyvä infrastruktuuri; toimenpide 214: maatalouden ympäristötuet; toimenpide 216: tuottamattomat investoinnit; toimenpide 226: metsätalouden tuottokyvyn palauttaminen ja ennalta ehkäisevien toimien käyttöönotto; ja toimenpide 321: elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut.
Source: European Commission, data as of 31 March 2013. 
Lähde: Euroopan komissio, tiedot 31. maaliskuuta 2013.
Table 4 
Taulukko 4
Observations 39 Financial instruments especially conceived to address water issues have barely been used 60 Council Decision 2009/61/EC49 indi‐ cated the need to strengthen the response to a number of‘crucial new challenges’ identified in 200350, one of which was ‘water management’. 
Huomautukset 39 Erityisesti vesivaroihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseen tarkoitettuja rahoitusvälineitä on käytetty hyvin vähän 60 Neuvoston päätöksessä 2009/61/EY49 todetaan, että joukkoon vuonna 200350 yksilöityjä ”merkittäviä uusia haastei‐ ta” olisi kohdennettava tehokkaampia toimia – yhtenä näistä haasteista mai‐ nitaan ”vesihuolto”.
At the same time, as a response to the 2008 economic crisis, the Commis‐ sion drew up the European Economic Recovery Plan51 (EERP). 
Samaan aikaan komissio laati Euroopan talouden elvytyssuunnitelman51 vuoden 2008 talouskriisin vuoksi.
The EERP pro‐ vided an extra one billion euro to be spent on broadband in rural areas and any of the new challenges. 
Elvytyssuunnitel‐ massa myönnettiin vielä miljardi euroa laajakaistayhteyksiin maaseutualueilla sekä muihin näistä uusista haasteista.
61 In 2010, under the first amendments to RDPs following the Health Check, Member States allocated 26,9 % of the additional CAP funds (1,3 billion euro) to the ‘new challenge’ of water man‐ agement52 (see Figure 8). 
61 Maaseudun kehittämisohjelmiin teh‐ tiin ensimmäiset yhteisen maatalous‐ politiikan terveystarkastukseen perustuvat muutokset vuonna 2010. Jäsenvaltiot kohdensivat tuolloin 26,9 prosenttia yhteisen maatalouspo‐ litiikan lisävaroista (1,3 miljardia euroa) vesihuollon muodostamaan ”uuteen haasteeseen”52 (ks. kaavio 8).
The average implementation rate of these funds at the end of 2012 was 17,5 % for the EU‐27, although this figure varies wide‐ ly among Member States53 (see Annex IV for more details). 
Vuoden 2012 lopussa näiden määrärahojen keskimääräinen käyttöaste oli 17,5 pro‐ senttia (EU 27). Käyttöaste tosin vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen53 (yksityiskohtaisemmat tiedot liitteessä IV).
Although the Health Check provided an opportunity to further integrate water manage‐ ment issues into RDPs, in practice most Member States have made very little use of the extra funds. 
Vesihuoltoon liittyvät näkökohdat olisi voitu integroida terveystarkastuksen ansiosta entistä tiiviimmin maaseudun kehittämisoh‐ jelmiin, mutta käytännössä useimmat jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet lisäva‐ roja vain hyvin vähäisessä määrin.
49 Council Decision 2009/61/EC of 19 January 2009 amending Decision 2006/144/EC on the Community strategic guidelines for rural development (programming period 2007 to 2013) (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
49 Neuvoston päätös 2009/61/EY, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009, maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007–2013) tehdyn päätöksen 2006/144/EY muuttamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s.
50 Recital 3 to Decision 2009/61/EC: ‘In the assessment of the implementation of the Common Agricultural Policy reform of 2003, climate change, renewable energies, water management, biodiversity and dairy restructuring were identified as crucial new challenges for European agriculture.’ 
50 Päätös 2009/61/EY, johdan‐ to‐osan 3 kappale. ”Vuo‐ den 2003 yhteisen maatalous‐ politiikan (YMP) uudistuksen toteutusta arvioitaessa Euroo‐ pan maatalouden merkittävinä uusina haasteina pidettiin ilmastonmuutosta, uusiutuvia energianlähteitä, vesihuoltoa, biologista monimuotoisuutta ja maitoalan rakenneuudistusta.”
51 COM(2008) 800 final of 26 November 2008. 
51 KOM(2008) 800 lopullinen, 26. marraskuuta 2008.
52 The Court acknowledges that some of the funds accounted for as addressing the ‘new challenge’ of biodiversity can have also a positive effect on water. 
52 Tilintarkastustuomioistuin on tietoinen siitä, että myös osalla biologisen monimuotoisuu‐ den muodostamaan ”uuteen haasteeseen” kohdennetuista varoista voi olla myönteisiä vaikutuksia vesivaroihin.
53 The Commission does not have validated figures for these implementation rates. 
53 Komissiolla ei ole vahvistettuja tietoja käyttöasteista.
However the figures presented by the Court are based on information supplied by the Commission. 
Tilintar‐ kastustuomioistuimen esittä‐ mät luvut perustuvat kuitenkin komission antamiin tietoihin.
Planned distribution of Health Check and Recovery funds among ‘new challenges’ as at 2010 Dairy restructuring 14,5 % Innovation linked to new challenges Broadband 7,3 % Climate change 14,2 % Renewable energy 5,6 % Biodiversity 31,2 % Water management 26,9 % 0,3 % Source: European Commission. 
Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen ja elvytyssuunnitelman yhteydessä ”uusiin haasteisiin” myönnettyjen varojen suunniteltu jakautuminen Maitoalan rakenneuudistus 14,5 % Uusiin haasteisiin liittyvä innovointi Laajakaista 7,3 % Ilmastonmuutos 14,2 % Uusiutuva energia 5,6 % vuonna 2010 Biologinen monimuotoisuus 31,2 % Vesihuolto 26,9 % 0,3 % Lähde: Euroopan komissio.
Observations 40 The polluter pays princi‐ ple has not been inte‐ grated into the CAP 62 The polluter pays principle requires the polluter to bear the expense of preventing, controlling, and cleaning up pollution54. 
Huomautukset 40 Saastuttaja maksaa -periaatetta ei ole sisällytetty yhteiseen maatalouspolitiikkaan 62 Saastuttaja maksaa ‐periaatteen mukaan saastuttajan on vastattava kustannuksista, jotka saastumisen ehkäiseminen ja valvonta ja saastei‐ den poistaminen aiheuttaa54.
Nowadays the princi‐ ple is a legal obligation endorsed by the EU in its Treaty55 and in the Envi‐ ronmental Liability Directive56, and referred to explicitly in Article 9 WFD. 
Nykyisin periaate on kirjattu oikeudelliseksi velvoitteeksi, jonka EU on vahvistanut perussopimuksessaan55 ja ympäristö‐ vastuusta annetussa direktiivissä56 ja johon nimenomaisesti viitataan vesi‐ politiikan puitedirektiivin 9 artiklassa.
63 Agricultural practices result in both benefits to and burdens on the envi‐ ronment. 
63 Maatalouskäytännöistä on ympäristöl‐ le sekä hyötyä että haittaa.
The negative environmental effects of agriculture often include the introduction of unwanted chemi‐ cals (pollutants) into the environ‐ ment. 
Usein maa‐ talouden kielteisiin ympäristövaikutuk‐ siin kuuluu ei‐toivottujen kemikaalien (saasteiden) pääsy ympäristöön.
Mechanisms to enforce the polluter pays principle may exist (such as fines imposed at Member State level), but they do not influence the payments that CAP beneficiaries receive. 
Saastuttaja maksaa ‐periaatteen täytäntöönpanoa varten on olemassa mekanismeja (esi‐ merkiksi sakkojen määrääminen jäsen‐ valtion tasolla), mutta ne eivät vaikuta yhteisen maatalouspolitiikan mukaisiin edunsaajien tukimaksuihin.
64 The penalties currently applied to farmers for not meeting the cross‐compliance requirements (i.e. ex‐ ceeding an acceptable regulatory level of pollution) are not calculated on the basis of the cost of the dam‐ age caused and thus, may represent only a portion of this cost. 
64 Jos viljelijä ei noudata täydentäviä eh‐ toja (saastuminen ylittää säännöksissä hyväksytyn raja‐arvon), seuraamusten suuruutta ei lasketa vahingosta aiheu‐ tuneiden kulujen pohjalta, vaan seu‐ raamukset saattavat vastata vain osaa kuluista.
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmer’s breach of cross‐compliance obligations. 
Monesti seuraamukset eivät ole oikeassa suhteessa siihen, kuinka vakavasti viljelijä on rikkonut täyden‐ täviä ehtoja.
This was already observed by the Court in Spe‐ cial Report No 8/2008. 
Tilintarkastustuomioistuin toi tämän esiin jo erityiskertomukses‐ saan nro 8/2008.