natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40 Excessive endowments of financial instruments have a negative impact on management costs and fees, where these are determined on the basis of the capital paid into the fund rather than the fund manager’s performance. 
40 Rahoitusvälineiden liialliset rahoitusvarat vaikuttavat kielteisesti hallinnointikustannuksiin ja -palkkioihin, jos nämä määritetään rahastoon maksettavan pääoman perusteella eikä rahastonhoitajan suoritteiden perusteella.
Oversizing the endowment provides a means of generating income for the fund managers without them actually providing the services expected (see paragraphs 116 to 125). 
Ylimitoite-tuilla rahoitusvaroilla tuotetaan tuloja rahastonhoitajille ilman, että nämä todella suorittavat odotetut palvelut (ks. kohdat 116–125).
Particularly low disbursement rates for financial instruments managed by the EIB group 41 Our analysis also showed that the average disbursement rate for the 31 ERDF and ESF instruments manged by the EIB and the EIF was particularly low: 43 % as compared to 60 % for the instruments managed by other fund managers. 
EIP-ryhmän hallinnoimilla rahoitusvälineillä erityisen alhaiset maksatusasteet 41 Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että EIP:n ja EIR:n hallinnoimien 31 EAKR-ja ESR-rahoitusvälineen keskimääräinen maksatusaste oli erityisen alhainen: 43 prosenttia. Muiden rahastonhoitajien hallinnoimilla välineillä maksatusaste oli keskimäärin 60 prosenttia.
Observations 33 Extension of eligibility period for financial instruments in shared management until March 2017 through Commission guidance only 42 The EU contribution corresponding to the unused endowments (i.e. funds not paid or guaranteed to final recipients by the end of the eligibility period) must be returned to the EU budget at closure. 
Huomautukset 33 Yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden tukikelpoisuusaikaa jatkettiin maaliskuun 2017 loppuun pelkillä komission ohjeilla 42 EU:n rahoitusosuutta vastaavat käyttämättömät rahoitusvarat (varat, joita ei ole maksettu tai taattu loppukäyttäjille tukikelpoisuusajan loppuun mennessä) on palautettava EU:n talousarvioon ohjelman sulkemisvaiheessa.
Given the low average disbursement rates, the Court already stated in its 2014 annual report that financial instruments could not all be expected to have used the available funds in full by the end of 201535. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi alhaisten maksatusasteiden perusteella jo varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuosikertomuksessaan, ettei voitu olettaa, että kaikki rahoitusvälineet käyttäisivät kaikki käytettävissä olleet varat vuoden 2015 loppuun mennessä35.
43 In April 2015, the Commission published revised guidelines on closure which extended the eligibility period for financial instrument-related expenditure from 31 December 2015 until 31 March 201736. 
43 Huhtikuussa 2015 komissio julkaisi tarkistetut toimenpideohjelmien sulkemista koskevat suuntaviivat, joissa rahoitusvälineisiin liittyvien menojen tukikelpoisuusaikaa jatkettiin alkuperäisestä päättymispäivästä 31. joulukuuta 2015 aina 31. maaliskuuta 2017 asti36.
The general eligibility period is however established by Article 56(1) of the general regulation. 
Yleinen tukikelpoisuusaika asetetaan kuitenkin yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 56 artiklan 1 kohdassa.
In its 2014 annual report, the Court considered that a legal provision can only be modified by legislation of equal or superior legal value so that the hierarchy of norms is duly respected37. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoi varainhoitovuotta 2014 koskevassa vuosikertomuksessaan, että säädöshierarkian mukaisesti säännöstä voidaan muuttaa vain lainsäädännöllä, jonka oikeudellinen arvo on sama tai suurempi37.
Thus it was concluded that a Commission guideline could not alter rules adopted by the legislative procedure of the European Parliament and the Council. 
Näin ollen todettiin, että komission suuntaviivoilla ei voida muuttaa sääntöjä, jotka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston lainsäädäntömenettelyllä.
44 Based on our analysis, and making a linear projection of the disbursement in previous years, we estimate that more than 5.0 billion euro of funds allocated to ERDF and ESF instruments would remain unused by the end of 2015 without any extension of the eligibility period. 
44 Tilintarkastustuomioistuin arvioi analyysinsa ja aiempien vuosien maksatuksesta tehdyn lineaarisen ennusteen perusteella, että yli 5,0 miljardia euroa EAKR-ja ESR-välineisiin osoitettuja varoja olisi jäänyt käyttämättä vuoden 2015 loppuun mennessä, jos tukikelpoisuusaikaa ei olisi jatkettu.
Some 3.9 billion euro of these are contributions from the EU budget to the OPs. 
Näistä 3,9 miljardia euroa on EU:n talousarviosta toimenpideohjelmille maksettuja rahoitusosuuksia.
Actual figures of the amounts used between January 2015 and March 2017 will be available only by the end of 2017, at the earliest. 
Tammikuun 2015 ja maaliskuun 2017 välisenä aikana käytettyjä määriä koskevat tosiasialliset luvut ovat käytettävissä aikaisintaan vasta vuoden 2017 loppuun mennessä.
Addressed in the 2014-2020 programme period? 45 Because the contributions from the OPs are now made through staggered payments, financial instruments should be more appropriately sized, resulting in improved disbursement rates (see Box 4). 
Onko asiaan puututtu ohjelmakaudella 2014–2020? 45 Koska toimenpideohjelmista maksettavat rahoitusosuudet maksetaan kuluvalla ohjelmakaudella asteittain, rahoitusvälineiden pitäisi olla entistä asianmukaisemmin mitoitettuja, mikä nostaisi maksatusasteita (ks. laatikko 4).
35 Paragraph 6.50 of the 2014 annual report. 
35 Varainhoitovuotta 2014 koskeva vuosikertomus, kohta 6.50.
36 C(2015) 2771 final of 30 April 2015, ‘Annex to the Commission decision amending Decision C(2013) 1573 on the approval of the guidelines on the closure of operational programmes adopted for assistance from the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund (2007-2013)’, p. 
36 C(2015) 2771 final, 30.4.2015 ”Liite asiakirjaan Komission päätös Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta annettavaa tukea varten vahvistettujen toimenpideohjelmien (2007–2013) sulkemista koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä annetun päätöksen C(2013) 1573 muuttamisesta”, s.
37 Paragraph 6.52 of the 2014 annual report. 
37 Varainhoitovuotta 2014 koskeva vuosikertomus, kohta 6.52.
Observations 34 Arrangements for reimbursement of the endowment of ERDF and ESF financial instruments from the EU budget (2014-2020 programme period) According to Article 41(1) of the CPR, each application for interim payment submitted during the eligibility period may not exceed 25 % of the total amount of programme contributions committed to the financial instrument under the relevant funding agreement. 
Huomautukset 34 Järjestelyt EAKR-ja ESR-rahoitusvälineiden rahoitusvarojen korvaamiselle EU:n talousarviosta (ohjelmakausi 2014–2020) Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 41 artiklan 1 kohdan mukaan kuhunkin tukikelpoisuusaikana jätettyyn välimaksupyyntöön sisältyvä rahoitusosuuden määrä saa olla enintään 25 prosenttia asiaankuuluvassa rahoitussopimuksessa ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettujen rahoitusosuuksien kokonaismäärästä.
Market needs were not always properly assessed by managing authorities before funds were allocated to ERDF and ESF financial instruments 46 We also examined whether market needs had been properly assessed before the setting up of financial instruments and the allocation of funds to them. 
Hallintoviranomaiset eivät aina arvioineet markkinoiden tarpeita asianmukaisesti ennen varojen osoittamista EAKR-ja ESR-rahoitusvälineisiin 46 Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, oliko markkinoiden tarpeita arvioitu asianmukaisesti ennen rahoitusvälineiden perustamista ja varojen osoittamista niihin.
The market needs or ex ante assessments should make it possible to understand the needs of the market and what type of support (loans, guarantees or equity investment) is most appropriate to address the identified market gaps. 
Markkinoiden tarpeiden arviointien tai ennakkoarviointien avulla olisi oltava mahdollista ymmärtää markkinoiden tarpeet ja määrittää, minkätyyppinen tuki (lainat, vakuudet vai pääomasijoitukset) sopii parhaiten markkinapuutteiden korjaamiseen.
They should also determine the funding needs, and ultimately assess whether the intended policy objective can be achieved best by a financial instrument. 
Arvioinneissa olisi myös määritettävä rahoitustarpeet ja viime kädessä arvioitava, voidaanko kyseinen toimintapoliittinen tavoite saavuttaa parhaiten rahoitusvälineen avulla.
This has also been highlighted in our previous special reports and in other studies as a precondition for the success of such instruments38. 
Tätä näkökohtaa on korostettu myös tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa erityiskertomuksissa sekä muissa tutkimuksissa rahoitusvälineiden menestyksekkään käytön edellytyksenä38.
Assessment of market needs was not mandatory for financial instruments during the 2007-2013 programme period 47 During the 2007-2013 programme period, the only explicit regulatory reference to market needs assessments (also referred to as a ‘gap assessment’) relates to holding funds39. 
Markkinoiden tarpeiden arviointi ei ollut pakollista rahoitusvälineiden osalta ohjelmakaudella 2007–2013 47 Ohjelmakaudella 2007–2013 ainoa lainsäädäntöön sisältyvä selkeä viittaus markkinoiden tarpeiden arviointeihin (joista käytetään myös nimitystä ”rahoitusva-jearviointi”) liittyy holdingrahastoihin39.
38 Special Reports No 8/2015 (paragraph 21), No 2/2012 (paragraph 118) and No 5/2015 (paragraph 27); European Commission and EIB, Financial instruments: a stock‐taking exercise in preparation for the 2014‐2020 programme period, study carried out by Mazars/ Ecorys/EPRC, pp. 52, 66, 73. 
38 Erityiskertomukset nro 8/2015 (kohta 21), nro 2/2012 (kohta 118) ja nro 5/2015 (kohta 27); Euroopan komissio, EIP, ”Financial Instruments: A Stock-taking Exercise in Preparation for the 2014-2020 Programming Period”, tutkimus, jonka ovat tehneet Mazars/Ecorys/EPRC, s. 52, 66 ja 73.
39 For holding funds, the gap analysis is addressed in Article 44(1)(a) of the implementing regulation: ‘[...] 
39 Rahoitusvajearviointia käsitellään holdingrahastojen osalta täytäntöönpanoasetuksen 44 artiklan 1 kohdan a alakohdassa seuraavasti: ”[...]
The funding agreement [between Member State or managing authority and holding fund] shall, where appropriate, take account of the following: (a) as regards financial engineering instruments supporting enterprises, primarily SMEs, including micro-enterprises, the conclusions of an evaluation of gaps between supply of such instruments, and demand for such instruments [...]’. 
Rahoitussopimuksessa on tarvittaessa otettava huomioon: a) kun kyse on yrityksiä, ensisijaisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), mukaan lukien mikroyrityksiä, tukevista rahoitusjärjestelyjä koskevista välineistä, tällaisten välineiden tarjonnan ja kysynnän välisen eron arvioinnin tulokset [...]”.
Observations 35 48 For all other specific funds, until 2009, it was possible to infer an indirect obligation to carry out such an assessment from the need to provide a business plan for each instrument40. 
Huomautukset 35 48 Kaikkien erityisrahastojen osalta oli vuoteen 2009 asti mahdollista päätellä epäsuora velvoite arvioinnin tekemiseen sen perusteella, että jokaisesta välineestä oli toimitettava liiketoimintasuunnitelma40.
However, the September 2009 amendments to the legal basis introduced lighter requirements concerning these business plans41. 
Syyskuussa 2009 oikeusperustaan tehdyissä muutoksissa otettiin kuitenkin käyttöön liiketoimintasuunnitelmia koskevat lievemmät vaatimukset41.
Since then, while it is still mandatory to submit a business plan, almost all specific requirements have been removed (such as the targeted enterprises or urban projects, the criteria, the terms and conditions for financing them and the justification for, and intended use of, the contribution from the OP). 
Vaikka liiketoimintasuunnitelman toimittaminen oli sen jälkeenkin edelleen pakollista, lähes kaikki erityiset vaatimukset poistettiin (kuten vaatimus esittää yritysten tai kaupunkihankkeiden kohdemarkkinat sekä niiden rahoittamiseen liittyvät kriteerit ja ehdot sekä toimenpideohjelmista saadun rahoitusosuuden perustelut ja käyttötarkoitus).
We consider that the added value of a business plan in the absence of such information is limited. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden tietojen puuttuessa liiketoimintasuunnitelmasta saadaan vain vähän lisäarvoa.
49 The obligation to perform a market needs assessment also did not exist for the centrally managed financial instruments set up in the 2007-2013 programme period. 
49 Velvoitetta tehdä markkinoiden tarpeiden arviointi ei ollut myöskään ohjelmakaudella 2007–2013 perustettujen keskitetysti hallinnoitujen rahoitusvälineiden osalta.
For the six centrally managed instruments covered in this report, we observed different practices. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tässä kertomuksessa tarkasteltaviin kuuteen keskitetysti hallinnoituun välineeseen sovellettiin erilaisia käytäntöjä.
Even though a legal requirement did not exist, we generally saw that some degree of market needs assessment, such as impact assessments, market analysis studies, public consultation, etc., was performed for all of them. 
Vaikka lakisääteistä vaatimusta ei ollut, tarkastuksessa todettiin yleisesti ottaen, että kaikkien näiden rahoitusvälineiden yhteydessä markkinoiden tarpeita arvioitiin jonkin verran esimerkiksi vaikutusten arviointien, markkinatutkimusten tai julkisen kuulemisen avulla.
In nearly half of the cases examined, market needs had been assessed too high 50 In previous special reports, we have already identified significant shortcomings in the robustness of market needs assessments42. 
Tarkastelluista tapauksista lähes puolessa markkinoiden tarpeet oli arvioitu liian suuriksi 50 Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmissa erityiskertomuksissaan raportoinut markkinoiden tarpeiden arviointien luotettavuudessa havaitsemistaan merkittävistä puutteista42.
In particular, assessments of market needs should be based on underlying assumptions which are rational and realistic. 
Erityisen tärkeää olisi, että markkinoiden tarpeiden arvioinnit perustuisivat järkeviin ja realistisiin oletuksiin.
Otherwise, the instruments may not address actual market needs, resulting in overcapitalisation of the instrument and/or little or no real impact on the ground. 
Muutoin välineet eivät ehkä vastaa markkinoiden todellisia tarpeita, mikä johtaa välineen rahoituksen ylimitoitukseen ja/tai siihen, että rahoitustuella on vain vähän tai ei ollenkaan todellisia vaikutuksia käytännössä.
51 Assessing market needs serves a number of purposes, including the identification of a market failure and determination of the market size. 
51 Markkinoiden tarpeiden arviointeja käytetään useisiin tarkoituksiin, kuten markkinoiden toimintapuutteiden tunnistamiseen ja markkinoiden koon määrittämiseen.
In this regard our overall analysis shows that the assessment of market needs was not sufficiently robust during the 2007-2013 programme period. 
Tilintarkastustuomioistuimen kokonaisanalyysi osoittaa, että markkinoiden tarpeiden arvioinnit eivät olleet tässä suhteessa riittävän luotettavia ohjelmakaudella 2007–2013.
While the majority of respondents to our survey (82 %) indicated that they had carried out a market needs assessment, this did not prevent oversizing: nearly half of the financial instruments (19 out of 41) managed by those of our respondents which had carried out a market needs assessment still exhibited disbursement rates of less than 50 % of the instruments’ total endowment by the end of 2014. 
Vaikka suurin osa (82 prosenttia) tilintarkastustuomioistuimen tekemään kyselyyn vastanneista ilmoitti tehneensä markkinoiden tarpeiden analyysin, analyysin tekeminen ei estänyt rahoitusvälineen ylimitoitusta: lähes puolessa niistä rahoitusvälineistä (19:ssä 41:stä), joita markkinoiden tarpeiden analyysin tehneet vastaajat olivat hallinnoineet, maksatusaste oli silti alle 50 prosenttia välineiden kokonaisrahoitusvaroista vuoden 2014 loppuun mennessä.
Only five instruments (12 %) used their initial endowment in full (see Figure 3). 
Vain viiden välineen (12 prosenttia) alkuperäiset rahoitusvarat oli käytetty kokonaan (ks. kaavio 3).
40 Article 43(2) of the implementing regulation, initial version. 
40 Täytäntöönpanoasetuksen alkuperäisen version 43 artiklan 2 kohta.
41 Article 1 of Commission Regulation (EC) No 846/2009 of 1 September 2009 amending Regulation (EC) No 1828/2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (OJ L 250, 23.9.2009, p. 
41 Komission asetus (EY) N:o 846/2009, annettu 1 päivänä syyskuuta 2009, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 ja Euroopan aluekehitysrahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2006 täytäntöönpanoa koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1828/2006 muuttamisesta (EUVL L 250, 23.9.2009, s.
1). 
1), 1 artikla.
42 Special Reports No 8/2015 (paragraphs 21 to 22), No 2/2012 (paragraphs 33 to 37 and 116 to 118) and No 5/2015 (paragraphs 27 and 96). 
42 Erityiskertomukset nro 8/2015 (kohdat 21 ja 22), nro 2/2012 (kohdat 33–37 ja kohdat 116– 118) ja nro 5/2015 (kohdat 27 ja 96).
Observations 36 Analysis of disbursement rates for financial instruments indicating in survey that market needs assessment was performed Disbursement rate: 100 % Number of funds: 5 (12 %) Disbursement rate: 80-100 % Number of funds: 9 (22 %) Disbursement rate: 50-80 % Number of funds: 8 (20%) Disbursement rate: 0-30 % Number of funds: 11 (26 %) Disbursement rate: 30-50 % Number of funds: 8 (20 %) Note: Survey sent to the managers/managing authorities of the 50 largest ERDF financial instruments; response rate was 80 %. 
Huomautukset 36 Niiden rahoitusvälineiden maksatusasteiden analyysi, joiden osalta kyselyssä Maksatusaste: 0–30 % Rahastojen määrä: 11 (26 %) Maksatusaste: 30–50 % Rahastojen määrä: 8 (20 %) ilmoitettiin, että markkinoiden tarpeiden analyysi oli tehty Maksatusaste: 100 % Rahastojen määrä: 5 (12 %) Maksatusaste: 80–100 % Rahastojen määrä: 9 (22 %) Maksatusaste: 50–80 % Rahastojen määrä: 8 (20 %) Huom.: Kysely lähetettiin 50 suurimman EAKR-rahoitusvälineen rahastonhoitajille/hallintoviranomaisille. Vastausprosentti oli 80.
52 In a previous special report we have already pointed out that, during the 2007-2013 programme period, the methodology applied to carry out market needs assessments and the plausibility of the underlying assumptions were not subject to any checks by a body which is independent from the managing authority. 
52 Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmassa erityiskertomuksessaan huomauttanut, ettei markkinoiden tarpeiden arviointiin käytetystä menetelmästä ja perustana olleiden oletusten uskottavuudesta suoritettu ohjelmakaudella 2007–2013 arviointeja, jotka olisi tehnyt hallintoviranomaisesta riippumaton elin.
43 See Special Report No 2/2012, paragraph 118. 
43 Ks. erityiskertomus nro 2/2012, kohta 118.
Observations 37 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Huomautukset 37 Onko asiaan puututtu ohjelmakaudella 2014–2020?
53 During the 2014-2020 programme period, a detailed ex ante assessment is mandatory for shared management instruments to establish evidence of market failures (or suboptimal investment situations) and to estimate the level and scope of public investment needs. 
53 Ohjelmakaudella 2014–2020 yhteistyössä hallinnoitavien välineiden osalta yksityiskohtainen ennakkoarviointi on pakollinen markkinoiden toimimattomuuden (tai puutteellisen investointitilanteen) osoittamiseksi ja arvion esittämiseksi tarvittavien julkisten investointien tasosta ja laajuudesta.
This assessment must also set out the types of financial instrument most suited to the situation. 
Arvioinnissa on myös esitettävä tilanteeseen parhaiten soveltuvat rahoitusvälinetyypit.
Moreover, the ex ante assessment must be submitted to the OP’s monitoring committee for information, and its summary findings and conclusions must be published within 3 months of being finalised (see Annex V). 
Lisäksi ennakkoarviointi on toimitettava toimenpideohjelmien seurantakomiteoille tiedoksi, ja yhteenveto arvioinnin havainnoista ja päätelmistä on julkaistava kolmen kuukauden kuluessa sen valmistumisesta (ks. liite V).
However, there is still no requirement to carry out an independent check of the ex ante assessment and the plausibility of its underlying assumptions before deciding on the instrument’s initial capital endowment. 
Vaatimusta toteuttaa ennakkoarviointi ja sen perustana olevien oletusten uskottavuuden riippumaton tarkastus ennen rahoitusvälineen alkuperäisestä perustamispääomasta tehtävää päätöstä ei kuitenkaan vieläkään ole.
54 Since the entry into force of the new financial regulation on 1 January 2013, carrying out an ex ante evaluation is also mandatory for all new centrally managed instruments (see Annex V). 
54 Uuden varainhoitoasetuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 2013 ennakkoarvioinnin toteuttaminen on pakollista myös kaikkien uusien keskitetysti hallinnoitavien välineiden osalta (ks. liite V).
Nevertheless, the ex ante assessment includes neither an analysis of the lessons learnt, nor the possibility of review in case of major socioeconomic changes, as is the case for shared management. 
Toisin kuin yhteistyössä hallinnoitavien välineiden kohdalla ennakkoarviointiin ei kuitenkaan sisältynyt kokemusten analysointia eikä mahdollisuutta uudelleentarkasteluun merkittävien sosioekonomisten muutosten yhteydessä.
A mid-term review (which could address such aspects) is undertaken for most, but not all, centrally managed financial instruments. 
Väliarviointi (jossa voidaan tarkastella tällaisia näkökohtia) tehdään suuresta osasta vaikkakaan ei kaikista keskitetysti hallinnoitavista rahoitusvälineistä.
Regional focus contributed to Member States setting up a large number of small-sized financial instruments in the 2007-2013 programme period ERDF and ESF financial instruments significantly smaller than centrally managed funds or private investment funds 55 ERDF and ESF OPs are implemented under shared management by national or regional authorities, meaning that financial instruments set up to deliver national or regional programmes are to follow the programmes’ demarcations in terms of geography and eligibility. 
Alueellisen painopisteen ansiosta jäsenvaltiot perustivat suuren määrän pienikokoisia rahoitusvälineitä ohjelmakaudella 2007–2013 EAKR-ja ESR-rahoitusvälineet ovat merkittävästi pienempiä kuin keskitetysti hallinnoidut rahoitusvälineet tai yksityisen sektorin investointirahastot 55 EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa hallinnoivat kansalliset ja alueelliset viranomaiset yhdessä, mikä tarkoittaa, että kansallisten tai alueellisten ohjelmien täytäntöönpanoon tarkoitetuissa rahoitusvälineissä on noudatettava ohjelman rajauksia maantieteellisen sijainnin ja tukikelpoisuuden osalta.
In order to be eligible, projects must be located in a region eligible for the OP from which the financial instrument has received its endowment44. 
Tukikelpoisten hankkeiden on sijaittava siinä toimenpideohjelmassa tukikelpoisella alueella, josta sen perustamispääoma on lähtöisin44.
44 Article 35 of the general regulation. 
44 Yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 35 artikla.
Observations 38 56 Within the EU, 952 ERDF and ESF specific funds were set-up during the 2007-2013 programme period (see Table 3). 
Huomautukset 38 56 Euroopan unionissa perustettiin ohjelmakaudella 2007–2013 yhteensä 952 EAKR:n ja ESR:n erityisrahastoa (ks. taulukko 3).
Our analysis shows that ERDF and, in particular, ESF financial instruments are relatively small. 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että EAKR:n ja erityisesti ESR:n rahoitusvälineet ovat suhteellisen pieniä.