natgillin/translations-raw huggingface dataset:
They also visited 31 applicants receiving aid on behalf of over 40 000 educational establishments and some 2 million children. 
Tarkastajat tekivät myös käynnin 31 edunsaajan luo; asianomaiset edunsaajat saivat tukea yli 40 000 oppilaitoksen ja 2 miljoonan oppilaan nimissä.
Further visits were made to 56 establishments (attended by over 16 000 children) participating in at least one of the schemes. ... AND A REGULARITY REVIEW 19. 
Paikan päällä tarkastettiin myös 56 oppilaitosta, jotka osallistuivat ainakin toiseen ohjelmista ja joissa oli kirjoilla yli 16 000 oppilasta. ... JA LISÄKSI TOIMITETTIIN SÄÄNTÖJENMUKAISUUDEN TARKASTUS 19.
The audit also included a regularity review of key aspects that were most likely to have a direct effect on beneficiaries and policy effectiveness. Problems — amongst other things with regard to the interpretation of the rules in force — were detected in the various Member States that were visited, and were raised in a communication to the Commission and the Member States concerned. 
Tarkastukseen kuului myös sääntöjenmukaisuuden tarkastus, joka rajoittui niihin keskeisiin tekijöihin, jotka voivat vaikuttaa suorimmin edunsaajiin ja toiminnan vaikuttavuuteen. Tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa havaittiin ongelmia erityisesti voimassa olevien sääntöjen tulkitsemisessa. Ongelmista tiedotettiin komissiolle sekä kyseisille jäsenvaltioille.
For further information, these aspects are summarised in Annex II. 
Näistä tekijöistä esitetään lisätietoja sisältävä yhteenveto liitteessä II.
16 Source: http://agriculture.gouv.fr/un-fruit-pour-la-recre Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
16 Lähde: http://agriculture.gouv.fr/un-fruit-pour-la-recre Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
In 1999 the School Milk Scheme was the subject at Community level of an external evaluation14. 
Koulumaito-ohjelmaan kohdistettiin vuonna 1999 ulkoinen arviointi yhteisön tasolla14.
The evaluation was extremely critical of the scheme and it recommended termination of it because of its low effectiveness and poor cost–benefit ratio (see Box 3). 
Sen tuloksena päädyttiin erittäin kriittiseen arvioon ohjelmasta ja suositeltiin ohjelman lakkauttamista sen vähäinen vaikuttavuus ja heikko kustannus-hyötysuhde huomioon ottaen (ks. kaavio 3).
The Commission reacted by proposing that the scheme be wound up — a proposal that was rejected by the Council. 
Komissio ehdotti arvioinnin perusteella ohjelman lakkautta-mista, mutta neuvosto hylkäsi ehdotuksen.
In response to this political decision, the Commission then submitted new proposals with a view to reducing the Community contribution to the scheme. These were only partially accepted (see Box 4). 
Tämän toimintapoliittisen valinnan jälkeen komissio laati ehdotuksia, joiden tavoitteena oli vähentää yhteisön ohjelmaan kohdistamaa rahoitusta; ehdotukset hyväksyttiin vain osittain (ks. laatikko 4).
14 ‘Evaluation of the School Milk Measure’, finalised in February 1999 by CEAS Consultants ( Wye) Limited — Centre for European Agricultural Studies, and the Institute for the Management of Dairy Companies at Technische Universität München. 
14 Evaluation of the School Milk Measure (kouluissa tapahtuvaa maidonjakelua koskeva arviointi); arvioinnin julkaisivat helmikuussa 1999 CEAS Consultants (Wye) Ltd, maatalousalan eurooppalainen opintokeskus (Centre européen d’études agricoles) ja maitoalan yritysten hallinnointi-instituutti (Münchenin tekninen yliopisto).
Available on the Commission’s website at http://ec.europa. eu/agriculture/eval/reports/ schoolmilk/. BOX 3 1999 EVALUATION — CONCLUSION AND FINAL RECOMMENDATION ‘[...] 
Arviointi on saatavilla komission internet-sivustolla: http:// ec.europa.eu/agriculture/eval/ reports/schoolmilk/ LAATIKKO 3 VUONNA 1999 SUORITETTU ARVIOINTI – LOPULLISET PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET [...]
Judged purely against the current, stated documented objectives of the measure (maintaining and increasing consumption of milk products), the measure has had a marginal positive impact and represents poor value for money. 
Yksinomaan nykyisten virallisten ja vahvistettujen tavoitteiden valossa (maitotuotteiden kulutuksen ylläpito tai lisääminen) toimenpiteellä on ollut ainoastaan yksi marginaalinen myönteinen vaikutus ja sen kustannus-hyötysuhde on huono.
This suggests that the Commission should give serious consideration to withdrawing the measure. 
Komission olisikin vakavasti harkittava toimenpiteen lakkauttamista.
Whilst it is impossible to predict the outcome of such an action it is likely that the net effect of such action would undoubtedly lead to decreased availability of milk products and decreased consumption in schools. However, the evidence presented in this report suggests that the impact would probably be very limited. [...] As the main recommendations given above focus on discontinuation of the measure and use of resources for alternative, more effective measures, no further recommendations relating to improving the efficiency of the existing measure are made. 
Lopputulosta on luonnollisesti vaikea ennustaa, mutta toimenpiteen selkeänä vaikutuksena olisi ainakin se, että maitotuotteiden saatavillaolo ja niiden kulutus kouluissa vähenisivät. Tähän kertomukseen sisältyvien tietojen perusteella vaikutus olisi kuitenkin todennäköisesti hyvin vähäinen. [...] Edellä esitetyt keskeiset suositukset ovat painottuneet toimenpiteen lakkauttamiseen ja varojen kohdentamiseen vaikuttavampiin toimenpiteisiin, joten nykyisen toimenpiteen tehostamista koskevia suosituksia ei esitetä lainkaan.
The authors consider that the focus of any change should seek to address the fundamental weaknesses of the measure in achieving its objectives. 
Arvioinnin laatijat katsovat, että mahdollisten muutosten avulla olisi pyrittävä korjaamaan toimenpiteen perustavanlaatuiset puutteet, jotka haittaavat sen tavoitteiden toteuttamista.
Whilst making recommendations for improving the efficiency of the existing measure could be offered, these would not significantly address the issues contributing to the very limited effectiveness of the measure.’ Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Jos nykyisen toimenpiteen tehostamista koskevia suosituksia esitettäi-siinkin, niillä ei olisi merkittävää vaikutusta osatekijöihin, joiden seurauksena toimenpiteen vaikutus on erittäin vähäinen. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
In 2005, another evaluation was made in the UK15, relating to both the EU support and the top-up from the national budget (see paragraph 8(b)). 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettiin vuonna 2005 toinen arviointi15, joka koski sekä EU:n tukea että kansallisesta talousarviosta maksettavaa täydentävää tukea (ks. kohta 8 b).
Its conclusions describe the measure as ineffective, expensive and characterised, in particular, by disproportionate management costs and low added value. 
Tämän arvioinnin päätelmien mukaan järjestelmä on tehoton ja kallis, ja päätelmissä tuodaan erityisesti esiin suhteettoman suuret hallinnointikulut sekä heikko lisäarvo.
The evaluation recommends that the UK government should ‘consider discussing with the European Commission the idea of ending the EU SMSS’. 
Arvioinnissa suositellaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus harkitsisi Euroopan komission kanssa EU:n koulumaito-ohjelman lopettamista.
For its part, the Commission has regularly sought since 1999 to improve the scheme by reworking its implementing rules (simplifying them, amending the list of products and the aid rates by category, etc.). 
Samanaikaisesti komissio on vuodesta 1999 alkaen työstänyt säännöllisesti järjestelmän soveltamissäännöksiä järjestelmän parantamista silmällä pitäen (esimerkkeinä voidaan mainita yksinkertaistaminen ja tuoteluettelon sekä tukimäärien mukauttaminen kategorioittain).
However, these developments have remained ‘marginal’ — i.e. they have not affected the logic of the scheme or its main features. 
Toimet ovat kuitenkin jääneet ”marginaalisiksi” – ne eivät ole muuttaneet ohjelman toimintalogiikkaa eivätkä sen keskeisiä osa-alueita.
15 ‘Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England’, for the Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra), by London Economics in cooperation with Dr Susan New. 
15 Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England (Arviointi EU:n tukea täydentävästä kansallisesta osuudesta englantilaisissa kouluissa tapahtuvan maidonjakelun yhteydessä). Arviointi suoritettiin ympäristö-, elintarvike-ja maatalousministeriön (DEFRA) lukuun, ja sen toteuttamisesta vastasi London Economics yhteistyössä tohtori Susan New’n kanssa.
Excerpts are given in Annex III, together with a link. 
Ks. otteet ja linkki liitteessä III.
18 BOX 4 THE COMMISSION’S PROPOSALS IN RESPONSE TO THE 1999 EVALUATION ‘Drawing on this recommendation, the Commission initially intended to propose the suppression of the scheme and presented its preliminary draft budget for 2000 based on this assumption [...] all participants pleading in favour of maintaining the EU subsidy notably because of its nutritional merits [...] 
18 LAATIKKO 4 VUODEN 1999 ARVIOINTIIN PERUSTUVAT KOMISSION EHDOTUKSET Komissio päätti suosituksen perusteella ensin ehdottaa järjestelmän lakkauttamista ja laati alustavan talousarvioesityksensä varainhoitovuodelle 2000 tämän olettaman perusteella. [...] Kaikki osallistujat suhtautuivat myönteisesti EU:n tuen säilyttämiseen etenkin sen ravinto-opillisten hyötynäkökohtien takia. [...]
In the light of this discussion, the Commission reconsidered its initial intention and is now proposing a co-financing of the school milk programme, on a 50/50 basis. [...] 
Komissio harkitsi uudelleen alkuperäistä kantaansa käydyn keskustelun valossa ja ehdottaa nyt, että koulumaito-ohjelmaa rahoitetaan tasaosuuksin. [...]
In view of the tight budgetary framework and of the low cost/efficiency of the measure, the budget line for school milk cannot be maintained as its current level’ [...] 
Tiukan talousarviokehyksen ja toimenpiteen huonon kustannus-hyötysuhteen takia koulumaito-ohjelmaa koskevaa budjettikohtaa ei voida pitää nykytasolla [...]
‘The school milk programme is very often defended on the basis of broader health, nutritional or even social objectives.’While the relevance of this argument is fully recognised, ‘[...] these objectives are too ambitious for a scheme that is part of the CMO for milk and dairy products. 
Koulumaito-ohjelmaa on erittäin usein puolustettu laaja-alaisemmin tervey-dellisin, ravitsemuksellisin tai jopa sosiaalisin tavoittein. Nämä argumentit ovat täysin perusteltuja, mutta [...] tavoitteet ovat liian mittavia maito-ja maitotuotealan yhteiseen markkinajärjestelyyn perustuvalle järjestelmälle.
Again, [...] when Member States invoke such objectives, they should be willing to share the responsibility for expenditure under the scheme.’ 
Lisäksi [...] jos jäsenvaltiot pyrkisivät saavuttamaan nämä tavoitteet, niiden olisi suostuttava ottamaan osavastuu järjestelmän kustannuksista.
Source: Note from DG VI to the office of the Commissioner responsible for agriculture and rural development, March 2000. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Lähde: pääosaston VI kirjelmä maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavalle komission jäsenen kabinetil-le – maaliskuu 2000. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
The schemes’ two objectives – ‘market’ and ‘nutrition and health’ – are defined very broadly and in qualitative terms (see Box 5). 
Kummankin ohjelman tavoitteet on määritetty laadullisesti ja hyvin yleisluontoisesti niin markkinatavoitteen kuin ravinto- ja terveystavoitteenkin osalta (ks. laatikko 5).
They have not been expressed quantitatively, still less as ‘SMART’ objectives16. 
Niitä ei ole yksilöity määrällisesti, saati SMART-tavoitteiden muodossa16.
The audit also highlighted the unreliability of the information gathered, especially the figures for the approximate number of participating pupils18. 
Tarkastuksessa tuli esille myös, että kerätyt tiedot eivät olleet luotettavia etenkään osallistuvien oppilaiden lukumäärää koskevan arvion osalta18.
16 Article27(3)ofCouncil Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
16 Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 27 artiklan 3 kohdan (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
1) requires ‘specific, measurable, achievable, relevant and timed [SMART ] objectives’ to be set ‘for all sectors of activity covered by the budget’. 17 AsearlyasApril1996an internal note at the Commission said: ‘The key factor in assessing effectiveness is the measure’s impact on the image of milk and consumption levels, but it is impossible for the departments in DG VI to appraise these areas or assess consumer response.’ 
1) mukaan ”kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet” (tavoitteista käytetään englanninkielistä lyhennettä ”SMART”). 17 Komission sisäisessä tiedonannossa korostettiin jo huhtikuussa 1996, että vaikuttavuusanalyysin keskeisenä osatekijänä on toimenpiteen vaikutus maidosta vallitsevaan mielikuvaan sekä maidonkulutukseen. Pääosaston VI yksiköiden on mahdotonta analysoida näitä osatekijöitä taikka kuluttajien asenteita.
The figure given for beneficiaries in France was therefore inflated by approximately 3 million. 
Ohjelman edunsaajien lukumäärä oli siis Ranskan kohdalla arvioitu noin 3 miljoonaa liian suureksi.
BOX 5 19 THE GENERAL NATURE OF THE MILK SCHEME OBJECTIVES ο ‘To contribute to balancing the milk market and to stabilise [...] prices’ (recital 43 of Council Regulation (EC) No 1234/2007) ο ‘... play a role within broader general and health, nutritional or social policy objectives’ (explanatory memorandum on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1255/1999) ο ‘It also plays an educational role by supporting the development of good eating and nutritional habits that will last a lifetime’ (Agriculture and Rural Development DG website) ο ‘The School Milk Scheme has both nutritional and educational character and contributes to the fight against obesity’ (press release by Commissioner Fischer Boel, 11 July 2008) Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
LAATIKKO 5 19 KOULUMAITO-OHJELMAN YLEISET TAVOITTEET ο ”maitomarkkinoiden tasapainottamiseksi ja markkinahintojen vakauttamiseksi” (neuvoston asetus (EY) N:o 1234/2007, johdanto-osan 43 kappale). ο ”toimenpiteellä voisi olla myös merkitystä yleisten poliittisten tavoitteiden [...] sekä terveyteen, ravitsemukseen tai sosiaalipolitiikkaan liittyvien tavoitteiden osalta” (ehdotus neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta, perustelut). ο ”sillä on myös kasvatuksellinen tehtävä, sillä se tukee koko elämän mittaisten hyvien ruokailu-ja ravitsemustottumusten syntymistä” (maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston internet-sivusto). ο ”koulumaitojärjestelmällä on sekä ravitsemuksellinen että pedagoginen tavoite, ja sen tarkoituksena on auttaa ylipainon torjunnassa” (lehdistötiedote 11. heinäkuuta 2008, Mariann Fischer Boel). Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
No indicators have been set for the Fruit Scheme. However, the scheme does introduce a number of provisions that are conducive to the monitoring of performance, from preparation of an initial strategy to the obligation for periodic evaluations in each Member State. 
Kouluhedelmäohjelman tapauksessa indikaattorit puuttuvat kokonaan. Tähän uuteen ohjelmaan sisältyy kuitenkin tiettyjä tulosseurantaa edistäviä menettelyjä, jotka ulottuvat alkuperäisen strategian laadinnasta velvoitteeseen, jonka mukaan jokaisessa jäsenvaltiossa on suoritettava arviointeja säännöllisin väliajoin.
However, it is still too early to assess the effectiveness of these measures, which are to be further developed. 
Tässä vaiheessa on kuitenkin vielä liian varhaista arvioida näiden vielä kehittämistä vaativien menettelyiden vaikuttavuutta.
VERY MODEST SPENDING ON THE SCHEMES’ OBJECTIVES ‘Market’ objective 27. 
MÄÄRÄRAHAT OVAT ERITTÄIN VAATIMATTOMIA OHJELMIEN TAVOITTEISIIN NÄHDEN Markkinatavoite 27.
During talks prior to setting up the Fruit Scheme, the European Parliament had proposed a budget of 500 million euro per annum. 
Euroopan parlamentti ehdotti kouluhedelmäohjelman käynnistämistä edeltäneissä keskusteluissa ohjelmalle 500 miljoonan euron vuotuisia määrärahoja.
In the end, at the Commission’s suggestion, a ceiling of 90 million euro was agreed. 
Ylärajaksi asetettiin lopulta komission ehdotuksesta 90 miljoonaa euroa.
The Commission felt in particular that the project had to prove itself on a smaller scale before a larger budget could be considered. 
Komissio katsoi esimerkiksi, että ennen määrärahojen lisäämistä ohjelman on ensin osoitettava toimivuutensa pienemmässä mittakaavassa.
The Commission’s approach was justified in hindsight by the very hesitant start to the scheme (see Annex IV). 
Ohjelman käynnistäminen tapahtui erityisen hitaasti (ks. liite IV), mikä osoitti komission lähestymistavan kannattavuuden.
Nonetheless, the effect of this decision, even when national co-financing is factored in19, was that the budget ceiling set in the regulation equates to around 0,3 % of the production value of fruit and vegetables in the EU. 
Kun valittu lähestymistapa otetaan huomioon ja kun huomioon otetaan myös kansallinen osarahoitus19, säädöksissä asetettu määrärahojen yläraja vastaa kuitenkin noin 0,3:a prosenttia hedelmien ja vihannesten tuotantoarvosta EU:ssa.
A similar figure is obtained for the Milk Scheme, which, to judge from the available figures, helped to fund the distribution of a little less than 0,28 % of total EU production in 2008/09. 
Koulumaito-ohjelman määrärahat ovat samaa suuruusluokkaa; käytettävissä olleiden lukujen perusteella ohjelman avulla olisi voitu jakaa lukuvuonna 2008/2009 maitomäärä, joka vastaa hieman alle 0,28:aa prosenttia EU:n kokonaistuotannosta.
In both cases, even if these amounts were spent effectively, the volumes to which they correspond are not likely to have a significant direct impact20 on market equilibrium. 
Määrärahat vastaavat molemmissa tapauksissa – vaikka ne olisikin käytetty vaikuttavasti – määriä, joilla ei todennäköisesti ole merkittävää välitöntä vaikutusta20 markkinoiden tasapainoon.
Where the Milk Scheme is concerned, this finding was already part of the 1999 evaluation21. 
Koulumaito-ohjelman osalta tämä havainto tuotiin esille jo vuoden 1999 arvioinnissa21.
19 At the average EU co-financing rate of around 58 %, the current budget ceiling of 90 million euro translates into total expenditure (Commission and Member States) of some 155 million euro. 
19 Kun otetaan huomioon, että EU:n rahoitusosuus on keskimäärin 58 prosenttia, talousarviomäärärahoille asetettu nykyinen yläraja, 90 miljoonaa euroa, vastaa noin 155 miljoonan euron kokonaismenoja (komissio ja jäsenvaltiot).
20 Bothschemesaimtogo beyond the immediate impact of the distributed quantities by having a lasting educational impact on eating habits. This aspect is examined in paragraphs 66 et seq. 
20 Molempiinohjelmiin sisältyy tavoite pitkän aikavälin vaikutuksesta, joka on suurempi kuin jaettavien määrien välitön vaikutus; tavoitteena on vaikuttaa ruokailutottumuksiin opetuksen avulla.
21 ‘The volume of milk and milk products supplied under the scheme is extremely small relative to the size of the EU market (0,3 % of total milk delivered to EU dairies in 1996/97). 
21 Järjestelmän yhteydessä toimitettavan maidon ja maitotuotteiden määrä on erittäin alhainen Euroopan markkinoiden kokoon verrattuna (0,3 prosenttia EU:n alueen meijereille markkinointivuonna 1996/1997 toimitetun maidon kokonaismäärästä).
It is also declining in relative importance. [...] 
Myös toimitettavien määrien suhteellinen merkitys vähenee. [...]
At best, any impact of the scheme has been very small relative to the context of the total market and the scheme’s primary objective. [...] “as a measure to help expand the market for milk products” and as a “surplus disposal mechanism”, the scheme has been poor value for money.’ 
Järjestelmän vaikutus on parhaimmillaankin ollut hyvin heikko koko markkinoihin ja ohjelman ensisijaiseen tavoitteeseen suhteutettuna. [...] Järjestelmän tarkoituksena oli olla toimenpide, jonka tavoitteena on laajentaa maitotuotteiden markkinoita sekä toimia maitoylijäämien markkinoille saattamiseen tähtäävänä myyntitoimenpiteenä, mutta se ei ole osoittanut hyvää kustannus-hyötysuhdetta.
20 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
20 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
21 ‘NutritioN aNd health’ objective 31. 
21 ravinto-ja terveystavoite 31.
When divided by the number of children in the European Union, the expenditure that is currently budgeted for each scheme gives between 50 and 80 cents per child per year. 
Jos laskelmissa otetaan huomioon Euroopan unionin lasten lukumäärä, ohjelmiin budjetoidut nykyiset vuotuiset menot ovat 50–80 senttiä lasta kohti.
On this scale, it is also hard to imagine it having a significant influence on the eating habits of the target population as a whole. 
Tässä suuruusluokassa on myös vaikea ajatella, että ohjelmien avulla voitaisiin saavuttaa huomattavaa ravintovaikutusta koko kohdejoukon osalta.
In practice, as spending benefits fewer children22 the impact per beneficiary is potentially greater. 
Käytännössä menot hyödyttävät pienempää lapsijoukkoa22, joten niiden mahdollinen vaikutus kutakin edunsaajaa kohti on suurempi.
However, the schemes’ overall effectiveness in terms of the nutrition and health objective depends very much on the sub-population that is ‘chosen’ to receive support. NO MECHANISM FOR TARGETING NUTRITIONAL PRIORITIES 33. 
Menettelyiden yleinen vaikutus ravinto-ja terveys-tavoitteiden toteutumiseen riippuu kuitenkin erittäin suurelta osin edunsaajana olevan alajoukon ”valinnoista”.
Supplying milk to a child who ordinarily consumes far less than his peers, or than recommended amounts23, adds more value than supplying the same quantity of milk to a child whose consumption of milk products is already above average or more than recommended amounts. 
Maidon jakelulla lapsille, joiden kulutus jää tuntuvasti keskiarvon tai ravitsemussuositusten alapuolelle23, on enemmän arvoa kuin saman maitomäärän jakelulla lapsille, joiden kulutus on jo keskiarvon tai ravitsemussuositusten yläpuolella.
For both schemes, therefore, the nutrition and health objective means prioritising distribution in areas (by region, Member State, social category, etc.) where consumption is deemed to be insufficient or below average. 
Ohjelmien ravinto-ja terveystavoite merkitsee siis sitä, että ohjelmia on suunnattava ensisijaisesti sellaisiin kohteisiin (esimerkiksi alueet, jäsenvaltiot tai yhteiskuntaryhmät), joiden kulutusta pidetään riittämättömänä tai keskiarvoa alhaisempana.
The key aim is not so much to increase average consumption as to enable as many children as possible to attain a satisfactory minimum level of consumption. 
Ensisijaisena tavoitteena ei itse asiassa ole niinkään keskimääräisen kulutuksen lisääminen, vaan se, että suurempi joukko saavuttaa välttämättömänä pidetyn vähimmäiskulutuk-sen tason.
Where milk is concerned, some Member States have already shown awareness of this situation. 
Tietyt jäsenvaltiot ovat jo hahmotelleet tämänsuuntaisia suunnitelmia koulumaito-ohjelman osalta.
In the United Kingdom, the 2005 evaluation found that, to a large extent, the target population already consumed sufficient quantities of milk prod-ucts24, and it recommended focusing on a number of priority categories. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2005 suoritettu arviointi osoitti, että suuri osa kohderyhmästä kulutti jo riittävästi maitotuotteita24; arvioinnissa suositeltiin toimien kohdentamista tiettyihin ensisijaisina pidettyihin ryhmiin.