natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 36 For the 2007-2013 programme period, the Commission’s databases did not allow the analysis of State aid errors 57 For the 2007‐2013 programme period, neither DG REGIO nor DG EMPL recorded cases of non‐compliance with State aid rules it detected in a way which allowed them to perform a proper analysis of State aid errors. 
Huomautukset 36 Komission tietokantojen avulla ei pystytty analysoimaan ohjelmakauden 2007–2013 valtiontukivirheitä 57 Ohjelmakaudella 2007–2013 alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto eivät kumpikaan tallentaneet havaitsemiaan valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämistä koskevia tapauksia siten, että ne olisivat voineet analysoida valtiontukeen liittyviä virheitä asianmukaisesti.
For the 2014‐2020 pro‐ gramme period, they developed a database called ‘MAPAR’ (Management of Au‐ dit Processes, Activities and Resources) to record all findings resulting from their audits for the ERDF, CF and ESF classified by type, category and seriousness. 
Ohjelmakautta 2014–2020 varten pääosastot kehittivät tietokannan, jonka nimi on MAPAR (Management of Audit Processes, Activities and Resources), tallentaakseen siihen kaikki EAKR:a, koheesiorahastoa ja ESR:a koskevissa tarkastuksissaan tekemänsä havainnot tyypin, luokan ja vakavuuden mukaan luokitel-tuina.
State aid errors form a separate category in this database. 
Valtiontukeen liittyvät virheet muodostavat tietokannassa oman luokkan-sa.
We found, however, that DG COMP did not have access to MAPAR. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, ettei kilpailun pääosastolla ollut tietokannan käyttöoikeutta.
58 Another database, managed by OLAF and accessible by DG REGIO and DG EMPL but not by DG COMP, is the Irregularity Management System (IMS), which is used by the Commission to collect information from the Member States on a quarterly basis about all irregularities exceeding 10 000 euro in EU contributions46. 
58 Toinen komission käyttämä tietokanta on IMS (Irregularity Management System, sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmä), jota hallinnoi OLAF ja jota alue-ja kaupunkipolitiikan pääosastolla sekä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosastolla on oikeus käyttää, mutta kilpailun pääosastolla ei ole siihen käyttöoikeutta.
During the period 2010 to 2014, 31 irregularities related to State aid were reported by Member States. 
Vuosina 2010–2014 jäsenvaltiot raportoivat 31:stä valtiontukeen liittyvästä sääntöjenvastaisuudesta.
Although there were only a small number of irregularities, the Commission did not analyse them. 
Vaikka sääntöjenvastaisuuksia oli vain pieni määrä, komissio ei analysoinut niitä.
59 We identified the following shortcomings in the way the information on irregu‐ larities in IMS was presented: (a) there was no specific error typology for State aid and therefore no consist‐ ency in the categorisation of errors between Member States. 
59 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat puutteet tavassa, jolla sääntöjenvastaisuuksia koskevat tiedot esitettiin IMS-tietokannassa: a) Järjestelmässä ei ollut erityistä valtiotukivirheiden tyyppiluokittelua, joten jäsenvaltioiden käyttämät virheiden luokittelut eivät olleet yhdenmukaisia.
State aid errors would have had to be extracted by searching for ‘State aid’ in all official languages; and (b) in many cases the information submitted does not detail the nature or type of the errors. 
Valtiontukeen liittyvät virheet olisi pitänyt poimia hakemalla ”valtiontukea” kaikilla virallisilla kielillä. b) Monissa tapauksissa tiedoissa ei määritelty virheiden luonnetta tai tyyppiä.
For example, a State aid error might be described only as a ‘State aid issue’. 
Esimerkiksi valtiontukeen liittyvää virhettä saatettiin kuvata vain ilmaisulla ”valtiontukeen liittyvä ongelma”.
46 Article 28 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (2007‐2013 programme period) (OJ L 371, 27.12.2006, p. 
46 Komission asetus (EY) N:o 1828/2006, annettu 8 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 ja Euroopan aluekehitysrahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2006 täytäntöönpanoa koskevista säännöistä, 28 artikla (EUVL L 371, 27.12.2006, s.
1) and Commission Delegated Regulation (EU) 2015/1970 of 8 July 2015 supplementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council with specific provisions on the reporting of irregularities concerning the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, and the European Maritime and Fisheries Fund (2014‐2020 programme period) (OJ L 293, 10.11.2015, p. 1). 
1) (ohjelmakausi 2007–2013) ja komission delegoitu asetus (EU) 2015/1970, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täydentämisestä sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamista koskevilla erityissäännöksillä Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston ja Euroopan meri-ja kalatalousrahaston osalta (EUVL L 293, 10.11.2015, s.
Observations 37 60 While DG COMP did not have a database either, for the 2007‐2013 programme period it made a horizontal analysis of the problems detected in its monitoring exercises by means of an Excel spreadsheet. 
Huomautukset 37 60 Vaikka kilpailun pääosastollakaan ei ollut tietokantaa, pääosasto teki horisontaalisen analyysin ohjelmakaudella 2007–2013 suorittamallaan seurannalla havaitsemistaan ongelmista Excel-laskentataulukon avulla.
It did not share this information with DG REGIO or DG EMPL. 
Pääosasto ei jakanut tietoja alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston eikä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston kanssa.
In March 2016, DG COMP started to do so. 
Kilpailun pääosasto alkoi toimia näin maaliskuussa 2016.
61 The absence of robust databases and the insufficient exchange of information on detected State aid errors between the Commission DGs prevented a comprehen‐ sive analysis of State aid errors in cohesion. 
61 Koheesioalan valtiontukivirheiden perusteellisen analyysin esti se, että tietokannat eivät olleet luotettavia ja komission pääosastojen välinen tietojenvaihto havaituista valtiontukivirheistä oli riittämätöntä.
Such an analysis could have helped the Commission to develop more focused and tailor‐made preventive measures for Member States and/or programmes (see e.g. paragraphs 101 to 105). 
Tällainen analyysi olisi voinut auttaa komissiota kehittämään kohdistetumpia ja räätälöityjä ehkäiseviä toimenpiteitä jäsenvaltioita ja/tai ohjelmia varten (ks. kohdat 101–105).
The Commission stepped up State aid controls of public infrastructure projects following a 2011 Court of Justice ruling 62 In 1994, the Commission issued guidelines which specified that the construction of public infrastructure projects represented a general measure of economic policy which was not subject to the rules on State aid47. 
Komissio tehosti valtiontuen valvontaa julkisissa infrastruktuurihankkeissa Euroopan unionin tuomioistuimen vuonna 2011 antaman tuomion jälkeen 62 Komissio antoi vuonna 1994 suuntaviivat, joiden mukaan julkisten infrastruktuurihankkeiden toteuttaminen oli yleisluonteinen talouspoliittinen toimenpide, johon ei sovellettu valtiontukisääntöjä47.
The public financing of investments in airports, ports or similar public infrastructure were thus not notified by Member States to the Commission. 
Jäsenvaltiot eivät siksi ilmoittaneet lentoasemiin, satamiin tai vastaaviin julkisiin infrastruktuureihin tehtyjen investointien julkisesta rahoituksesta komissiolle.
In those guidelines, however, the Commission already indicated that economic activities carried out inside airports which directly or indirectly benefit airlines could be considered State aid48. 
Komission oli kuitenkin jo todennut suuntaviivoissa, että valtiontueksi voitaisiin katsoa sellainen taloudellinen toiminta lentoasemilla, josta lentoyhtiöt hyötyvät suoraan tai välillisesti48.
This distinction between ‘public’ infrastructure and ‘dedicated’ infrastructure was made in the 1995 Annual Competition report and later in the Commission’s 2003 Vademecum on State aid49. 
Ero ’julkisen’ infrastruktuurin ja ’erityisen’ infrastruktuurin välillä oli tehty vuoden 1995 kilpailupolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessa ja myöhemmin komission vuoden 2003 valtiontukien käsikirjassa49.
However, this Vademecum stated that the general State aid rules did not apply, in particular, to rail, air, inland waterways and mari‐ time transport. 
Käsikirjassa kuitenkin todettiin, että yleisiä valtiontukisääntöjä ei sovellettu erityisesti rautatie-, lento-, sisävesi-ja meriliiken-teeseen.
During the 1990s, several factors such as market liberalisation, privatisation and technological progress contributed to increase the scope for the commercial exploitation of infrastructure. 
Infrastruktuurin kaupallisen hyödyntämisen laajuutta lisäsivät 1990-luvulla mm. markkinoiden vapautuminen, yksityistäminen ja teknologinen edistys.
From 1998 onwards, and in accord‐ ance with this interpretation, the Commission considered aid awarded to several public infrastructure projects to be State aid. 
Komissio on katsonut vuodesta 1998 alkaen tämän tulkinnan mukaisesti, että useille julkisille infrastruktuurihankkeille myönnetty tuki on ollut valtiontukea.
63 The European Court of Justice issued rulings in 2000 and in 2011 which confirmed the view that the public financing of infrastructure investments can have State aid relevance (see Box 7). 
63 Euroopan unionin tuomioistuin antoi vuosina 2000 ja 2011 tuomiot, jotka vahvistivat sen näkökannan, että infrastruktuuri-investointien julkisessa rahoituksessa voi olla kyse valtiontuesta (ks. laatikko 7).
47 See paragraph 12 of Application of articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector (OJ C 350, 10.12.1994). 
Application of articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector, 12 kohta (EYVL C 350, 10.12.1994, s.
48 See paragraph 12 of ‘Application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector’ (OJ C 350, 10.12.1994, p. 5). 
5) (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla). 49 Ks.
49 See COM(96) 126 Final paragraph 175 and Vademecum Community Rules on State Aid, pages 6 and 10. 
KOM(96) 126 lopull., 175 kohta, ja yhteisön valtiontukisääntöjä koskeva käsikirja, sivut 6 ja 10.
Observations 38 Two important Court of Justice judgments relating to public infrastructure projects’ compliance with State aid rules In the ‘Aéroports de Paris’ judgment, the General Court ruled in December 2000 that the operation of an airport, including the provision of airport services to airlines and service providers within airports, is an eco‐ nomic activity and thus subject to State aid rules50 In the ‘Leipzig Halle’ judgment, the General Court ruled in March 2011 that if the construction of infrastructure (for example, a runway) is inseparably linked to an economic activity (for example, transporting passengers by aeroplane), the construction itself is an economic activity51. 
Huomautukset 38 Kaksi merkittävää Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota, jotka liittyvät valtiontukisääntöjen noudattamiseen julkisissa infrastruktuurihankkeissa Asiassa Aéroports de Paris annetussa tuomiossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi joulukuussa 2000, että lentoasematoiminnan harjoittaminen, mukaan lukien lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille ja palvelujentarjoajille lentoasemilla, on taloudellista toimintaa, joten siihen on sovellettava valtiontukisääntöjä50. Asiassa Leipzig/Halle annetussa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin vahvisti maaliskuussa 2011, että jos infrastruktuurin (esimerkiksi kiitoradan) rakentaminen liittyy erottamattomasti taloudelliseen toimintaan (esimerkiksi matkustajien kuljettamiseen lentokoneella), rakentaminen on taloudellista toimintaa sinänsä51.
50 Case T‐128/98, Aéroports de Paris. 
50 Asia T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Joined cases T‐443/08 and T‐445/08, Leipzig Halle. 
51 Yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-445/08, Leipzig/Halle.
64 In August 2012, DG COMP issued guidance documents (referred to as ‘analyti‐ cal grids’) to help Member States assess whether aid granted to infrastructure projects should be notified to the Commission, based on the ‘Leipzig Halle’ judgment. 
64 Kilpailun pääosasto julkaisi elokuussa 2012 Leipzig/Halle-tuomion perusteella ohjeita (joita kutsutaan myös ’analyysirungoiksi’) auttaakseen jäsenvaltioita arvioimaan, olisiko infrastruktuurihankkeille myönnettävä tuki ilmoitettava komissiolle.
65 It was only following the ‘Leipzig Halle’ judgment and the 2012 Commission guid‐ ance to the Member States that the number of notifications of infrastructure pro‐ jects increased52. 
65 Infrastruktuurihankkeita koskevien ilmoitusten määrä kasvoi vasta asiassa Leipzig/Halle annetun tuomion ja komission vuonna 2012 jäsenvaltioille antamien ohjeiden jälkeen52.
In 2014, referring to the ‘Aéroports de Paris’ and ‘Leipzig Halle’ judgments, the Commission expressed the view that the Court rulings would be ‘applicable to any infrastructure operated for an economic activity’, regardless of the sector concerned53. 
Vuonna 2014 komissio esitti näkemyksen, että tuomioistuimen Aéroports de Paris-ja Leipzig/Halle -tuomioissa esittämiä periaatteita voitaisiin soveltaa alasta riippumatta kaikkeen infrastruktuuriin, jota käytetään taloudellista toimintaa varten53.
52 For example, DG COMP stated in the letter ‘State aid Questionnaire on the functioning and the taxation of ports’ of 3 July 2013 that: ‘Following the Leipzig/Halle judgment of the European Court of Justice the European Commission received an increasing number of notification of port infrastructure investment projects involving public support.’ 
52 Esimerkiksi kilpailun pääosasto totesi 3. heinäkuuta 2013 päivätyssä satamien toimintaa ja verotusta koskevassa valtiontukeen liittyvässä kyselyssä, että Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Leipzig/Halle antaman tuomion jälkeen Euroopan komissio sai yhä enemmän ilmoituksia satamainfrastruktuuria koskevista investointihankkeista, joihin liittyy julkista tukea.
See COMP/E3/H3/IA/ jf/20 13/68609. 
COMP/ E3/H3/IA/jf/20 13/68609.
53 Paragraph 35 of the draft Commission notice on the notion of State aid pursuant to Article 107(1) TFEU, published in 2014. 
53 Luonnos: Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä, 35 kohta, julkaistu vuonna 2014.
The notice was adopted on 19 May 2016 (http://ec.europa.eu/ competition/state_aid/ modernisation/notice_aid_ en.html) which includes a similar wording. 
Samankaltaisen sanamuodon sisältävä tiedonanto hyväksyttiin 19. toukokuuta 2016 2016 (http:// ec.europa.eu/competition/ state_aid/modernisation/ notice_aid_en.html).
Observations 39 Inadequate coordination between Commission DGs to ensure that major project decisions also take account of State aid rules until the end of 2012 66 Some ERDF/CF projects are so financially significant that a specific Commission decision is required for the Member State to obtain EU co‐financing. 
Huomautukset 39 Komission pääosastojen välinen koordinointi riittämätöntä sen varmistamiseksi, että suurhankkeita koskevissa päätöksissä otettaisiin huomioon myös valtiontukisäännöt vuoden 2012 loppuun saakka 66 Jotkin EAKR:n/koheesiorahaston hankkeet ovat taloudellisesti niin merkittäviä, että jäsenvaltio ei voi saada EU:n yhteisrahoitusta ilman erityistä komission päätöstä.
They have a total eligible cost exceeding 50 million euro, and are generally large‐scale infrastructure projects54. 
Hankkeiden tukikelpoiset kustannukset ovat yhteensä yli 50 miljoonaa euroa, ja hankkeet ovat yleensä laajoja infrastruktuurihankkeita54.
These projects are called major projects. 
Tällaisia hankkeita kutsutaan suurhankkeiksi.
If aid granted to a major project constitutes State aid, it is also likely that it needs to be notified due to its size55. 
Jos suurhankkeelle myönnetty tuki on valtiontukea, siitä on myös todennäköisesti ilmoitettava sen koon takia55.
Together these projects accounted for more than 25 % of all ERDF/CF spending, with significant differ‐ ences between Member States (see Figure 7). 
Hankkeiden osuus kaikista EAKR:n/koheesiorahaston menoista oli yli 25 prosenttia. Osuus vaihteli huomattavasti jäsenvaltioittain (ks. kaavio 7).
68 More detailed information on major projects adopted by the Commission for the 2007‐2013 programme period is presented in Annex III. 
68 Lisätietoja komission ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksymistä suurhankkeista esitetään liitteessä III.
54 For certain projects, the threshold is 75 million euro. See Article 100 of Regulation No 1303/2013. 
54 Joidenkin hankkeiden kohdalla kynnysarvo on 75 miljoonaa euroa. Ks. asetus (EU) N:o 1303/2013, 100 artikla.
55 The only categories of aid under the GBER with notification thresholds exceeding 50 million euro are regional investment aid, investment aid for culture and heritage conservation and aid for broadband infrastructure as well as, under certain conditions, aid for research and development and operating aid for renewable sources of energy. 
55 Ainoat tukimuodot, joilla yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukainen ilmoituskynnysarvo ylittää 50 miljoonaa euroa, ovat alueellinen investointituki, investointituki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja tuki laajakaistainfrastruktuureille sekä tietyin edellytyksin tutkimus-ja kehitystyöhön myönnettävä tuki ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen myönnettävä toimintatuki.
The notification threshold for services of general economic interest is 15 million euro. 
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvillä palveluilla ilmoituskynnysarvo on 15 miljoonaa euroa.
Article 4 of Regulation 651/2014 and Article 2 of Commission Decision of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest. 
Asetus 651/2014, 4 artikla, sekä komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen, 2 artikla.
Observations 40 EU contributions to major projects as a proportion of all ERDF/CF spending by Member State Figure 7 Legend 0 - 12.5 % 12.5 - 25 % 25-37.5 % 37.5-50 % 50+ % No major projetcs Not an EU country Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Cartography: Eurostat — GISCO, 01/2015 Source: European Court of Auditors, based on 2015 Commission data. 
Huomautukset 40 Suurhankkeille myönnetyn EU-rahoituksen osuus kaikista EAKR:n/koheesiorahaston menoista jäsenvaltioittain Kaavio 7 Legend 0 - 12,5 % 12,5 - 25 % 25-37,5 % 37,5-50 % yli 50 % Ei suurhankkeita Ei EU:n jäsenvaltio Hallinnolliset rajat: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat Kartanpiirustus: Eurostat – GISCO, 01/2015 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin vuotta 2015 koskevien komission tietojen perusteella.
Observations 41 69 Member States are required to include various kinds of information in a major project application to allow the Commission to make a reasoned decision based on an assessment of the project’s relevance, viability, sustainability, environmen‐ tal profile and justification of requested funding as well as information provided by the Member State on whether State aid is involved. 
Huomautukset 41 69 Jäsenvaltioiden on sisällytettävä monenlaista tietoa suurhankehakemukseen, jotta komissio voi tehdä perustellun päätöksen arvioituaan hankkeen merkityksellisyyttä, kannattavuutta, kestävyyttä ympäristöprofiilia ja rahoituspyynnön perusteluja.
According to the Com‐ mission, since the end of 2012 DG REGIO formally consults DG COMP on all major project applications as part of its internal procedures, at which stage DG COMP may indicate to DG REGIO that the project should be notified. 
Komission mukaan alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto on kuullut kilpailun pääosastoa vuoden 2012 lopusta alkaen virallisesti kaikista suurhanke-hakemuksista osana sisäisiä menettelyjään. Kilpailun pääosasto voi tässä vaiheessa ilmoittaa alue-ja kaupunkipolitiikan pääosastolle, että hankkeesta pitäisi ilmoittaa.
Furthermore, DG REGIO as the lead DG must consult DG COMP and other relevant DGs on the ma‐ jor project approval decision56. 
Lisäksi alue-ja kaupunkipolitiikan pääosaston on suurhankehakemuksesta vastuussa olevana pääosastona kuultava kilpailun pääosastoa ja muita asiaan liittyviä pääosastoja suurhankkeen hyväksymispäätöksestä56.
70 This consultation is especially important when the Member States indicate in the major project application that State aid is not involved, since in this case DG COMP does not receive a notification. 
70 Kuuleminen on erityisen tärkeää, kun jäsenvaltiot ilmoittavat suurhankehake-muksessa, ettei hankkeelle myönnetä valtiontukea, koska silloin kilpailun pääosasto ei saa hankkeesta ilmoitusta.
But even if the Commission approves a major project by taking a decision, there is no guarantee that the project com‐ plies with State aid rules. 
Vaikka komissio hyväksyy suurhankkeen antamalla päätöksen, mikään ei kuitenkaan takaa sitä, että hanke on valtiontukisääntöjen mukainen.
An analysis of Commission decisions for major projects showed that there was no mention that the decision did not constitute confirma‐ tion of the projects’ compliance with the applicable State aid legislation. 
Suurhankkeita koskevien komission päätösten analyysi osoitti, ettei niissä mainittu lainkaan, että päätös ei ollut vahvistus sille, että hanke olisi sovellettavien valtiontukisääntöjen mukainen.
71 Of the 918 major projects adopted for the 2007‐2013 programme period, the Commission adopted 440 before the end of 2012. 
71 Komissio hyväksyi ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksytyistä 918 suurhankkeesta 440 ennen vuoden 2012 loppua.
For these projects DG COMP did not systematically verify whether the investments in public infrastructure might involve State aid. 
Kilpailun pääosasto ei tarkistanut näiden hankkeiden kohdalla järjestelmällisesti, annettiinko julkista infrastruktuuria koskeviin investointeihin valtiontukea.
Moreover, in November 2012, the Commission issued a guidance note to Member States, stating that it did ‘not intend to examine systematically compliance with the State aid rules of major infrastructure projects covered by this note which have already been subject of a decision [...] before the date of this note’57. 
Komissio laati lisäksi marraskuussa 2012 jäsenvaltioille ohjeen, jossa todettiin, ettei se aikonut järjestelmällisesti tutkia valtintu-kisääntöjen noudattamista sellaisten ohjeen piiriin kuuluvien infrastruktuuria koskevien suurhankkeiden kohdalla, joista oli jo tehty päätös ennen ohjeiden päiväystä57.
In principle, it is thus possible for a Member State to have received a Commission decision approving a major project while being in breach of State aid rules. 
Periaatteessa on siis mahdollista, että jäsenvaltio on saanut komission päätöksen, jossa suurhanke hyväksytään, vaikka se on valtiontukisääntöjen vastainen.
56 All relevant Commission departments shall have 10 to 15 working days for their assessment of the project application as well as for their assessment of the major project approval decision. 
56 Kaikilla asianomaisilla komission osastoilla on 10–15 työpäivää aikaa arvioida hankehakemus sekä suurhankkeen hyväksymispäätös.