natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, we found that prior analyses were based on over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, resulting in project rates of use of up to 69 % (ICT) and 35 % (motorways) below forecasts. 
12 kysynnästä ja käytöstä. Siksi hankkeen käyttöasteet olivat jopa 69 prosenttia (tietoja viestintätekniikka) ja 35 prosenttia (moottoritiet) ennusteita matalampia.
This does not take into account the pending risk of the heavily underused motorways in Greece after their completion. - On a positive note, nine completed audited projects have shown good levels of service and maintenance and have the potential to keep these levels for the remaining project duration. - For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis of alternative options, such as Public Sector Comparator, thus failing to demonstrate that it was the one maximising value-for-money and protecting the public interest by ensuring a level playing field between PPPs and a traditional procurement. 
Tässä ei oteta huomioon vielä toteutumatonta riskiä, joka liittyy Kreikan moottoriteiden huomattavan vähäiseen käyttöasteeseen niiden valmistuttua. - Myönteistä oli, että yhdeksän valmistuneen tarkastetun hankkeen palveluja ylläpitotaso on osoittautunut hyväksi ja niiden on mahdollista säilyttää kyseinen taso hankkeen jäljellä olevan keston ajan. - Useimmissa tarkastetuissa hankkeissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus valittiin ilman, että etukäteen tehtiin vaihtoehtoisia toteutustapoja koskeva vertailuanalyysi, kuten julkisen sektorin vertailumenettely.
11 - The risk allocation between public and private partners was often inappropriate, incoherent and ineffective, while high remuneration rates (up to 14 %) on the private partnerŐs risk capital did not always reflect the risks borne. 
Näin ollen hankkeissa ei osoitettu, että kumppanuus tarjosi rahalle parhaiten vastinetta, eikä suojeltu yleistä etua varmistamalla, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja perinteisen hankinnan toimintaedellytykset olivat tasapuoliset. - Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanien välinen riskinjako ei useinkaan ollut asianmukaista, johdonmukaista ja vaikuttavaa, eivätkä yksityisen sektorin kumppanin riskipääoman korkeat korvausasteet (jopa 14 prosenttia) aina vastanneet sen osuutta riskeistä.
In addition, most of the six audited ICT projects were not easily compatible with long contract durations since they were subject to rapid technology changes. 
Lisäksi suurin osa tarkastetuista kuudesta tietoja viestintätekniikan hankkeesta ei soveltunut hyvin pitkäkestoisiin sopimuksiin, koska alan teknologiset muutokset ovat nopeita.
Implementing successful PPP projects requires considerable administrative capability that can be ensured only through suitable institutional and legal frameworks and long-lasting experience in the implementation of PPP projects. 
Menestyksekkäiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttaminen edellyttää merkittäviä hallinnollisia valmiuksia, jotka voidaan taata ainoastaan tarkoituksenmukaisten institutionaalisten ja oikeudellisten kehysten avulla sekä hankkimalla pitkäaikaista kokemusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttamisesta.
We found that these are currently available only in a limited number of EU Member States. 
Tarkastuksen perusteella nämä edellytykset täyttyvät tällä hetkellä vain harvoissa EU:n jäsenvaltioissa.
Therefore, the situation does not match the EUŐs aim to implement greater part of EU-funds through blended projects, including PPPs. 
Siksi tilanne ei vastaa EU:n tavoitetta, että yhä suurempi osa EU:n varoista otetaan käyttöön yhdistettyjen hankkeiden kautta, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet mukaan luettuina.
V. Combining EU funding with PPPs entails additional requirements and uncertainties. 
V. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien yhdistäminen EU:n rahoitukseen tuo mukanaan lisää vaatimuksia ja epävarmuutta.
Moreover, the possibility of recording PPP projects as off-balance-sheet items is an important consideration for the choice of the PPP option, but the practice also risks undermining value-for-money and transparency. We therefore recommend the following: (a) not to promote a more intensive and widespread use of PPPs until the issues identified are addressed and the following recommendations successfully implemented; (b) to mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner; (c) to base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option; (d) to establish clear PPP policies and strategies; (e) to improve the EU framework for better PPP project effectiveness. 
13 kumppanuuden valintaan vaikuttaa merkittävästi mahdollisuus kirjata julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeet taseen ulkopuolisina erinä. Käytäntö saattaa kuitenkin heikentää rahalle saatavaa vastinetta ja avoimuutta. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa näin ollen, että a) julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien laajempaa käyttöä ei edistetä ennen kuin havaitut ongelmat on ratkaistu ja jäljempänä olevat suositukset toteutettu b) vähennetään viivästyksistä ja uudelleenneuvotteluista aiheutuvaa taloudellista vaikutusta julkisen sektorin kumppanille julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista koituviin kustannuksiin c) julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden valinta tehdään parasta hankintatapaa koskevien perusteellisten vertailuanalyysien perusteella d) julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia varten määritetään selkeät toimintapolitiikat ja strategiat e) EU:n toimintakehystä kehitetään, jotta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden vaikuttavuutta voidaan parantaa.
The Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) defines Public-Private Partnerships (PPPs) as Ňlong term contractual arrangements between the government and a private partner whereby the latter delivers and funds public services using a capital asset, sharing the associated risksÓ3. 
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) määritelmän mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ovat julkisyhteisön ja yksityisen kumppanin välisiä pitkän aikavälin sopimusjärjestelyjä, joissa jälkimmäinen toimittaa ja rahoittaa julkisia palveluja käyttämällä käyttöomaisuutta ja joihin liittyvät riskit jaetaan3.
This broad definition shows that PPPs can be designed to achieve a wide array of objectives in various sectors, such as transport, social housing and healthcare, and can be structured under different approaches. 
Tämän laajan määritelmän mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voidaan laatia siten, että niillä voidaan saavuttaa monenlaisia tavoitteita eri toimialoilla, kuten liikenteen, sosiaalisen asuntotuotannon ja terveydenhuollon aloilla, ja ne voidaan jäsentää eri lähestymistapoihin.
PPPs are not different in nature and outcomes from traditionally procured projects, but they exhibit some differences as far as project and contract management are concerned. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet eivät poikkea luonteeltaan ja tuloksiltaan perinteisesti hankituista hankkeista, mutta hankkeiden ja sopimusten hallinnoinnissa on joitakin eroja.
The main difference between PPPs and traditional projects is the risk-sharing between the public and private partner. 
Suurin ero julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja perinteisten hankkeiden välillä on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanin välinen riskienjako.
In principle, risks in a PPP project should be allocated to the party which is best suited to manage them, the aim being to attain the optimum balance between risk shifting and compensation for the risk-bearing party. 
Periaatteessa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeen riskit olisi osoitettava osapuolelle, joka pystyy parhaiten hallitsemaan niitä. Tavoitteena on, että saavutetaan paras mahdollinen tasapaino riskin siirtämisen ja riskin kantavalle osapuolelle maksettavan korvauksen välillä.
The private partner is often responsible for risks, associated with the design, construction, financing, operation and maintenance of the infrastructure, while the public partner usually takes on regulatory and political risks. 
Yksityisen sektorin kumppani on usein vastuussa infrastruktuurin suunnitteluun, rakentamiseen, rahoittamiseen, toimintaan ja ylläpitoon liittyvistä riskeistä, kun taas julkisen sektorin kumppani vastaa useimmiten sääntelyyn liittyvistä ja poliittisista riskeistä.
3. 
15 3.
Here, the private partner is entrusted with all project phases from design to construction, operation and maintenance of the infrastructure, including fundraising. 
Tällöin yksityisen sektorin osapuoli on vastuussa kaikista hankkeen vaiheista infrastruktuurin suunnittelusta rakentamiseen, toimintaan ja ylläpitoon, varojen keräys mukaan luettuna.
This long-term perspective is known as the Ňwhole life approachÓ. 
Tätä pitkän aikavälin näkökulmaa kutsutaan myös elinkaariajatteluksi.
Figure 1 provides a graphical representation of the different phases of a DBFMO PPP, which are shown as responsibilities of, respectively, the public and the private partner. 
Kuvassa 1 on graafinen esitys DBFMO-sopimukseen perustuvan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden eri vaiheista.
The public partner starts to pay the private party for the use of the service, once the construction OECD, ŇPrinciples of Public Governance of Public-Private PartnershipsÓ, 2012. 
Vaiheet kuvataan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanin vastuiden kannalta. Julkisen sektorin kumppani alkaa maksaa yksityisen sektorin osapuolelle palvelun käytöstä, kun rakennusvaihe on valmis.
The three main PPP categories are: (a) concessions, where, typically, final users of the service pay the private partner directly, with no (or reduced) remuneration from the public sector; (b) joint-ventures, or institutional PPPs, where both the public and private sector become shareholders in a third company; (c) contractual PPPs, where the relationship between the parties is governed by a contract. 12 3 4 
4 Kolme tärkeintä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien luokkaa ovat a) käyttöoikeussopimukset, joissa palvelun loppukäyttäjät maksavat tavallisesti suoraan yksityisen sektorin kumppanille siten, että julkinen sektori ei maksa siitä korvausta (tai maksaa pienemmän korvauksen), b) yhteisyritykset tai institutionaaliset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa julkisesta ja yksityisestä sektorista tulee kolmannen yrityksen osakkaita, ja c) sopimusperusteiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joissa osapuolten välistä suhdetta hallitaan sopimuksella.
Figure 1 - Scheme of a typical DBFMO availability-based5 PPP Government starts procurement for both construction and operation of the infrastructure Transfer of the infrastructure to the public sector START Availability payments over the remaining contract life to private partner No availability = no payments AVAILABILITY PAYMENTS OPERATION AND MAINTENANCE (30 years) OPERATIONAND MAINTENANCE (30 years) Operation and maintenance by the private partner END DESIGN The chosen private partner designs a solution and secures funding CONSTRUCTION Construction by the private partner of the i nf ra s truc ture Source: European Court of Auditors. 5 PPPs under which the public partner pays the private partner for the services provided. 
Kuva 1 – Tyypillinen DBFMO-sopimukseen ja käytettävyyteen perustuvan5 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke 16 Julkisyhteisö käynnistää infrastruktuurin rakentamista ja toimintaa koskevat hankintamenettelyt Infras truktuuri siirretään julkiselle sektorille Yksityisen sektorin kumppanille maksetaan käytettävyysmaksuja jäljellä olevan sopimuskauden ajan Ei käytettävyyttä = ei maksuja KÄYTETTÄVYYSMAKSUT TOIMINTA JA YLLÄPITO (30 vuotta) TOIMINTA JA YLLÄPITO (30 vuotta) Yksityisen sektorin kumppani huolehtii toiminnasta ja ylläpidosta ALKU LOPPU SUUNNITTELU Valittu yksityisen sektorin kumppani suunnittelee ratkaisun ja hankkii rahoituksen RAKENTAMINEN Yksityisen sektorin kumppani rakentaa infrastruktuurin Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Reasons for implementing PPPs 5. 
Syitä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamiseen 5.
According to the relevant literature and research6, PPPs are mainly implemented in order to achieve potential benefits compared to traditional procurement methods. 
Aihetta käsittelevän kirjallisuuden ja tutkimusten perusteella6 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia toteutetaan pääasiassa siksi, että pyritään saavuttamaan potentiaalisia hyötyjä perinteisiin hankintatapoihin verrattuna.
These include the following: (a) earlier delivery of a planned capital investment programme, as PPPs can provide an important additional funding to complement traditional budgetary envelopes; (b) the possibility of efficiency gains in project implementation by completing individual projects faster; (c) the possibility of sharing risks with the private partner and optimising costs throughout their life-time; (d) the possibility of better maintenance and service levels than traditional projects through a whole life approach; (e) the possibility of combining public and private expertise in the most effective manner to perform in-depth project assessment and achieve optimisation of the project scope. 
a) suunnitellun pääomainvestointiohjelman aikaisempi toteutuminen, sillä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat tarjota tärkeää lisärahoitusta, jolla täydennetään tavanomaisia määrärahoja b) tehokkuushyödyt hankkeen täytäntöönpanossa yksittäisten hankkeiden nopeamman valmistumisen ansiosta c) riskienjako yksityisen sektorin kumppanin kanssa ja kustannusten optimointi hankkeiden elinkaaren aikana d) perinteisiä hankkeita paremmat ylläpito-ja palvelutasot elinkaariajattelun avulla e) julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntemuksen tehokas yhdistäminen siten, että toteutetaan kattava hankkeen arviointi ja optimoidaan hankkeen laajuus.
Moreover, the EU accounting framework (ESA 2010)7 allows public involvement in PPPs, under certain conditions, to be registered as off-balance sheet items. 
Lisäksi EU:n tilinpitokehyksessä (EKT 2010)7 sallitaan, että julkinen osallistuminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin voidaan tiettyjen edellytysten täyttyessä kirjata taseen ulkopuolisena eränä.
This incentivises their use for enhanced compliance with the Euro Convergence Criteria, also known as the Maastricht criteria8. 
Tämä kannustaa kumppanuuksien käyttöön euron lähentymiskriteerien eli Maastrichtin kriteerien noudattamisen parantamiseksi8.
See for instance the World Bank PPP Infrastructure Resource Centre; EPEC, ŇThe Non-Financial Benefits of PPPs-A review of Concepts and methodologyÓ, June 2011; OECD Journal on Budgeting Volume 2011/1, ŇHow To Attain Value for Money: Comparing PPP and Traditional Infrastructure Public ProcurementÓ; EPEC, ŇPPP Motivations and challenges for the Public SectorÓ, October 2015. 
EU:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmarkkinat 7. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien asiantuntijakeskuksen (EPEC) mukaan EU:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmarkkinoilla maksuedellytykset täytti Infrastructure Public Procurement”; EPEC, ”PPP Motivations and Challenges for the Public Sector”, lokakuu 2015.
Regulation (EU) No 549/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the European system of national and regional accounts in the European Union (ESA 2010) (OJ L 174, 26.6.2013, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 549/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, Euroopan kansantalouden tilinpito-ja aluetilinpitojärjestelmästä Euroopan unionissa (EKT 2010) (EUVL L 174, 26.6.2013, s.
1), applicable to all Member States as of September 2014. 
1), jota sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin syyskuusta 2014 alkaen.
The Euro Convergence Criteria Đ also known as ÔMaastricht CriteriaŐ Đ are based on Article 140 of the Treaty on the Functioning of the European Union. 
Euron lähentymiskriteerit – joista käytetään myös nimitystä Maastrichtin kriteerit – perustuvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklaan.
Member States are required to meet these criteria to enter the third stage of the Economic and Monetary Union and adopt the euro 14 6 7 8 
Jäsenvaltioiden on täytettävä kriteerit, jotta ne voivat siirtyä talous-ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen ja ottaa euron käyttöön.
The European PPP market 7. According to the European PPP Expertise Centre (EPEC), 1 749 PPP projects worth a total of 336 billion euro reached financial close in the EU PPP market between 1990 and 2016. 
17 7 8 18 vuosina 1990–2016 yhteensä 1 749 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta, joiden arvo oli yhteensä 336 miljardia euroa.
Before the financial and economic crisis, the PPP market was experiencing a sharp increase in volume, but since 2008 the number of new PPP projects has decreased considerably (see Figure 2). 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmarkkinoiden koko kasvoi jyrkästi ennen rahoitus-ja talouskriisiä. Uusien kumppanuushankkeiden määrä on kuitenkin pienentynyt merkittävästi vuoden 2008 jälkeen (ks. kuva 2).
In 2016, the aggregate value of the 64 PPP transactions that reached financial close in the EU market was 10.3 billion euro. 
Vuonna 2016 EU:n markkinoilla maksuedellytykset täytti 64 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden maksutapahtumaa, joiden yhteenlaskettu arvo oli 10,3 miljardia euroa.
Most projects were in the transport sector, which accounted in 2016 for one-third of all PPP investment, followed by the healthcare and education sectors. 
Suurin osa hankkeista liittyi liikennealaan, johon tehtiin kolmannes kaikista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien investoinneista vuonna 2016. Seuraavaksi yleisimpiä olivat terveydenhuolto-ja koulutusalojen hankkeet.
Figure 2 - EU PPP market from 1990 to 2016 15 30 160 Value of projects (in billion euro) Number of projects 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Year Source: European Court of Auditors based on information provided by EPEC. as their currency. 
Kuva 2 – EU:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmarkkinat vuosina 1990–2016 30 160 Hankkeiden arvo (miljardia euroa) Hankkeiden määrä 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Vuosi Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EPEC:n toimittamien tietojen perusteella.
16 8. 
8.
As shown in Figure 3, the EU PPP market is mostly concentrated in the United Kingdom, France, Spain, Portugal and Germany which implemented projects worth 90 % of the entire market over the 1990-2016 period. 
Kuten kuva 3 osoittaa, EU:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmarkkinat keskittyvät pääasiassa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Ranskaan, Espanjaan, Portugaliin ja Saksaan. Niissä toteutettujen hankkeiden arvo oli 90 prosenttia koko markkinoiden arvosta vuosina 1990–2016.
While some Member States implemented numerous PPP projects, such as the United Kingdom with over 1 000 PPP projects worth almost 160 billion euro during the period followed by France with 175 PPPs worth almost 40 billion euro, 13 of the 28 Member States implemented fewer than five PPP projects. 
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettiin Hankkeiden arvo (miljardia euroa) Hankkeiden määrä 19 tarkasteltavalla ajanjaksolla yli 1 000 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanketta, joiden arvo oli lähes 160 miljardia euroa, ja Ranskassa 175 kumppanuushanketta, joiden arvo oli lähes 40 miljardia euroa.
Figure 3 - EU PPP market per Member State from 1990 to 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Number of projects 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Value of projects in billion euro Number of projects Value of projects (in billion euro) 00 Value (EUR billion) Number of projects Source: ECA based on information provided by EPEC. 
Kuva 3 – EU:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmarkkinat jäsenvaltioittain vuosina 1990–2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Hankkeiden määrä 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Hankkeiden arvo (miljardia euroa) Hankkeiden arvo (miljardia euroa) Hankkeiden määrä 00 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EPEC:n toimittamien tietojen perusteella.
PPPs and EU funds 9. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ja EU:n varat 9.
PPP projects that combine EU funds with private financing resources are called blended PPPs. 
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita, joissa yhdistetään EU:n varoja yksityisiin rahoituslähteisiin, kutsutaan yhdistetyiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiksi.
By blending EU funds in a PPP, the public sector can make a project more affordable by lowering the required financing levels. 
Yhdistämällä EU:n varoja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen julkinen sektori voi tehdä hankkeen kustannuksista kohtuullisempia madaltamalla vaadittuja rahoitustasoja.
For instance, the Europe 20209 strategy highlights the importance of PPPs. 
20 Eurooppa 2020 -strategiassa9 korostetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä.
According to the strategy, leveraging financial means by combining private and public finance and creating innovative instruments to finance the needed investments is one of the key aspects Europe must pursue in order to accomplish its objectives for Europe 2020. 
Strategian mukaan rahoituskeinojen liikkeelle saaminen yhdistämällä yksityistä ja julkista rahoitusta ja luomalla tarvittavien investointien rahoittamiseen innovatiivisia välineitä on yksi keskeisistä osa-alueista, joilla Euroopan edistyttävä, jotta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voidaan saavuttaa.
The 2011 Commission White Paper on Transport10, amongst others, encourages Member States to use more PPPs, while recognising that not all projects are suitable for this mechanism. 
Liikenteestä vuonna 2011 annettu komission valkoinen kirja10 on yksi niistä asiakirjoista, joissa rohkaistaan jäsenvaltioita hyödyntämään enemmän julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia muistaen, että järjestely ei sovellu kaikille hankkeille.
Furthermore, it recognises that financial instruments can support PPPs financing on a bigger scale. 
Lisäksi valkoisessa kirjassa todetaan, että rahoitusvälineet voivat tukea yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien rahoitusta laajemmassa mittakaavassa.
In the 2014-2020 multi-annual financial framework the Commission has given increased consideration to the more intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect. 
Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä komissio on kiinnittänyt enemmän huomiota julkisten varojen voimakkaampaan täydentämiseen yksityisillä varoilla ja rooliin, joka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla voi olla tässä yhteydessä.
In both the Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period and the CEF regulation11, PPPs are viewed as a potentially effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of public policy objectives by bringing together different forms of public and private resources. 
Sekä vuosien 2014–2020 yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa että Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta annetussa asetuksessa11 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta pidetään mahdollisesti tehokkaana tapana toteuttaa infrastruktuurihankkeita, joilla varmistetaan julkisen politiikan tavoitteiden saavuttaminen kokoamalla yhteen eri muodossa olevia julkisia ja yksityisiä varoja.
Communication from the Commission - EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth - COM (2010) 2020 final. 
Komission tiedonanto Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM(2010) 2020 lopullinen.