natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This report builds also on these assessments. 
Tämä kertomus perustuu myös näihin arviointeihin.
Observations 25 Were financial instruments appropriately sized in view 27 Financial instruments are not projects themselves but a delivery tool for funding from the EU budget. 
22. nähden asianmukaisesti mitoitettuja? 27 Rahoitusvälineet eivät ole hankkeita, vaan välineitä, joiden kautta annetaan rahoitusta EU:n talousarviosta.
In cohesion policy, the decision of a managing authority to deliver OP support through a financial instrument is not so much a decision of whether to invest OP resources or not (this is already predefined in the OP) but rather how to invest: through a one-off grant or support through a financial instrument providing a repayable financial support. 
Koheesiopolitiikan alalla hallintoviranomaisen päätöksessä myöntää toimenpideohjelmasta tukea rahoitusvälineen kautta ei ole niinkään kyse siitä, sijoitetaanko toimenpideohjelman varoja vai ei (tämä on jo määritelty ennalta toimenpideohjelmassa), vaan siitä, miten varat sijoitetaan: kertaluonteisena avustuksena vai rahoitusvälineen kautta myönnettävänä tukena, joka on takaisin maksettavaa rahoitustukea.
28 We have therefore examined to what extent the 1 025 ERDF and ESF instruments used their capital endowment to provide different forms of financial support to final recipients and analysed several factors contributing to the instruments’ low disbursement rates to final recipients during the 2007-2013 programme period: the level of the initial capital endowments of the instruments, whether market needs were properly addressed by the managing authorities and specific difficulties faced by regional financial instruments. 
28 Tilintarkastustuomioistuin on tämän vuoksi tutkinut, missä määrin 1 025 EAKR-ja ESR-välinettä on käyttänyt perustamispääomaansa antaakseen loppukäyttäjille rahoitustukea sen eri muodoissa, ja analysoinut useita tekijöitä, joiden vuoksi välineistä loppukäyttäjille maksettavan tuen maksatusaste oli alhainen ohjelmakaudella 2007–2013. Näitä tekijöitä olivat välineiden alkuperäisen perustamispääoman taso, se, ottivatko hallintoviranomaiset markkinoiden tarpeet asianmukaisesti huomioon, ja alueellisiin rahoitusvälineisiin liittyvät erityiset ongelmat.
We also analysed how similar aspects were dealt with in the case of centrally managed instruments. 
Lisäksi analysoitiin, miten vastaavia näkökohtia käsiteltiin keskitetysti hallinnoitujen välineiden yhteydessä.
Excessive capital endowment led to low disbursement rates, avoidance of de-commitment and potential reimbursement at closure 29 The financial instruments disbursement rates have already been examined in several of the Court’s annual and special reports32. 
Liiallinen perustamispääoma johti alhaisiin maksatusasteisiin, maksusitoumusten vapauttamisen välttelyyn ja mahdolliseen menojen korvaamiseen unionin talousarviosta ohjelman sulkemisen yhteydessä 29 Rahoitusvälineiden maksatusasteita on tarkasteltu jo aiemmin useissa tilintarkastustuomioistuimen vuosi-ja erityiskertomuksissa32.
In this report we analyse the latest available information reported by the Member States to the Commission as at 31 December 2014, published in September 2015. 
Tässä kertomuksessa analysoidaan tuoreimpia käytettävissä olevia tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle 31. joulukuuta 2014 vallinneesta tilanteesta ja jotka on julkaistu syyskuussa 2015.
Our analysis of these most recent data shows that a significant number of them continue to face difficulties in using their capital endowments as planned. 
Näitä tuoreimpia tietoja koskeva analyysi osoittaa, että merkittävällä määrällä rahoitusvälineistä on edelleen vaikeuksia käyttää perustamispääomaansa suunnitelmien mukaisesti.
30 Table 4 shows the disbursement rates for each of the 25 Member States which implemented financial instruments during the 2007-2013 programme period33. 
30 Taulukossa 4 esitetään maksatusasteet jäsenvaltioittain niiden 25 jäsenvaltion osalta, jotka käyttivät rahoitusvälineitä ohjelmakaudella 2007–201333.
The percentages presented are averages for all ERDF and ESF instruments in the Member State concerned. 
Taulukossa esitettävät prosenttiosuudet ovat kyseisen jäsenvaltion kaikkien EAKR-ja ESR-välineiden keskiarvoja.
A significant number of financial instruments were established only in 2012 or afterwards. 
Merkittävä määrä rahoitusvälineistä perustettiin vasta vuonna 2012 tai myöhemmin.
Source: ECA; based on 2015 Commission data. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin komission vuoden 2015 tietojen perusteella.
Observations 27 31 By the end of 2014, with only 1 year before the end of the initial eligibility period (31 December 2015), only 57 % of ERDF and ESF instruments’ endowments had been disbursed to final recipients. 
Huomautukset 27 31 Vuoden 2014 loppuun mennessä, eli vain vuotta ennen alkuperäisen tukikelpoisuusajan päättymistä (31. joulukuuta 2015), EAKR-ja ESR-välineiden rahoitusvaroista oli maksettu loppukäyttäjille ainoastaan 57 prosenttia.
Disbursements were low in particular for financial instruments in Slovakia (21 %), Spain (27 %) and Italy (32 %). 
Maksatusaste oli alhainen erityisesti Slovakian (21 prosenttia), Espanjan (27 prosenttia) ja Italian (32 prosenttia) rahoitusvälineillä.
Moreover, a further three Member States (Greece, Netherlands, Austria) had disbursed less than half of their initial endowments. 
Lisäksi kolme muuta jäsenvaltiota (Kreikka, Alankomaat ja Itävalta) oli maksanut loppukäyttäjille alle puolet rahoitusvälineiden alkuperäisistä rahoitusvaroista.
32 Overall, 177 of the 972 ERDF financial instruments (18 %) and 16 of the 53 ESF financial instruments (30 %) had disbursed less than a third of their endowment by the end of 2014. 
32 Kaiken kaikkiaan 972 EAKR-rahoitusvälineestä 177 välinettä (18 prosenttia) ja 53 ESR-rahoitusvälineestä 16 välinettä (30 prosenttia) oli maksanut loppukäyttäjille alle kolmanneksen rahoitusvaroistaan vuoden 2014 loppuun mennessä.
For these 177 instruments, their total unused endowment amounted to 4.2 billion euro as at 31 December 2014. 
Näiden 177 välineen käyttämättömät rahoitusvarat olivat yhteensä 4,2 miljardia euroa 31. joulukuuta 2014.
For these instruments, we consider it to be unlikely that the available funding will be used once, even though the Commission has extended the eligibility period until March 2017 (see paragraph 43). 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden välineiden osalta on epätodennäköistä, että käytettävissä oleva rahoitus voitaisiin käyttää kertaalleen, vaikka komissio onkin jatkanut tukikelpoisuusaikaa maaliskuun 2017 loppuun (ks. kohta 43).
The final disbursement rate of the financial instruments can, however, only be assessed at the end of their life cycle, especially as regards those set up towards the end of the programme period. 
Rahoitusvälineiden lopullinen maksatusaste voidaan kuitenkin arvioida vasta niiden elinkaaren lopussa, varsinkin niiden välineiden osalta, jotka on perustettu ohjelmakauden loppupuolella.
Low disbursement rates due to excessive initial endowment of financial instruments 33 During our interviews, it was often argued that the financial and economic crisis had had a major effect, and had negatively affected disbursement rates to final recipients. 
Maksatusasteet alhaisia rahoitusvälineiden liiallisen alkuperäisen perustamispääoman vuoksi 33 Tarkastuksen aikana haastatellut totesivat usein, että rahoitus-ja talouskriisillä oli ollut huomattava vaikutus ja että kriisi oli vaikuttanut kielteisesti loppukäyttäjille maksettavan rahoitustuen maksatusasteeseen.
However, given the size of the problem, we consider that this is neither the only nor the main factor behind low disbursement rates. 
Kun otetaan huomioon ongelman laajuus, tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että rahoitus-ja talouskriisi ei ollut sen paremmin ainoa kuin pääasiallisinkaan syy alhaisiin maksatusasteisiin.
In fact, low disbursement rates are primarily due to an excessive endowment of the financial instruments in the first place. 
Itse asiassa alhaiset maksatusasteet johtuvat ensisijaisesti siitä, että perustettuihin rahoitusvälineisiin on alun alkaen myönnetty liikaa varoja.
34 Our analysis of the data published by the Commission in 2015 showed that there is a positive correlation between ERDF and ESF absorption rates at Member State level and financial instruments’ disbursement rates to final recipients (see Figure 2a and Figure 2b). 
34 Tilintarkastustuomioistuimen analyysi komission vuonna 2015 julkaisemista tiedoista osoittaa, että jäsenvaltioiden EAKR-ja ESR-määrärahojen käyttöasteen ja rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan rahoitustuen maksatusasteen välillä on positiivinen korrelaatio (ks. kaaviot 2a ja 2b).
This analysis illustrates that those Member States which already face difficulties in absorbing the ERDF and ESF budget often have even more significant problems in disbursing the capital endowment allocated to financial instruments. 
Analyysi osoittaa, että jäsenvaltioilla, joilla on jo vaikeuksia käyttää EAKR:n ja ESR:n varoja, on vielä huomattavampia vaikeuksia rahoitusvälineisiin osoitetun perustamispääoman maksamisessa loppukäyttäjille.
Observations 28 Comparison between the ERDF overall absorption at Member State level and the financial instruments’ disbursement rate at the level of final recipients Financial instruments’ disbursement rates to final recipients — OP amounts 100 % Estonia Slovenia 80 % Romania Denmark 60 % 40 % Italy Slovakia Greece 20 % 0% Average of ERDF absorption at Member State level (77 %) 50 % 55 % 60 % 65 % 70 % 75 % 80 % 85 % 90 % 95 % 100 % Czech Republic Malta United Kingdom Belgium Sweden Portugal Lithuania Bulgaria France Latvia Finland Cyprus Aus tri a Netherlands Average of financial instruments’ disbursment rates to final recipients 58 % Spain ERDF absorption at Member State level Note: The size of the circles corresponds to the total contribution from the OPs to financial instruments (see Table 4). 
Huomautukset 28 Jäsenvaltioiden EAKR-määrärahojen kokonaiskäyttöasteen ja rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan rahoitustuen maksatusasteen välinen vertailu Rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan tuen maksatusaste – toimenpideohjelmamäärät 100 % Viro Slovenia 80 % Romania Tanska Belgia Suomi Ruotsi 60 % Bulgaria Kypros 40 % Italia Slovakia Kreikka 20 % 0% Jäsenvaltioiden EAKR-määrärahojen keskimääräinen käyttöaste (77 %) 50 % 55 % 60 % 65 % 70 % 75 % 80 % 85 % 90 % 95 % 100 % Tšekki Malta Itävalta Alankomaat Rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan tuen keskimääräinen maksatusaste (58 %) Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Latvia Liettua Espanja Jäsenvaltion EAKR-määrärahojen käyttöaste Huom.: Ympyröiden koko vastaa toimenpideohjelmista rahoitusvälineisiin myönnettyä kokonaisrahoitusta (ks. taulukko 4).
Correlation coefficient: 0.5. 
Korrelaatiokerroin: 0,5.
Source: ECA, based on 2015 Commission data. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin komission vuoden 2015 tietojen perusteella.
Hungary Germany Poland Trend line Figure 2a 
Unkari Saksa Polonia Trendiviiva Portugali Kaavio 2a
Observations 29 Comparison between the ESF overall absorption at Member State level and the financial instruments’ disbursement rate at the level of final recipients Financial instruments’ disbursement rates to final recipients — OP amounts 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % Estonia Latvia Lithuania 0% Average of ESF absorption at Member State level 79 % 70 % 75 % 80 % 85 % 90 % 95 % 100 % Italy Denmark Germany Poland Average of financial instruments’ disbursment rates to final recipients 38 % ESF absorption at Member State level Note: The size of the circles corresponds to the total contribution from the OPs to financial instruments (see Table 4). 
Huomautukset 29 Jäsenvaltioiden ESR-määrärahojen kokonaiskäyttöasteen ja rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan rahoitustuen maksatusasteen välinen vertailu Rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan tuen maksatusaste – toimenpideohjelmamäärät 100 % Viro Latvia Liettua 80 % 60 % 40 % 20 % 0% 70 % 75 % 80 % 85 % 90 % 95 % 100 % Italia Tanska Saksa Puola Rahoitusvälineistä loppukäyttäjille maksettavan tuen keskimääräinen maksatusaste (38 %) Jäsenvaltioiden ESR-määrärahojen keskimääräinen käyttöaste (79 %) Jäsenvaltion ESR-määrärahojen käyttöaste Huom.: Ympyröiden koko vastaa toimenpideohjelmista rahoitusvälineisiin myönnettyä kokonaisrahoitusta (ks. taulukko 4).
Correlation coefficient: 0.9. 
Korrelaatiokerroin: 0,9.
Source: ECA, based on 2015 Commission data. Trend line Figure 2b 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin komission vuoden 2015 tietojen perusteella. Trendiviiva Kaavio 2b
Observations 30 Increase in capital endowments of financial instruments in 21 out of 25 Member States 35 In 21 out of 25 Member States, we also found that the initial endowment had been increased since 2011. 
Huomautukset 30 Rahoitusvälineiden perustamispääomia korotettiin 21 jäsenvaltiossa 25 jäsenvaltiosta 35 Tarkastuksessa havaittiin myös, että 21 jäsenvaltiossa 25 jäsenvaltiosta alkuperäistä perustamispääomaa oli korotettu vuoden 2011 jälkeen.
Overall, around 7.1 billion euro of additional funding from the 2007-2013 ERDF and ESF OPs had been allocated to financial instruments since then. 
Kaiken kaikkiaan rahoitusvälineisiin oli osoitettu vuoden 2011 jälkeen noin 7,1 miljardia euroa lisärahoitusta ohjelmakauden 2007–2013 EAKR-ja ESR-toimenpideohjelmista.
36 Most of these increases in the instruments’ capital endowment were made in Italy (2.5 billion euro), Spain (0.9 billion euro), Greece (0.9 billion euro), the United Kingdom (0.7 billion euro) and Hungary (0.5 billion euro). 
36 Suurin osa näistä rahoitusvälineiden perustamispääomien korotuksista tehtiin Italiassa (2,5 miljardia euroa), Espanjassa (0,9 miljardia euroa), Kreikassa (0,9 miljardia euroa), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (0,7 miljardia euroa) ja Unkarissa (0,5 miljardia euroa).
These five Member States alone account for 77 % of the total increase of capital endowment during the entire period. 
Näiden viiden jäsenvaltion osuus perustamispääoman ko-konaiskorotuksesta koko kaudella oli 77 prosenttia.
Four of these five Member States (Italy, Spain, the United Kingdom and Hungary) had a below-average ERDF absorption rate at the end of 2014 (see Figure 2a). 
Näistä viidestä jäsenvaltiosta neljässä (Italia, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Unkari) EAKR:n käyttöaste oli vuoden 2014 lopussa keskiarvon alapuolella (ks. kaavio 2a).
Provisions in the legal base for the 2007-2013 programme period created incentives for Member States to use financial instruments to circumvent the risk of de-commitment of EU funds 37 The legal base for the 2007-2013 programme period made it possible for Member States to absorb the EU contribution to the ERDF and ESF OPs upfront through the use of financial instruments. 
Ohjelmakautta 2007–2013 varten vahvistetun oikeusperustan säännökset houkuttelivat jäsenvaltioita käyttämään rahoitusvälineitä EU:n varojen maksusitoumusten vapauttamisen riskin välttelyyn 37 Ohjelmakautta 2007–2013 varten vahvistetussa oikeusperustassa annettiin jäsenvaltioille mahdollisuus käyttää EU:n talousarviosta EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmille myönnetty rahoitusosuus etukäteen rahoitusvälineitä käyttämällä.
These upfront contributions could be used by Member States as a mechanism to avoid the risk of de-commitment (‘n + 2’ rule)34 (see Box 1). 
Näitä rahoitusosuuksia voitiin käyttää jäsenvaltioissa maksusitoumusten vapauttamisen riskin välttelyyn (n+2-sääntö)34 (ks. laatikko 1).
34 The automatic de-commitment rule (n + 2 rule) helps to clear outstanding commitments. 
34 Talousarviositoumusten vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskevan säännön (n+2-sääntö) soveltaminen auttaa selvittämään maksattamatta olevat sitoumukset.
This rule requires automatic de-commitment of all funds not spent or not covered by a payment request by the end of the second year following the year of allocation. 
Säännön mukaan kaikki ne varat vapautetaan ilman eri toimenpiteitä, joita ei ole käytetty tai joiden osalta ei ole esitetty maksupyyntöä myöntämisvuotta seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä.
Reimbursement the ERDF and ESF contribution to setting up the financial instruments as eligible cost during the 2007-2013 programme period According to the general regulation, the only condition for certifying amounts in the 2007-2013 programme period related to financial instruments as eligible expenditure under the OP was that the amounts concerned must have been used to establish or contribute to funds or holding funds. 
Rahoitusvälineiden perustamiseen myönnetyn EAKR-ja ESR-rahoitusosuuden maksaminen katsottiin tukikelpoiseksi kustannukseksi ohjelmakaudella 2007–2013 Yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaan ainoa edellytys rahoitusvälineisiin liittyvien määrien todentamiseksi toimenpideohjelman mukaisiksi tukikelpoisiksi menoiksi ohjelmakaudella 2007–2013 oli, että kyseiset määrät oli käytetty rahastojen tai holdingrahastojen perustamiseen tai tukemiseen.
On that basis, ERDF and ESF contributions are reimbursed from the EU budget to Member States and considered as temporarily absorbed. 
Tämän perusteella EAKR:n ja ESR:n rahoitusosuudet maksetaan EU:n talousarviosta jäsenvaltioille ja katsotaan tilapäisesti käytetyiksi.
In other words, there was no requirement to link the contribution from the OP to the capital endowment of an instrument to final recipients. 
Toisin sanoen asetuksessa ei edellytetty toimenpideohjelmasta välineen perustamispääomaan myönnetyn rahoitusosuuden yhdistämistä loppukäyttäjiin.
Interest generated by the capital also contributes to the instruments’ endowment. 
Myös pääomalle kertyvä korko lisää välineiden varoja.
It is only at the closure of the OP that the Commission will determine the total eligible expenditure on the basis of the actual amounts of loans, guarantees and equity investments provided to final recipients. 
Vasta toimenpideohjelman sulkemisen yhteydessä komissio määrittää tukikelpoisten menojen kokonaismäärän loppukäyttäjille myönnettyjen lainojen, takausten ja pääomasijoitusten todellisten määrien perusteella.
Observations 31 38 This arrangement has created an incentive for Member States to ‘park’ at least part of the EU’s contribution to the OPs in the accounts of the banks and financial intermediaries managing the funds, without it being actually used for its intended purposes (see Box 2). 
Huomautukset 31 38 Tämä järjestely houkutteli jäsenvaltioita jättämään ainakin osan EU:n toimenpideohjelmille myöntämästä rahoitusosuudesta rahastoja hoitavien pankkien ja rahoituksen välittäjien tileille, jolloin varoja ei käytettykään suunniteltuun käyttötarkoitukseen (ks. laatikko 2).
Case study — Excessive endowment of a financial instrument in Italy (Fondo regionale di cogaranzia e controgaranzia per le PMI operanti in Sardegna) In December 2009, the regional government decided to set up a guarantee fund with a capital endowment of 233 million euro. 
Italialaisen Fondo regionale di cogaranzia e controgaranzia per le PMI operanti in Sardegna -rahoitusvälineen liialliset rahoitusvarat Aluehallinto päätti joulukuussa 2009 perustaa takuurahaston, jonka perustamispääoma oli 233 miljoonaa euroa.
This corresponded to 14 % of the total budget of the OP for the entire programme period. 
Perustamispääoma vastasi 14:ää prosenttia toimenpideohjelman koko ohjelmakauden kokonaistalousarviosta.
The total endowment was intended to guarantee loans of around 2.3 billion euro. 
Koko pääomalla oli tarkoitus taata lainoja noin 2,3 miljardin euron edestä.
Our audit in 2010 of this Italian guarantee fund found that there had been no market needs analysis which justified such an allocation. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuonna 2010 italialaisen takuurahaston tarkastuksen yhteydessä, että markkinoiden tarpeiden analyysia, joka olisi antanut perusteet rahoituksen myöntämiselle, ei ollut tehty.
Moreover, several other mandatory elements (such as the investment strategy and planning, the description of an exit policy and the winding-up provisions) were not in place when the funding agreement was signed by the regional government and the regional agency implementing the fund. 
Lisäksi moni muu pakollinen edellytys (kuten investointistrategia ja suunnittelu, rahoitusosuuden pois vetämistä koskeva kuvaus ja lakkauttamista koskevat säännökset) ei täyttynyt, kun aluehallintoyksikkö ja rahaston toimeenpaneva aluevirasto allekirjoittivat rahoitussopimuksen.
Only in June 2010 was a business plan finally prepared and approved; however, it was based on unrealistic assumptions. 
Liiketoimintasuunnitelma laadittiin ja hyväksyttiin vasta kesäkuussa 2010, tosin epärealististen oletusten pohjalta.
Our audit also showed that a significant part of the OP’s funding committed by the managing authorities in 2007 had not been spent by this point. 
Tarkastuksessa todettiin myös, että merkittävää osaa hallintoviranomaisten vuonna 2007 sitomasta toimenpideohjelman rahoituksesta ei ollut käytetty vuoden 2009 loppuun mennessä.
Allocating a high endowment to the financial instrument made it possible to circumvent the n + 2 rule in place at the time, according to which unused funds must be de-committed after 2 years. 
Suuren perustamispääoman myöntäminen rahoitusvälineelle antoi mahdollisuuden kiertää tuolloin käytössä olleen n+2 -säännön, jonka mukaan käyttämättömät varat on vapautettava kahden vuoden kuluttua niiden myöntämisestä.
By the end of 2014, the managing authority reported that 45 million euro out of a total endowment of 233 million euro had been provided as guarantees to final recipients. 
Hallintoviranomainen raportoi, että vuoden 2014 loppuun mennessä 233 miljoonan euron kokonaismäärästä oli myönnetty loppukäyttäjille vakuuksina 45 miljoonaa euroa.
This gives a disbursement rate of 19 %. 
Maksatusaste oli siis 19 prosenttia.
The guarantees made correspond to loans of 460 million euro. 
Vakuudet vastaavat 460 miljoonan euron lainoja.
Observations 32 39 On the other hand, we found one case where the endowment of financial instruments had been reduced to take into account market conditions and projected disbursement rates, which is considered good practice. (see Box 3). 
Huomautukset 32 39 Toisaalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös yhden tapauksen, jossa rahoitusvälineiden rahoitusvaroja oli vähennetty markkinaolosuhteiden ja ennustettujen maksatusasteiden vuoksi.
Case study — Downward adjustment of the Jeremie fund’s endowment in line with changing market needs in Lithuania A Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) instrument was set up in Lithuania in 2008, and its endowment increased progressively to 210 million euro by the end of 2009. 
Tapaustutkimus: Liettualaisen JEREMIE-rahaston rahoitusvarojen vähentäminen markkinoiden muuttuvia tarpeita vastaaviksi Liettuassa perustettiin vuonna 2008 JEREMIE-rahoitusväline (Euroopan yhteiset resurssit mikro-ja pk-yritysten tukemiseksi). Rahoitusvälineen rahoitusvaroja korotettiin asteittain 210 miljoonaan euroon vuoden 2009 loppuun mennessä.
The endowment had been based on an assessment of market needs carried out in September 2007. 
Rahoitusvarat perustuivat syyskuussa 2007 tehtyyn markkinoiden tarpeiden arviointiin.
However, at a later stage, after analysing the effects of the economic crisis on the Lithuanian economy, the managing authority decided to reduce the fund’s endowment. 
Hallintoviranomainen päätti kuitenkin myöhemmin vähentää rahaston rahoitusvaroja analysoituaan talouskriisin vaikutuksia Liettuan talouteen.
By 2012 the fund’s endowment was reduced to 170 million euro and the money returned to the OP. 
Rahaston rahoitusvarat vähennettiin 170 miljoonaan euroon vuoteen 2012 mennessä, ja ylimääräiset varat palautettiin toimenpideohjelmaan.
Without this change, the overall disbursement rate for all Lithuanian financial instruments would have been 68 % rather than 75 % (see Table 4). 
Ilman tätä muutosta Liettuan kaikkien rahoitusvälineiden kokonaismaksatusaste olisi ollut 68 prosenttia eikä 75 prosenttia (ks. taulukko 4).