natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As well as being contrary to certain regula‐ tory requirements37, this means that a number of water‐related requirements (such as the ban on spreading manure on cultivated buffer strips) cannot be verified visually in the field; — checks in relation to the GAEC on irrigation were not complete (see Box 9). 
Tämä on vastoin tiettyjä säännök‐ siä37, minkä lisäksi keskittyminen merkitsee, että monia vesivaroihin liittyviä vaatimuksia (kuten viljel‐ tyjä suojakaistoja koskevaa lannan levityskieltoa) ei voida havainnoida kentällä. – Kastelua koskevaan hyvän maata‐ louden ja ympäristön vaatimuk‐ seen liittyvät tarkastukset eivät olleet kattavia (ks. laatikko 9).
The Commission does not ensure that GAEC standards are appropriate at Member State level 44 The purpose of the GAECs established under the cross‐compliance mecha‐ nism is to enforce basic good prac‐ tice38. 
Komissio ei varmista, että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset jäsenvaltioissa ovat tarkoituksenmukaisia 44 Täydentävien ehtojen pohjalta mää‐ ritettyjen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten tarkoitukse‐ na on lujittaa tavanomaisia parhaita käytäntöjä38.
Member States are expected to set minimum requirements that take account of domestic agronomic, envi‐ ronmental and climate conditions. 
Jäsenvaltioiden oletetaan asettavan vähimmäisvaatimukset, joissa otetaan huomioon kansalliset maatalouden harjoittamisolosuhteet sekä ympäristö‐ ja ilmasto‐olosuhteet.
45 At present the Commission receives only limited information, through an online database, about the implemen‐ tation of GAECs in Member States. 
45 Komissio saa nykyisin (sähköisen tietokannan kautta) vain vähän tietoja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten soveltamisesta jäsenval‐ tioissa.
This information consists of references to the applicable domestic legislation, as well as summaries provided by each Member State. 
Tiedot koostuvat viittauksista voimassaolevaan kansalliseen lain‐ säädäntöön sekä kunkin jäsenvaltion laatimista yhteenvedoista.
Notification is given at the geographical level which Member States themselves deem appropriate. For instance, in the case of the Mem‐ ber States visited during the audit, information about implementation of the GAECs at regional level (as in Italy and Spain) is not included. 
Jokainen jäsenvaltio päättää, miten se jaottelee tiedot maantieteellisesti. Tarkastus‐ käynnin kohteena olleissa jäsenval‐ tioissa ei esimerkiksi ollut saatavissa alueellisesti jaoteltuja tietoja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus‐ ten soveltamisesta (Italia ja Espanja).
37 Article 53(1) of Commission Regulation (EC) No 1122/2009 of 30 November 2009 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 73/2009 as regards cross‐compliance, modulation and the integrated administration and control system, under the direct support schemes for farmers provided for that regulation, as well as for the implementation of Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards cross‐compliance under the support scheme provided for the wine sector (OJ L 316, 2.12.2009, p. 
37 Komission asetus (EY) N:o 1122/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä mainitussa asetuksessa säädettyjen viljelijöiden suorien tukien järjestelmien mukaisten täydentävien ehtojen, tuen mukauttamisen ja yhdennetyn hallinto‐ ja valvontajärjestelmän osalta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä viinialalle säädetyn tukijärjestelmän mukaisten täydentävien ehtojen osalta (EUVL L 316, 2.12.2009, s.
65) and Article 14(1) of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross‐compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 
65), 53 artiklan 1 kohta, ja komission asetus (EU) N:o 65/2011, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteitä koskevien tarkastusmenettelyjen ja täydentävien ehtojen täytäntöönpanon osalta (EUVL L 25, 28.1.2011, s.
8). 
8), 14 artiklan 1 kohta.
38 European Parliament, Sustainable management of natural resources with a focus on water and agriculture, Study — Final Report, May 2013 http://www.europarl.europa. eu/RegData/etudes/etudes/ join/2013/488826/IPOL‐JOIN_ ET(2013)488826_EN.pdf Actual volume of water abstracted not checked against the quantity authorised The audit found weaknesses when checking the requirements of the GAEC on irrigation. 
38 Euroopan parlamentti, Sustainable management of natural resources with a focus on water and agriculture, tutkimus – loppukertomus, toukokuu 2013 http:// www.europarl.europa.eu/ RegData/etudes/etudes/ join/2013/488826/IPOL‐JOIN_ ET(2013)488826_EN.pdf Tosiasiallisen vedenoton määrää ei verrattu sallittuun määrään Tarkastuksessa ilmeni, että kastelua koskevaan hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukseen liittyvät tarkastukset olivat puutteellisia.
This standard is worded as follows: ‘Where use of water for irrigation is subject to authorisation, compliance with authorisa‐ tion procedures’. 
Sovellettava standardi kuuluu seuraavasti: Kasteluveden käyttöä koskevien lupamenettelyjen noudattaminen, jos lupa edellytetään.
The audit found several examples where, although a Member State’s procedures provided for authorisation permits specifying a maximum water abstraction volume, the amount of water actually abstracted was not checked against the ceiling given in the authorisation. 
Tarkastuksessa havaittiin useita tapauksia, joissa tosi‐ asiallisen vedenoton määrää ei verrattu luvassa mainittuun enimmäismäärään, vaikka jäsenvaltion menettely‐ jen mukaan luvissa on täsmennettävä vedenoton enimmäismäärä.
Such failings considerably reduce the effectiveness of checks. 
Tällaiset puutteet vähentävät tarkastusten vaikuttavuutta huomattavasti.
According to the checklists used by cross‐compliance inspectors in Greece and Spain, the actual volume of water abstracted is currently not checked against permits. 
Täydentävien ehtojen tarkastuksia Kreikassa ja Espanjassa toimittavien tarkastajien tarkistuslistoissa ei nykyi‐ sin edellytetä, että tosiasiallisen vedenoton määrää verrataan luvassa mainittuun määrään.
In Slovakia, the Court found that the volume abstracted is not even measured. 
Slovakiassa tilintar‐ kastustuomioistuin havaitsi, että vedenoton määrää ei edes mitata.
Checks can therefore only ascertain whether a permit has been granted but not whether a beneficiary is within the limits set in the permit. 
Tarkastuksilla voidaan niin ollen varmistaa vain, onko lupa myönnetty, mutta ei sitä, noudattaako edunsaaja siinä asetettuja rajoituksia.
Box 9 
Laatikko 9
Observations 32 46 The Commission assesses the imple‐ mentation of the GAECs from a legal point of view through a desk review based on the information notified by the Member States and comple‐ mented by on‐the‐spot audits. 
Huomautukset 32 46 Komissio arvioi hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten sovelta‐ mista oikeudellisesta näkökulmasta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.
The Commission does not assess whether the requirements established by the Member States in respect of the two water‐related GAECs are adequate from the environmental point of view of the water protection objectives. 
Komissio ei arvioi, ovatko kahden vesivaroihin liittyvän hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuk‐ sen perusteella määritetyt jäsenvaltioi‐ den vaatimukset tarkoituksenmukaiset vesiensuojeluun liittyvien ympäristö‐ näkökohtien kannalta.
In practice, the GAEC requirements vary significantly between Member States. 
Käytännössä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen.
For example, under the GAEC on buffer strips39 (see Figure 7), the minimum width of strips ranges from 25 cm to 10 m (see Table 3). 
Esimerkiksi suo‐ jakaistoja koskevaan hyvän maatalou‐ den ja ympäristön vaatimukseen39 (ks. kaavio 7) perustuva kaistan vähim‐ mäisleveys vaihtelee 25 senttimetristä 10 metriin (ks. taulukko 3).
47 In some Member States/regions, buffer strips may be cultivated, while in others they should be grassed or left for scrub. 
47 Joissakin jäsenvaltioissa ja joillakin alueilla suojakaistoja saa käyttää viljelyyn, toisissa niillä pitää kasvaa nurmea tai pensaikkoa.
Some Member States make exceptions for a significant number of water bodies that may be located on agricultural land (see Box 10). 
Eräät jäsen‐ valtiot tekevät poikkeuksia lukuisten sellaisten vesimuodostumien osalta, jotka saattavat sijaita maatalousmaalla (ks. laatikko 10).
48 Requirements also vary enormously between Member States — even those where there is particular pressure on water — in the case of the GAEC on irrigation. 
48 Myös kastelua koskevat hyvän maa‐ talouden ja ympäristön vaatimukset vaihtelevat suuresti jäsenvaltiosta toi‐ seen – niissäkin jäsenvaltioissa, joissa vesivaroihin kohdistuu erityinen paine.
This GAEC refers to existing legislation in Member States but does not introduce new obligations. 
Kastelua koskeva hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus liittyy jäsenval‐ tioiden nykyiseen lainsäädäntöön eikä siinä oteta käyttöön uusia velvoitteita.
In some Member States/regions the obligation to have a water abstraction permit de‐ pends on the volume abstracted, the geographic location and the type of water abstracted (surface or ground‐ water). 
Vedenottolupaa koskevaan velvoit‐ teeseen vaikuttavat joissakin jäsenval‐ tioissa ja joillakin alueilla vedenoton määrä, maantieteellinen sijainti ja se, onko kyseessä pinta‐ vai pohjavesi.
Some Member States prohibit irrigation locally during dry periods. 
Osa jäsenvaltioista kieltää kuivina kausina kastelun paikallisesti.
In other countries farmers must report annually on the volume of water used for irrigation. 
Eräissä toisissa jäsenvaltioissa viljelijöiden on vuosit‐ tain ilmoitettava kasteluun käytetyn veden määrä.
The audit found cases where the authorisation requirements for irrigation do not encourage farmers to use less water. 
Tarkastuksessa havaittiin tapauksia, joissa kasteluun sovellet‐ tavan lupamenettelyn vaatimukset eivät kannusta viljelijöitä vähentämään vedenkäyttöä.
For example, in some countries farmers are charged accord‐ ing to the surface area of their hold‐ ings rather than actual water use. 
Joissakin jäsenvaltiois‐ sa viljelijöitä ei esimerkiksi veloiteta tosiasiallisen vedenkäytön vaan tilan pinta‐alan mukaan.
39 This GAEC must respect at least the requirements relating to the conditions for land application of fertiliser near water courses as defined in the nitrates directive. Buffer strip arable crop buffer strip water body Figure 7 
39 Tämän hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen yhteydessä on noudatettava vähintäänkin lannoitteiden maahan levittämistä virtaavien vesien läheisyydessä koskevia ehtoja, joista on mainittu nitraattidirektiivissä. Suojakaista Pelto Suojakaista Vesimuodostuma Kaavio 7
Observations 33 Wide variation in GAEC buffer strip requirements Country Denmark Greece Spain (Andalusia) France Italy (Lombardy) Netherlands Slovakia Buffer strip width Obligations and restrictions no cultivation, soil treatment or planting no cultivation (1 m) or nitrogen fertilisers (2 or 6 m) compulsory scrub no fertilisers or pesticides compulsory grass cover, shrubs, bushes or trees no mineral or organic fertilisers or pesticides compulsory grass cover no tillage, no inorganic fertilisers, manure or slurry no fertilisers no industrial or organic fertilisers minimum 2 m between 1 m and 6 m depending on slope and type of restriction 2 m to 10 m 5m between 5 m and 3 m depending on the state of the water body between 25 cm and 9 m depending on the crop and certain technical specifications 10 m Water bodies exempted from the GAEC on buffer strips Member States have exempted certain categories of water body from the GAEC on buffer strips. 
Huomautukset 33 Suojakaistoja koskevat hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset vaihtelevat suuresti Maa Tanska Kreikka Suojakaistan leveys Velvoitteet ja rajoitukset Ei viljelykäyttöä, maaperäkäsittelyä eikä istutuksia Ei viljelykäyttöä (1 m) eikä typpilannoitteita (2 tai 6 m) Pensaikko pakollinen Ei lannoitteita eikä torjunta‐aineita Pakollinen nurmipeite, pensaikko, tiheikkö tai puusto Ei kivennäis‐ tai orgaanisia lannoitteita eikä torjunta‐aineita Pakollinen nurmipeite Ei maanmuokkausta eikä epäorgaanisia lannoitteita, lantaa tai lietettä Ei lannoitteita Ei teollisia eikä orgaanisia lannoitteita Vähintään 2 m 1– 6m Riippuu jyrkkyydestä ja rajoituksen tyypistä 2–10 m 5m 3–5 metriä Riippuu vesimuodostuman tilasta 25 cm – 9 m Riippuu satokasvista ja tietyistä teknisistä yksityiskohdista Espanja (Andalusia) Ranska Italia (Lombardia) Alankomaat Slovakia 10 m Suojakaistoja koskevasta hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksesta vapautetut vesimuodostumat Jäsenvaltiot ovat vapauttaneet tietynlaiset vesimuodostumat suojakaistoja koskevasta hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksesta.
In Italy (Lombardy), water courses shorter than 5 km or belonging to a catchment area measuring less than 10 km2 do not require buffer strips. 
Italiassa (Lombardiassa) alle viiden kilometrin mittaisiin tai alle kymmenen neliö‐ kilometrin laajuiseen valuma‐alueeseen kuuluviin vesistöihin ei sovelleta suojakaistoja koskevaa vaatimusta.
This raises the risk that an excessive number of water courses will be excluded from the obligation to respect the buffer strip requirement, thus minimising the GAEC’s impact on water quality. 
Tämä lisää sitä riskiä, että liian suuri osa vesistöistä jää suojakaistoja koskevan vaatimuksen ulkopuo‐ lelle, jolloin kyseisen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen vaikutus veden laatuun kutistuu hyvin pieneksi.
Box 10 Table 3 
Laatikko 10 Taulukko 3
Observations 34 The potential of rural development to address water concerns is not fully exploited 49 Rural development funding amounts to almost 100 billion euro for the 2007–13 period. 
Huomautukset 34 Maaseudun kehittämiseen tarkoitettua rahoitusta ei täysimääräisesti hyödynnetä vesivaroihin liittyvien ongelmien ratkaisemisessa 49 Maaseudun kehittämiseen osoitet‐ tiin lähes 100 miljardia euroa kau‐ della 2007–2013.
Regulation (EC) No 1698/2005 on rural development identifies the protection of water as one of the key issues to be ad‐ dressed40. 
Maaseudun kehit‐ tämisestä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1698/2005 mainitaan ve‐ siensuojelu yhtenä keskeisenä käsit‐ telyä edellyttävänä kysymyksenä40.
The regulation also stresses that ‘the activities of the EAFRD and the operations to which it contributes must be consistent and compatible with the other Community policies’41, such as water policy. 
Asetuksessa painotetaan myös sitä, että maaseuturahaston ”toiminnan ja niiden toimien, joiden rahoitukseen se osallistuu, olisi oltava johdonmukai‐ sia ja yhteensopivia yhteisön muiden politiikkojen kanssa”41.
Rural develop‐ ment therefore has considerable potential, by making funds available and setting clear objectives in relation to water, to contribute to the integra‐ tion of the EU’s water policy objectives into the CAP. 50 Member States mobilise rural devel‐ opment funds through their RDPs (see paragraphs 10 and 11), which contain sets of measures to which the target populations (e.g. farmers) can voluntarily commit. 
Niiden olisi siis oltava yhdenmukaisia esimerkiksi vesi‐ politiikan kanssa. Maaseudun kehittä‐ minen tarjoaa näin ollen huomattavat mahdollisuudet edistää EU:n vesipo‐ litiikan tavoitteiden sisällyttämistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan; tämä voidaan saavuttaa myöntämällä rahoi‐ tusta vesivaroja koskeviin tavoitteisiin ja määrittämällä selkeät vesivaroja koskevat tavoitteet. 50 Jäsenvaltiot asettavat varoja käyttöön maaseudun kehittämisohjelmiensa kautta (ks. kohdat 10 ja 11).
Beneficiaries of ru‐ ral development measures undertake to comply with specific conditions set by their Member State. 
Maaseudun kehittämistoimenpiteiden edunsaajat sitoutuvat noudattamaan jäsenvaltion‐ sa määrittämiä erityisiä ehtoja.
51 At present, the potential of rural development is not fully exploited. 
51 Maaseudun kehittämisen tarjoamia mahdollisuuksia ei nykyisin hyö‐ dynnetä täysimääräisesti.
The way RDPs are currently imple‐ mented has a limited impact on water because water‐related pressures are not comprehensively identified, RDPs and RBMPs are not yet aligned and negative side‐effects are not always avoided. 
Maaseu‐ dun kehittämisohjelmien nykyisellä toteutustavalla kyetään vaikuttamaan vesivaroihin vain vähäisessä määrin: vesivaroihin kohdistuvia paineita ei ole eritelty kattavasti, maaseudun kehittä‐ misohjelmia ja vesipiirien hoitosuunni‐ telmia ei ole vielä yhdenmukaistettu ja kielteisiltä sivuvaikutuksilta ei aina ole vältytty.
In addition considerable amounts of funding targeting water have not been spent. 
Lisäksi huomattavia määriä vesivaroihin tarkoitettua rahoitusta on jäänyt käyttämättä.
40 Recital 31 to Regulation (EC) No 1698/2005: ‘Support for specific methods of land management should contribute to sustainable development by encouraging farmers and forest holders in particular to employ methods of land use compatible with the need to preserve the natural environment and landscape and protect and improve natural resources. 
40 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 johdanto‐osan 31 kappale: ”Maankäyttöä koskeviin erityismenetelmiin myönnettävän tuen olisi edistettävä kestävää kehitystä rohkaisemalla viljelijöitä ja erityisesti metsänomistajia soveltamaan maankäyttömenetelmiä, joissa otetaan huomioon tarve luonnonympäristön ja maiseman säilyttämiseen sekä luonnonvarojen suojeluun ja parantamiseen.
It should contribute to the implementation of the 6th Community Environment Action Programme and the Presidency conclusions regarding the Sustainable Development Strategy. 
Tuen avulla olisi edistettävä kuudennen ympäristöä koskevan yhteisön toimintaohjelman ja kestävän kehityksen strategiaa koskevien Eurooppa‐neuvoston puheenjohtajan päätelmien täytäntöönpanoa.
Key issues to be addressed include biodiversity, Natura 2000 site management, the protection of water and soil, [...]’. 
Keskeisiä käsittelyä edellyttäviä kysymyksiä ovat biodiversiteetti, Natura 2000 ‐alueiden hoito, vesien ja maaperän suojelu, [...]”.
41 Recital 6 to Regulation (EC) No 1698/2005. 
41 Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 johdanto‐osan 6 kappale.
Observations 35 Member States’ plans for rural development spending do not always take account of the EU’s water policy objectives and the Member States’ needs in relation to water Member States’ RDPs sometimes do not comprehensively identify water‐related problems and are not yet aligned with RBMPs 52 For each Member State/region visited during the audit, the Court examined whether the environmental assess‐ ment42 carried out in the context of the ex ante evaluation for the RDP, and the environmental analyses carried out in the context of RBMP, were complete and coherent. 
Huomautukset 35 Jäsenvaltiot eivät maaseudun kehittämisen menoja suunnitellessaan ota aina huomioon EU:n vesipolitiikan tavoitteita eivätkä omia vesitarpeitaan Jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisohjelmissa ei aina kattavasti eritellä vesivaroihin liittyviä ongelmia eikä ohjelmia ole vielä yhdenmukaistettu vesipiirien hoitosuunnitelmien kanssa 52 Tilintarkastustuomioistuin selvitti kaikkien tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden ja alueiden osalta, olivatko maaseudun kehittämisohjelman ennakko‐ arvioinnin yhteydessä laaditut ympäristö‐ arvioinnit42 ja vesipiirin hoitosuunnitelmia varten tehdyt ympäristöanalyysit kattavia ja johdonmukaisia.
While acknowledging that the geo‐ graphical area covered by the two evaluations, as well as their timing43, nature and purpose, may be differ‐ ent, the Court considers that the assessment of water‐related problems should be consistent in both analyses. 
Tilintarkastustuo‐ mioistuin on tietoinen siitä, että nämä kaksi arviointia eivät välttämättä kata samaa maantieteellistä aluetta eivätkä samaa ajanjaksoa43, ja siitä, ettei näiden arviointien luonne ja tarkoitus välttämät‐ tä ole sama. Siitä huolimatta se katsoo, että vesivaroihin liittyvistä ongelmista esitettyjen arvioiden pitäisi olla näissä analyyseissa yhdensuuntaiset.
It found, however, that the identifica‐ tion of water‐related problems in the environmental analyses of the RDPs is sometimes incomplete, nor is it always consistent with the information avail‐ able in the context of the RBMPs. 
Tilintar‐ kastustuomioistuin totesi kuitenkin, että vesivaroihin liittyvien ongelmien erittely on toisinaan epätäydellistä maaseudun kehittämisohjelmien ympäristöanalyy‐ seissä ja että erittely ei aina vastaa vesi‐ piirin hoitosuunnitelmaan liittyviä tietoja.
The audit revealed cases of water‐related problems not identified in the RDPs and therefore not addressed by any ru‐ ral development measure (see Box 11). 
Tarkastuksessa tuli esiin tapauksia, joissa maaseudun kehittämisohjelmassa ei ollut mainittu kaikkia vesivaroihin liittyviä ongelmia, joita ei siksi myöskään pyritty ratkaisemaan maaseudun kehittämistoi‐ menpitein (ks. laatikko 11).
53 The poor quality of programmes of measures in the RBMPs (see para‐ graphs 27 and 28) is currently an obstacle to their alignment with RDPs. 
53 Vesipiirien hoitosuunnitelmiin liittyvät toimenpideohjelmat ovat heikkolaatuisia (ks. kohdat 27 ja 28), mikä estää nykyisin niiden yhdenmukaistamisen maaseudun kehittämisohjelmien kanssa.
42 http://ec.europa.eu/ agriculture/rurdev/eval/ guidance/note_c_en.pdf (p. 
42 http://ec.europa.eu/ agriculture/rurdev/eval/ guidance/note_c_fi.pdf (s.
43 Whereas the environmental assessments for RDPs were drafted in 2006, the environmental analyses carried out in the context of RBMPs (comprising ‘an analysis of [the] caracteristics [of the river basin district], a review of the impact of human activity on the status of surface waters and on groundwater, and an economic analysis of water use’ (see Article 5 WFD)) were to be completed no later than 22 December 2004. 
43 Maaseudun kehittämisohjelmien ympäristöarvioinnit laadittiin vuonna 2006, kun taas vesipiirien hoitosuunnitelmien ympäristöanalyysien määräaika oli 22. joulukuuta 2004. Ympäristöanalyysiin kuuluu vesipiirin ”ominaispiirteiden analyysi, tarkastelu ihmistoiminnan vaikutuksesta pintavesien ja pohjaveden tilaan ja vedenkäytön taloudellinen analyysi” (ks. vesipolitiikan puitedirektiivi, 5 artikla).
Water‐related problems not comprehensively identified ‐ In Denmark, the issue of water abstraction is not covered by the environmental assessment for the RDP, although it is relevant in the west of the country according to the RBMP. 
Vesivaroihin liittyviä ongelmia ei ole eritelty kattavasti – Tanskassa maaseudun kehittämisohjelman ympäristöarvioinnissa ei käsitellä vedenottoa, joka kuitenkin vesipiirin hoitosuunnitelman mukaan on tärkeä kysymys maan länsiosassa.
No measures in the Danish RDP ad‐ dress the problem of water abstraction. ‐ In Spain (Andalusia), the programme of measures in the Guadalquivir RBMP includes measures aimed at com‐ pleting the water register and combating illegal abstraction. 
Tanskan maaseudun kehittämisohjelmassa ei esite‐ tä toimenpiteitä vedenotosta aiheutuvien ongelmien ratkaisemista varten. – Espanjassa (Andalusia) Guadalquivirin vesipiirin hoitosuunnitelmaan liittyvään toimenpideohjelmaan sisältyy toi‐ menpiteitä, joiden tarkoituksena on täydentää vesirekisteriä ja torjua laitonta vedenottoa.
However, the environmental sustainability re‐ port for the RDP and the environmental analysis carried out for the Guadalquivir RBMP overlook the problem of illegal groundwater abstraction. 
Maaseudun kehittämisoh‐ jelmaan liittyvässä ympäristön kestävyyttä käsittelevässä kertomuksessa ja Guadalquivirin vesipiirin hoitosuunnitel‐ maan liittyvässä ympäristöanalyysissä ei ole kuitenkaan otettu huomioon laittomasta pohjaveden otosta aiheutuvaa ongelmaa.