natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25) for the period 2007-2013 and on the basis of Articles 100 to 103 of Regulation (EC) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the ERDF, the ESF, the CF, the EAFRD and the EMFF and laying down general provisions on the ERDF, the ESF, the CF and the EMFF and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
25), kun kyse on ajanjaksosta 2007–2013, ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1303/2013 100–103 artikla (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
320) for the period 2014-2020. 
320), kun kyse on ajanjaksosta 2014–2020.
23 COM(2004) 431 final of 15 July 2004 ‘Financing Natura 2000’ and SEC(2011) 1573 final. 
23 KOM(2004) 431 lopullinen, 15. heinäkuuta 2004, ”Natura 2000 -verkoston rahoittaminen”, ja SEC(2011) 1573 lopullinen.
25 ‘Agriculture funding under the second pillar of the CAP is the most important source of support for Natura 2000 in the majority of countries’ SEC(2011) 1573 final, p. 
25 ”Agriculture funding under the second pillar of the CAP is the most important source of support for Natura 2000 in the majority of countries.”
26 LIFE is the EU’s financial instrument supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU. 
26 Life on EU:n rahoitusväline, josta tuetaan ympäristöä, luonnonsuojelua ja ilmastotoimia koskevia hankkeita EU:ssa.
27 Costs and socioeconomic benefits associated with the Natura 2000 network, Institute for European Environmental Policy, p. 
27 Euroopan ympäristöpoliittinen instituutti (IEEP): ”Costs and Socio-Economic Benefits associated with the Natura 2000 Network” (Natura 2000 -verkostoon liittyvät kustannukset ja sosioekonomiset hyödyt), s.
28 Kettunen, M., Baldock, D., Gantioler, S., Carter, O., Torkler, P., Arroyo Schnell, A., Baumueller, A., Gerritsen, E., Rayment, M., Daly, E. and Pieterse, M., Assessment of the Natura 2000 co-financing arrangements of the EU financing instrument. 
28 Kettunen, M., Baldock, D., Gantioler, S., Carter, O., Torkler, P., Arroyo Schnell, A., Baumueller, A., Gerritsen, E., Rayment, M., Daly, E. ja Pieterse, M., 2011. Assessment of the Natura 2000 co-financing arrangements of the EU financing instrument.
A project for the European Commission – final report, Institute of European Environmental Policy, Brussels, Belgium, 2011, p. 
A project for the European Commission – final report (Euroopan ympäristöpolitiikan instituutti, Bryssel, Belgia), s.
Introduction 19 14 Prioritised action frameworks (PAFs) have been developed by Member States with the support of the Commission as a strategic planning tool in order to define Natura 2000 funding needs and priorities at national or regional level and facilitate their integration into different EU funding instruments. 
Johdanto 19 14 Jäsenvaltiot ovat laatineet komission tuella toteutusjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat strategiseksi suunnitteluvälineeksi, jonka avulla määritetään Natura 2000 ohjelman rahoitustarpeet ja painopisteet kansallisella ja alueellisella tasolla ja helpotetaan niiden integrointia EU:n eri rahoitusvälineisiin.
PAFs were aimed at assisting Member States in drawing up their strategic/programming documents (e.g. partnership agreements, rural development programmes (RDPs) and operational programmes (OPs)) and help to make them consistent with Natura 2000 funding. 
Toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien oli tarkoitus auttaa jäsenvaltioita laatimaan strategisia/ohjelma-asiakirjoja (esimerkiksi kumppanuussopimuksia, maaseudun kehittämisohjelmia ja toimenpideohjelmia) ja saada ne vastaamaan paremmin Natura 2000 ohjelman rahoitusta.
15 The first PAF exercise took place in 2012. 
15 Toimintajärjestystä koskevat puitteet laadittiin ensimmäisen kerran vuonna 2012.
The Commission provided the Member States with the template for the PAFs, partially filled in based on available data, and asked Member States to verify and complete the data. 
Komissio toimitti jäsenvaltioille toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mallin, joka oli täytetty saatavissa olevien tietojen perusteella osittain. Lisäksi se pyysi jäsenvaltioita tarkistamaan ja täydentämään tiedot.
The agreed template for the PAF included a general description of the network at regional or national level in Member States, a description of the status of habitats and species and a description of the administrative arrangements for managing the network. 
Yhteisesti sovitussa toteutusjärjestyksen sisältävän toimintasuunnitelman mallissa oli yleiskuvaus verkostosta jäsenvaltion alueellisella tai kansallisella tasolla, kuvaus luontotyyppien ja lajien suojelun tasosta ja kuvaus verkoston hallinnointia varten tehdyistä hallinnollisista järjestelyistä.
One important part of the PAF related to the Member States’ current experience with the use of EU funds in order to obtain an overview of the significance of these funds for investments in Natura 2000 over the 2007-2013 programming period. 
Yksi tärkeä osa toteutusjärjestyksen sisältävästä toimintasuunnitelmasta liittyi jäsenvaltioiden nykykokemuksiin EU:n rahastojen käytöstä. Tällä tavoin haluttiin saada yleiskuva rahastojen merkityksestä Natura 2000 ohjelmaan tehdyissä investoinneissa ohjelmakaudella 2007–2013.
The Member States also had to set out their strategic conservation priorities for the 2014-2020 programming period and the corresponding key measures for achieving these priorities, together with their planned monitoring and evaluation arrangements. 
Jäsenvaltiot olivat myös vahvistaneet strategiset suojelupainopisteensä ja niiden saavuttamiseksi toteutettavat vastaavat keskeiset toimenpiteet ohjelmakaudelle 2014–2020 sekä suunnittelemansa seuranta-ja arviointijärjestelyt.
Audit scope and approach 20 16 In determining the audit scope and approach, we considered the actions established under Target 1 of the EU 2020 biodiversity strategy to implement the Nature Directives (see paragraph 2). 
Tarkastuksen laajuus ja 20 tarkastustapa 16 Tilintarkastustuomioistuin otti tarkastuksen laajuutta ja tarkastustapaa määritellessään huomioon vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian ensimmäisen tavoitteen mukaiset luontodirektiivien täytäntöönpanotoimet (ks. kohta 2).
The objective of the audit was to answer the question ‘Has the Natura 2000 network been appropriately implemented?’ 
Tarkastuksen tavoitteena oli vastata kysymykseen ”Onko Natura 2000 -verkosto pantu asianmukaisesti täytäntöön?”
The main audit question was further broken down into the following subquestions: (a) Has the Natura 2000 network been appropriately managed? 
Pääasiallinen tarkastuskysymys jaettiin seuraaviksi osakysymyksiksi: a) Onko Natura 2000 -verkostoa hallinnoitu asianmukaisesti?
In order to answer this question, we assessed whether the Member States had taken the necessary conservation measures and whether appropriate procedures were in place to avoid or compensate for the deterioration of the sites. 
Voidakseen vastata tähän kysymykseen tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko jäsenvaltio toteuttanut tarvittavat suojelutoimenpiteet ja oliko käytössä asianmukaiset menettelyt alueiden heikentymisen välttämiseksi tai korjaamiseksi.
At Commission level, we reviewed the guidance provided by the Commission, the appraisal procedures for major projects with an impact on Natura 2000 sites and the procedures for handling complaints. (b) Has Natura 2000 been appropriately financed? 
Komission tasolla tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission antamat ohjeet, Natura 2000 alueisiin vaikuttavien suurhankkeiden arviointia koskevat menettelyt ja valitusten käsittelyä koskevat menettelyt. b) Onko Natura 2000 -ohjelman rahoitus asianmukaista?
We looked at the design and the use of the available EU funding for Natura 2000 sites over the 2007-2013 programming period, as well as the planned allocation for the 2014-2020 period linked to the PAFs. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi Natura 2000 -alueiden saaman EU-rahoituksen suunnittelua ja käyttöä ohjelmakaudella 2007–2013 sekä suunniteltua varojen jakamista vuosina 2014–2020 toimintajärjestystä koskevat puitteet huomioon ottaen.
We focused on how Natura 2000 had been integrated into other policy instruments and how well the funded measures had been coordinated and adapted to the network’s needs. (c) Has Natura 2000 been appropriately monitored? 
Huomiota kiinnitettiin pääasiassa siihen, miten Natura 2000 oli integroitu muihin politiikan välineisiin ja kuinka hyvin rahoitetut toimenpiteet oli koordinoitu ja mukautettu verkoston tarpeisiin. c) Onko Natura 2000 -ohjelman seuranta asianmukaista?
We examined the various monitoring tools at the disposal of the Member States and the Commission and how these had been used. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki jäsenvaltioiden ja komission käytössä olevia erilaisia seurantavälineitä ja sitä, miten niitä oli käytetty.
17 We focused on the overall implementation framework rather than on the conservation results achieved for individual sites. 
17 Arviointi kohdistui täytäntöönpanon yleisiin puitteisiin yksittäisten alueiden suojelutulosten sijaan.
We obtained evidence from five Member States (France29, Germany30, Spain31, Poland and Romania), covering eight of the EU’s nine biogeographical regions32. 
Tarkastusevidenssiä saatiin viidestä jäsenvaltiosta (Ranskasta29, Saksasta30, Espanjasta31, Puolasta ja Romaniasta), joissa sijaitsee kahdeksan EU:n yhdeksästä luonnonmaantieteellisestä alueesta32.
We visited authorities in these Member States and 24 Natura 2000 sites. 
Tarkastuksen yhteydessä tavattiin näiden jäsenvaltioiden viranomaisia ja käytiin 24:llä Natura 2000 -alueella.
We also met with representatives from various stakeholder groups, in particular farmers’ organisations and environmental non-governmental organisations (NGOs). 
Lisäksi tavattiin edustajia useista sidosryhmistä, erityisesti maataloustuottajien järjestöistä ja ympäristöasioihin liittyvistä kansalaisjärjestöistä.
18 In addition, we sent a survey to all the other (23) Member States in order to obtain information on their management systems and the public funding used for their Natura 2000 sites. 
18 Tämän lisäksi kaikkiin muihin jäsenvaltioihin (23 jäsenvaltioon) lähetettiin kysely, jonka avulla saatiin tietoja niiden hallinnointijärjestelmistä ja Natura 2000 -alueiden rahoitukseen käytetystä julkisesta rahoituksesta.
29 Haute-Normandie, Basse-Normandie and Languedoc-Roussillon. 
29 Ylä-Normandia, Ala-Normandia ja Languedoc-Roussillon.
30 Schleswig-Holstein and Bavaria. 
30 Schleswig-Holstein ja Baijeri.
31 Asturias, Madrid, Valencia and Canary Islands. 
31 Asturia, Madrid, Valencia ja Kanarian saaret.
32 Our audit included Member States with territories in the Alpine region, the Atlantic region, the Black Sea region, the Continental region, the Macaronesian region, the Mediterranean region, the Pannonian region and the Steppic region. 
32 Tarkastuksessa oli mukana jäsenvaltioita, joilla on alueita Alppien, Atlantin, Mustan meren, mantereen, Makaronesian, Välimeren ja Pannonian vyöhykkeillä sekä arovyöhykkeellä.
We did not visit a Member State with territory in the Boreal region. 
Tarkastuskäyntiä ei tehty sellaisiin jäsenvaltioihin, joilla oli alueita boreaalisella vyöhykkeellä.
Observations 21 Member States did not manage the Natura 2000 network sufficiently well 19 Implementing Natura 2000 requires strong coordination among a Member State’s various competent authorities and with numerous stakeholders. 
Huomautukset 21 Jäsenvaltiot eivät hallinnoineet Natura 2000 -verkostoa riittävän hyvin 19 Natura 2000:n täytäntöönpano edellyttää vahvaa koordinointia jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä niiden ja lukuisten sidosryhmien välillä.
The conservation measures necessary to maintain or restore habitats and their flora and fauna need to be taken in time and be specific enough in order to be implemented effectively. 
Tarvittavat suojelutoimenpiteet luontotyyppien ja niiden kasviston ja eläimistön säilyttämiseksi tai ennalleen saattamiseksi on tehtävä ajoissa. Toimenpiteiden on oltava riittävän täsmällisiä, jotta ne toteutetaan vaikuttavasti.
Planned projects that are likely to have a significant impact on an established Natura 2000 site need to be assessed carefully33 in light of the site’s conservation objectives. 
Suunnitellut hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa merkittävästi Natura 2000 -alueeseen, on arvioitava huolellisesti33 alueen suojelutavoitteiden kannalta.
Where a project needs to go ahead on a Natura 2000 site despite potentially having an adverse impact, appropriate compensatory measures must be taken. 
Jos Natura 2000 -alueelle sijoittuvaa hanketta on mahdollisista haittavaikutuksista huolimatta jatkettava, on toteutettava asianmukaisia korjaavia toimenpiteitä.
At EU level, the Commission’s role is to support Member States to implement the directives effectively through guidance, and, where necessary, through enforcement action. 
EU:n tasolla komission tehtävänä on auttaa jäsenvaltioita panemaan direktiivit tehokkaasti täytäntöön antamalla ohjeita ja tarvittaessa valvomalla täytäntöönpanoa.
Coordination between authorities and stakeholders in the Member States was not sufficiently developed 20 A wide range of sectors are involved in managing the Natura 2000 network. 
Jäsenvaltioiden viranomaisten ja sidosryhmien välinen koordinointi ei ollut riittävää 20 Natura 2000 -verkoston hallinnointiin osallistuu monenlaisia aloja.
These include, in particular, the environmental, agricultural, urban planning, industrial development and tourism sectors. 
Näitä aloja ovat erityisesti ympäristöön, maatalouteen, kaupunkisuunnitteluun, teollisuuden kehittämiseen ja matkailuun liittyvät alat.
The successful implementation of Natura 2000 requires effective coordination between sectors. 
Natura 2000:n täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää tehokasta alojen välistä koordinointia.
We found that all of the Member States we visited had established a structure for managing the Natura 2000 network. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaikissa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa oli järjestelmä Natura 2000 -verkoston hallinnointia varten.
In most Member States we visited, however, there were examples of insufficient coordination between the responsible authorities, as illustrated in Box 2. 
Useimmissa tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista havaittiin kuitenkin esimerkkejä puutteellisesta koordinoinnista asiasta vastaavien viranomaisten välillä, kuten laatikosta 2 käy ilmi.
33 These are the ‘appropriate assessments’ required by the Habitats Directive. 
33 Tässä tarkoitetaan luontotyyppidirektiivissä edellytettäviä ”asianmukaisia arviointeja”.
Insufficient coordination of authorities in the audited Member States In Romania, while the planning and funding of Natura 2000 are sufficiently coordinated at national level, cooperation and communication at regional and local level between site managers, authorities and other stakeholders (e.g. land owners) need to be improved to ensure the effective implementation of Natura 2000. 
Viranomaisten välisen koordinoinnin puutteet tarkastetuissa jäsenvaltioissa Romaniassa Natura 2000:n suunnittelun ja rahoituksen koordinointi kansallisella tasolla on riittävää. Sen sijaan alueellisella ja paikallisella tasolla alueen johtajien, viranomaisten ja muiden sidosryhmien (esimerkiksi maanomistajien) välistä yhteistyötä ja viestintää on parannettava, jotta varmistetaan Natura 2000 ohjelman vaikuttava täytäntöönpano.
For example, several sites still miss a management body, there was a lack of procedures for considering Natura 2000 in urban planning; there were also overlaps between the supervisory responsibilities of local authorities. 
Tästä esimerkkinä on se, että useilta alueilta puuttui edelleen hallintoelin eikä käytössä ollut menettelyjä, joiden avulla Natura 2000 olisi voitu ottaa huomioon kaupunkisuunnittelussa. Lisäksi paikallisviranomaisten toteuttaman valvonnan vastuualueissa oli päällekkäisyyksiä.
In France, there were coordination problems between the environmental authorities, which are in charge of Natura 2000, and the agricultural authorities, which were responsible for providing the most significant share of the EU funding used to support Natura 2000 sites. 
Ranskassa oli koordinointiongelmia Natura 2000:sta vastaavien ympäristöviranomaisten ja niiden maatalousviranomaisten välillä, joiden vastuulla oli jakaa suurin osa Natura 2000 -alueiden tukemiseen käytetystä EU-rahoituksesta.
The environmental authorities had limited information regarding the implementation of agri-environmental measures by the agricultural authorities, such as the number of farmers and areas concerned, the types of measures and the amount of public money being spent on the Natura 2000 sites. 
Ympäristöviranomaiset eivät saaneet riittävästi maatalousviranomaisten toteuttamiin maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyviä tietoja, esimerkiksi tietoja asiaan liittyvien maataloustuottajien ja alueiden lukumäärästä, toimenpidetyypeistä ja Natura 2000 -alueisiin käytettyjen julkisten varojen määrästä.
Observations 22 21 It is important that key stakeholders, and in particular land users and landowners, are involved in the planning and implementation of conservation measures in Natura 2000 sites so that they can understand and support the corresponding conservation objectives. 
Huomautukset 22 21 Tärkeimmät sidosryhmät, erityisesti maankäyttäjät ja maanomistajat, on otettava mukaan Natura 2000 alueiden suojelutoimenpiteiden suunnitteluun ja toteutukseen, jotta ne voivat ymmärtää alueen suojelutavoitteita ja antaa niille tukensa.
The Member States organised capacity-building activities, mainly in the form of training courses, at national and local level. 
Jäsenvaltiot järjestivät valmiuksia kehittävää toimintaa kansallisella ja paikallisella tasolla lähinnä koulutuskurssien muodossa.
We found an example of good practice in France where the local population was consulted (see Box 3). 
Esimerkkinä hyvästä käytännöstä on Ranskassa toteutettu paikallisen väestön kuuleminen (ks. laatikko 3).
However, the other Member States34 we visited had not established effective channels involving regular consultations to facilitate communication with key stakeholders. 
Muut tarkastetut jäsenvaltiot34 eivät olleet perustaneet tehokkaita kanavia, joiden avulla voitaisiin järjestää säännöllisiä kuulemisia ja helpottaa viestintää tärkeimpien sidosryhmien kanssa.
Example of good practice where local land users and populations were consulted In France, each Natura 2000 site was managed by a steering committee involving representatives from the public sector, regional authorities, community and trade associations, conservation organisations, land user organisations, etc. 
Esimerkki hyvästä käytännöstä eli maankäyttäjien ja paikallisen väestön kuulemisesta Ranskassa Natura 2000 -alueita hallinnoi ohjauskomitea, johon kuului julkisen sektorin, alueviranomaisten, yhteisö-ja toimialajärjestöjen, suojelujärjestöjen ja maankäyttäjien yhdistysten edustajia.
Being involved in the consultation in the steering committees gave stakeholders a sense of ownership of the Natura 2000 objectives. 
Osallistuminen ohjauskomiteoiden järjestämiin kuulemiseen sai aikaan sen, että sidosryhmät kokivat Natura 2000 -tavoitteet omikseen.
Developing a network of well-interconnected sites is therefore essential in order to maintain or restore conservation status, making cross-border cooperation a necessity. 
Suojelun tason säilyttäminen tai ennalleen saattaminen edellyttää toisiinsa hyvin kytkettyjen alueiden verkoston luomista, ja tällöin rajat ylittävä yhteistyö on välttämätöntä.
There were insufficient structures at national level to promote such cooperation, and a lack of procedures for neighbouring countries to inform one another of potential sites, or of projects which could require assessments (see paragraph 28). 
Yhteistyötä edistävät rakenteet olivat kansallisella tasolla riittämättömät, eikä ollut menettelyjä, joiden avulla naapurimaat olisivat voineet vaihtaa tietoja mahdollisista alueista tai arviointia mahdollisesti edellyttävistä hankkeista (ks. kohta 28).
However, at local level, there were some good examples of cross-border cooperation supported by EU funding, as shown in Box 4. 
Paikallisesti voitiin kuitenkin nähdä joitakin hyviä esimerkkejä EU:n tukemasta rajat ylittävästä yhteistyöstä, kuten laatikossa 4 on esitetty.
34 Germany, Spain, Poland and Romania. 
34 Saksa, Espanja, Puola ja Romania.
Examples of cross-border cooperation at local level in the Member States visited In France, the managers of one of the sites we visited had cooperated with their Spanish counterparts via the POCTEFA35 project, co-financed by the ERDF during the 2007-2013 period. 
Esimerkkejä paikallisesta rajat ylittävästä yhteistyöstä tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa Ranskassa erään tarkastetun alueen johtajat olivat tehneet yhteistyötä espanjalaisen vastapuolen edustajien kanssa POCTEFA35 -hankkeessa, jota EAKR osarahoitti kaudella 2007–2013.
In Poland, we found examples of cross-border cooperation with Slovakia as part of an ERDF project to protect wood grouse and black grouse in the Western Carpathians. 
Puolassa havaittiin esimerkkejä Slovakian kanssa tehtävästä rajat ylittävästä yhteistyöstä, joka oli osa EAKR:n rahoittamaa Länsi-Karpaateilla toteutettavaa metson ja teeren suojeluhanketta.
In Romania, several LIFE projects aimed at the conservation of certain species involved neighbouring countries, Hungary and Bulgaria. 
Romaniassa oli käynnissä useita tiettyjen lajien suojeluun tähtääviä Life-hankkeita, joissa olivat mukana naapurivaltiot Unkari ja Bulgaria.
35 Spain-France-Andorra cross-border cooperation programme (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre). 
35 Espanjan, Ranskan ja Andorran rajatylittävä yhteistyöohjelma (Programme Opérationnel de Coopération Transfrontalière Espagne-France-Andorre).
Box 4 Box 3 
Laatikko 4 Laatikko 3
Observations 23 The necessary conservation measures were too often delayed or inappropriately defined by the Member States 23 Once a site of Community importance (SCI) has been adopted by the Commission, Member States should designate that site as a special area of conservation (SAC) within 6 years and apply the necessary conservation measures for all protected habitats and species present on the site36. 
Huomautukset 23 Tarpeelliset suojelutoimenpiteet viivästyivät liian usein tai niitä ei määritelty asianmukaisesti jäsenvaltioissa 23 Kun komissio hyväksyy jonkin alueen yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi, jäsenvaltioiden on kuuden vuoden kuluessa osoitettava kyseinen alue erityisten suojelutoimien alueeksi ja sovellettava tarvittavia suojelutoimenpiteitä alueella elävien suojeltujen luontotyyppien ja lajien suojelemiseksi36.
A similar protection regime also exists under the Birds Directive (see paragraph 6). 
Myös lintudirektiivissä on samanlainen suojeluvaatimus (ks. kohta 6).
Conservation measures can be presented in the form of a management plan setting the site’s conservation objectives together with the measures needed in order to attain them37. 
Suojelutoimenpiteet voidaan esittää hoitosuunnitelmassa, jossa alueen suojelutavoitteet määritellään yhdessä tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavien toimenpiteiden kanssa37.
24 There were significant delays in the designation of sites as special areas of conservation (SACs) in most Member States. 
24 Useimmissa jäsenvaltioissa alueiden osoittaminen erityisten suojelutoimien alueiksi myöhästyi huomattavasti.