natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BOX 6 THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME ‘The Community has through its intervention stocks of various agricultural products the potential means to make a significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens; it is in the Community interest, and in line with the objectives of the common agricultural policy, to exploit this potential on a durable basis until the stocks have been run down to a normal level [...].’ Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
LAATIKKO 6 OHJELMAN TAVOITTEET ”Yhteisöllä on useiden maataloustuotteiden interventiovarastoissaan käytettävissä mahdollinen keino parantaa merkittävästi vähävaraisimpien kansalaistensa hyvinvointia; on yhteisön edun ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden mukaista hyödyntää tätä mahdollisuutta jatkuvasti, kunnes varastot pienenevät tavanomaiselle tasolle [...].” Erityiskertomus nro 6/2009 – Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi
The current programme has been in application since 1987. 
Nykyistä ohjelmaa on toteutettu vuodesta 1987 alkaen.
The initial provisions favoured the financing of the programme using intervention stocks in line with the objectives of the common agricultural policy ‘to run down the stocks to a normal level’15. 
Alkuperäisissä säännöksissä suosittiin ohjelman rahoittamista interventiovarastojen turvin yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tavoitteiden mukaisesti, ”kunnes varastot pienenevät tavanomaiselle tasolle”15.
However, the reform of the CAP in recent years, whereby intervention measures for certain products are being phased out, and the decrease of existing intervention stocks to zero, have considerably affected the implementation of the programme: the majority of the products now have to be purchased directly on the market16. 
Viime vuosina toteutettu YMP:n uudistus, jonka myötä tiettyjen tuotteiden kohdalla interventiotoimenpiteistä luovutaan vähitellen, ja nykyisten interventiovarastojen vähentäminen olemattomiin ovat vaikuttaneet huomattavasti ohjelman täytäntöönpanoon: valtaosa tuotteista on nykyään ostettava suoraan markkinoilla16.
Nevertheless, a tenuous link is still maintained with agricultural expenditure insofar as the products made available to deprived persons are still those derived from agricultural products eligible for intervention storage. 
Hatara yhteys maatalousmenoihin on kuitenkin edelleen olemassa, koska vähävaraisille henkilöille tarkoitetut tuotteet ovat edelleen maataloustuotteita, jotka voidaan laittaa interventiovarastoihin.
This complicates the management of the measure and restricts the choice of products to be distributed. 
Tämä vaikeuttaa toimenpiteen hallinnointia ja rajoittaa jaettavien tuotteiden valikoimaa.
Finally, the nature of the aid, i.e. a contribution to alleviate poverty, is difficult to reconcile with the general nature of EU agricultural expenditure, whereby the support is targeted at farmers and/or the farming industry and eligible beneficiaries are entitled to receive a specific amount of aid. 
Tuen köyhyyden lieventämiseen liittyvää luonnetta on lisäksi vaikea sovittaa yhteen EU:n maatalousmenojen yleisluonteen kanssa; maatalousmenojen kohdalla tuki kohdistetaan viljelijöille ja/ tai maatalousalalle ja tukikelpoiset edunsaajat saavat tietyn ennalta määrätyn määrän tukea.
The issue of the appropriateness of treating the expenditure for the programme as part of the Common Agricultural Policy has been raised in the Management Committee meetings. 
Hallintokomitea on pohtinut kokouksissaan, onko ohjelmamenoja asianmukaista käsitellä osana yhteistä maatalouspolitiikkaa.
Certain Member States who do not participate in the EU food programme have voted against the approval of the annual plans in the recent years considering this aid incompatible with the CAP’s focus and type of financing17. 
Tietyt jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu EU:n elintarvikeapuohjelmaan, ovat äänestäneet viime vuosina vuotuisten suunnitelmien hyväksymistä vastaan, koska ne ovat katsoneet, että tämä apu ei ole yhteensopiva YMP-rahoituksen painotuksen ja tyypin kanssa17.
15 See Box 6. 
15 Ks. laatikko 6.
16 For the annual plan 2008 only sugar was available in intervention and the rest of the products had to be mobilised on the market. 
16 Vuoden 2008 vuotuisen suunnitelman mukaan interventiovarastoista oli saatavilla ainoastaan sokeria ja loput tuotteista oli hankittava markkinoilta.
A forecast published by DG AGRI in July 2007, ‘The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union’, for the period 2007–2014, is that: — for cereals ‘public stocks would largely disappear in the early projection period’, — sugar is ‘expected to reach balance as from 2010’, — for butter ‘emptied intervention stocks in the first semester of 2007 will remain empty until the end of 2014’ and — for skimmed milk powder (SMP) ‘the market is expected to remain balanced throughout the projection period with no necessity to offer products for intervention buying-in’. 17 Minutes of the meetings of the Management Committee for Cereals (adoption of the annual plan 2008): ‘DE: finds that there is no longer any consistency between the Council Regulation and the Implementing Regulation; NL, SE, UK: do not want a social measure to be financed by the CAP budget; NL: likewise because they do not want a social measure to be financed by the Community budget.’ 
Maatalouspääosaston heinäkuussa 2007 julkaisemassa ennusteessa kaudeksi 2007–2014 (The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union) todetaan, että: – viljatuotteiden osalta julkiset varastot häviävät suurimmaksi osaksi ennustejakson varhaisvaiheessa – sokerin kohdalla tasapaino saavutettaneen vuonna 2010 – voin kohdalla vuoden 2007 ensimmäisellä puoliskolla tyhjennetyt interventiovarastot pysyvät tyhjinä vuoden 2014 loppuun saakka ja – rasvattoman maitojauheen kohdalla markkinoiden odotetaan pysyvän tasapainossa koko ennustejakson aikana eikä tuotteita ole tarpeen tarjota interventio-ostoihin. 17 Viljatuotteiden hallintokomitean kokouspöytäkirjat (vuoden 2008 suunnitelman hyväksyminen): Saksa: katsoo, että neuvoston asetus ja soveltamisasetus eivät ole enää keskenään yhdenmukaisia. Alankomaat, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta: eivät halua, että sosiaalitoimia rahoitetaan YMP:n talousarviosta.
15 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
15 Erityiskertomus nro 6/2009 – Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi
THE SOCIAL OBJECTIVE OF THE MEASURE IS PREDOMINANT 28. 
TOIMENPITEEN SOSIAALINEN TAVOITE ON TÄRKEIN 28.
Although the contribution towards the well-being of the most deprived citizens was linked to the stabilisation of agricultural markets through the disposal of intervention stocks, recent developments mean that the social aim of the measure has become much more predominant. 
Vaikka vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvoinnin edistämisen ja maatalousmarkkinoiden sääntelyn välille luotiin interventiovarastojen hävittämisen kautta yhteys, viimeaikaiset tapahtumat osoittavat, että toimenpiteen sosiaalisesta tavoitteesta on tullut entistä paljon mer-kittävämpi.
As early as 1998, the Commission published an evaluation of the European Community Food Programmes which concluded that the social aspects of the measure were regarded as a more important objective than that as an instrument of market regulation (see Box 7). 
Komission Euroopan yhteisön elintarvikeapuohjelmista julkaisemassa arvioinnissa todettiin jo vuonna 1998, että toimenpiteen sosiaaliset näkökohdat ovat markkinasääntelyvälinettä tärkeämpi tavoite (ks. laatikko 7).
Indeed, the evaluation considered that the effectiveness of the measure in terms of market regulation was doubtful since, on the one hand in some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure was considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus. 
Arvioinnissa itse asiassa katsottiin, että toimenpiteen vaikuttavuus markkinasääntelyn kannalta oli kyseenalainen, koska joissakin tapauksissa osa yhteisön varastoista otetuista tuotteista palautui epäsuorasti interventiovarastoon ja toimenpide oli lisäksi huomattavasti kalliimpi kuin vientituet rakenteellisen ylijäämän vähentämiskeinona.
16 BOX 7 COMMISSION’S 1998 EVALUATION (MAIN CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS) ‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. [...] its usefulness in the context of persistent widespread poverty in Europe is attested by the charities [...]. 
16 LAATIKKO 7 KOMISSION VUONNA 1998 TEKEMÄ ARVIOINTI (KESKEISET PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET) ”Toimenpiteen sosiaalinen tarkoitus vahvistetaan selkeästi asetuksissa. [...] hyväntekeväisyysjärjestöt osoittavat sen olevan hyödyllinen jatkuvan, Euroopassa laajalle levinneen köyhyyden kannalta [...].
When the measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks [...]. 
Kun toimenpide otettiin käyttöön sen toissijaisena tavoitteena oli eittämättä auttaa vähentämään yhteisön valtavia ja paljon kustannuksia aiheuttavia interventiovarastoja [...].
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’. 
Toimenpidettä voidaan täten edelleen pitää markkinasääntelyvälineenä”.
‘The Member States [...] are well able to make effective use of the resources [...]. 
Jäsenvaltiot [...] pystyvät käyttämään resursseja vaikuttavalla tavalla [...].
‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus [...]’. ‘[...] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. [...] 
Toisaalta on jokseenkin kyseenalaista, onko toimenpide vaikuttava markkinasääntelyn kannalta. [...] joissakin tapauksissa mahdollisesti suuri osa yhteisön varastoista otetuista tuotteista palautuu epäsuorasti interventiovarastoihin”. ”Siitä ei ole epäilystäkään, että se (apu) ei olisi tehokas sosiaalisen tuen välineenä, mutta rakenteellisen ylijäämän vähentämiskeinona toimenpide on huomattavasti kalliimpi kuin vientituet [...]”. ”[...]
The Council has made it clear [...] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’ Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
Neuvosto teki selväksi, että [...] sosiaalisilla näkökohdilla oli enemmän merkitystä kuin toimenpiteellä markkinasääntelyvälineenä.” Erityiskertomus nro 6/2009 – Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi
Regulation (EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation (EEC) No 3730/87, also considers the scheme ‘an important social recital18. measure’18. 
Asetuksessa (EY) N:o 1234/2007, jolla konsolidoidaan asetus (ETY) N:o 3730/87, myös katsotaan, että järjestelmä on ”merkittävä sosiaalinen toimenpide”18.
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressed the importance of the social dimension of the programme being well coordinated at national level. 
Toimenpiteen sosiaalisesta tavoitteesta ovat samaa mieltä myös tarkastuksen yhteydessä tavatut jäsenvaltion hallintoviranomaiset, jotka korostivat, miten tärkeää on, että ohjelmaa koordinoidaan hyvin kansallisella tasolla etenkin sen sosiaalisen ulottuvuuden osalta.
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’. 
Euroopan parlamentti antoi niinkin hiljattain kuin huhtikuussa 2006 ”Euroopan unionin vähävaraisimmille suunnatusta elintarvikeapuohjelmasta vastaavien hyväksyttyjen hyväntekeväisyysjärjestöjen varustamista” koskevan kannanoton.
In its declaration, the European Parliament regarded the measure as a part of the aim of reducing poverty, and invited the Commission and the Council to maintain and increase the aid with certain implementing adaptations (see Box 8). 
Euroopan parlamentti pitää kan-nanotossaan toimenpidettä osana köyhyyden vähentämistavoitetta ja kehotti komissiota ja neuvostoa pitämään yllä ja lisäämään apua tietyin täytäntöönpanomukautuksin (ks. laatikko 8).
COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BE IMPROVED 32. 
KOORDINOINTIA MUIDEN SOSIAALISTEN TOIMENPITEIDEN KANSSA OLISI PARANNETTAVA 32.
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the well-being of its most deprived citizens19 (see Box 6). 
Lainsäätäjä vahvisti selkeästi, että elintarvikeapuohjelma on nähtävä toimintana, jonka avulla parannetaan merkittävästikin yhteisön vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvointia19 (ks. laatikko 6).
Hence, this contribution should be coordinated and create synergies with the other policies, schemes and actions set up at both Community and Member States levels to meet better the needs of the most deprived persons. 
Tätä toimintaa olisi siksi koordinoitava, ja sen ja muiden toimintalinjojen, järjestelmien ja toimintojen välille olisi luotava synergioita sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla, jotta vähävaraisimpien henkilöiden tarpeet tyydytettäisiin paremmin.
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure. 
Tarkastetuissa jäsenvaltioissa hallintoviranomaisina toimivat maatalousmenoista vastaavat maksajavirastot.
With the exception of France, in the Member States audited there was no evidence of close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs. 
Ranskaa lukuun ottamatta tarkastetuissa jäsenvaltioissa ei saatu näyttöä läheisestä yhteistyöstä maksajaviraston ja muiden sosiaalialan keskeisten toimijoiden, kuten sosiaaliministeriöiden, välillä.
Such cooperation is necessary for better understanding and meeting the needs of the charitable organisations and of the deprived persons. 
Tällainen yhteistyö on tarpeen, jotta hyväntekeväisyysjärjestöjen ja vähävaraisten henkilöiden tarpeet tulevat paremmin ymmärretyiksi ja tyydytetyiksi.
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level of available resources mean that beneficiaries need to be targeted to allow the measure to have any significant impact on the target population. 
Mahdollisten edunsaajien suuren määrän ja saatavilla olevien resurssien suhteellisen alhaisen tason vuoksi edunsaajat on määriteltävä kohteit-tain, jotta toimenpiteellä olisi merkittävä vaikutus kohdeväestöön.
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per potential beneficiary amounts to about six euro per person per year. 
Kuten liitteessä II olevassa taulukossa esitetään, talousarviomäärärahoja on mahdollista edunsaajaa kohti noin kuusi euroa/henkilö/vuosi.
On the other hand the Commission, in its impact assessment, indicates that in 2006 more than 13 million people in 15 Member States benefited from the programme and estimates that the cost of a single meal offered by charities is at least two euro. 
Toisaalta komissio totesi vaikutusarvioinnissaan, että vuonna 2006 yli 13 miljoonaa henkilöä 15 jäsenvaltiossa hyötyi ohjelmasta ja arvioi hyväntekeväisyysjärjestöjen tarjoaman yksittäisen aterian kustannukseksi ainakin kaksi euroa.
This implies that the programme contributes to the distribution of a maximum of three meals per year for each potential deprived person, or an average of 12 meals per year for each actual beneficiary of the aid. 
Tämä tarkoittaa, että ohjelman kautta jaetaan enintään kolme ateriaa vuodessa kutakin mahdollista vähävaraista henkilöä kohti tai keskimäärin 12 ateriaa vuodessa kutakin tosiasiallista avunsaajaa kohti.
19 Regulation (EEC) No 3730/87. 
19 Asetus (ETY) N:o 3730/87.
18 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
18 Erityiskertomus nro 6/2009 – Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi
While the EU programme in certain Member States accounts for more than 50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Court considers that a programme which offers, as a maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average is unlikely to meet the objectives of the legislator, namely that of making a ‘significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens’20. 
Kun EU-ohjelman kautta jaetaan tietyissä jäsenvaltioissa yli 50 prosenttia vähävaraisille kansalaisille tarkoitetuista elintarvikkeista (ks. laatikko 5), tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ohjelmalla, joka tarjoaa enimmillään keskimäärin yhden aterian verran elintarvikkeita edunsaajilleen kuukaudessa, ei todennäköisesti saavuteta lainsäätäjän tavoitteita ja etenkään tavoitetta, jonka mukaan tarkoituksena on ”parantaa merkittävästi vähävaraisimpien kansalaisten hyvinvointia”20.
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria and or priorities amongst potential beneficiaries as recommended by the impact assessment21; otherwise the contribution of the programme to the well-being of the most deprived persons will inevitably be negligible. 
Tässä suhteessa ihanteellista olisi parantaa mahdollisia edunsaajia koskevia valintakriteerejä ja/tai painopisteitä vaikutusarvioinnissa21 esitettyjen suositusten mukaisesti; muutoin ohjelman panos vähävaraisimpien henkilöiden hyvinvointiin tulee auttamatta olemaan vähäpätöinen.
It is important to recognise, however, that charitable organisations, by their very nature, may not be able or willing to adopt restrictive distribution policies. 
On tärkeää kuitenkin myöntää, että hyväntekeväisyysjärjestöt eivät luonteensa puolesta kenties pysty tai eivät ole halukkaita hyväksymään jakelun rajoittamista.
UNCLEAR ELIGIBILITY AND SELECTION CRITERIA 38. 
EPÄSELVÄT KELPOISUUS-JA VALINTAKRITEERIT 38.
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which will channel the aid, and regarding categories and/or groups of the population who will receive the food aid. 
Jotta avun vaikutus olisi mahdollisimman suuri, on tarpeen määrittää toimivat painopistealueet sekä apua kanavoivien hyväntekeväisyysjärjestöjen että elintarvikeapua saavien väestöluokkien ja/tai -ryhmien valintaa varten.
The auditors found that in practice Member States have often without formalised procedures designated a small number of organisations operating nationwide, in which lower level organisations participate. 
Tarkastajat havaitsivat, että käytännössä jäsenvaltiot ovat usein osoittaneet ilman virallisia menettelyjä pienen joukon kansallisesti toimivia järjestöjä, joiden toimintaan alemman tason järjestöt osallistuvat.
Precise data on the number of the designated charitable organisations with which the authorities of the Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available. 
Täsmällisiä tietoja ei ole saatavilla siitä, kuinka paljon on tällaisia osoitettuja hyväntekeväisyysjärjestöjä, joiden kanssa jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät yhteistyötä vuotuisten suunnitelmien täytäntöönpanossa.
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members of the main charitable organisations. 
Alueellisella tasolla toimivat hyväntekeväisyysjärjestöt osallistuvat automaattisesti EU:n ohjelmaan keskeisten hyväntekeväisyysjärjestöjen jäseninä.
They have certain independence in establishing the criteria they apply for accepting lower level organisations for the distribution of food aid. 
Ne ovat tietyssä määrin itsenäisiä vahvistaessaan kriteerejä, joita ne soveltavat hyväksyessään alemman tason järjestöjä jakamaan elintarvikeapua.
20 Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18. 
20 Asetus (EY) N:o 1234/2007, johdanto-osan 18 kappale.
21 Points 4 and 6.5 of Commission staff working document SEC(2008) 2436/2 accompanying the Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy and Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) as regards food distribution to the most deprived persons in the Community (COM(2008) 563 final). 
21 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2008) 2436/2 – Oheisasiakirja ehdotukseen neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1290/2005 sekä maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta yhteisön vähävaraisimmille henkilöille suunnatun elintarvikkeiden jakelun osalta – Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista (KOM(2008) 563 lopullinen), 4 kohta ja 6 kohdan 5 alakohta.
19 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed 
19 Erityiskertomus nro 6/2009 – Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma: tavoitteiden, resurssien ja toimintamenetelmien arviointi
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on ‘recorded or recognised social and financial dependence’. 
Lisäksi säännösten mukaan edunsaajien kelpoisuuskriteerien on perustuttava ”kirjattuun tai tunnustettuun sosiaaliseen ja taloudelliseen riippuvuuteen”.
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations. 
Vastaavasti kansallisten viranomaisten on hyväksyttävä tällaiset kriteerit tai sovellettava hyväntekeväisyysjärjestöjen käyttämiä kriteerejä.
Member States are also required to notify the Commission annually of the eligibility criteria to be met by recipients. 
Jäsenvaltioita vaaditaan myös ilmoittamaan komissiolle vuosittain kriteereistä, jotka avunsaajien on määrä täyttää.
The Court found that no such precise eligibility criteria were fixed by the Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot eivät olleet vahvistaneet tällaisia tarkkoja kelpoisuuskriteereitä.
The criteria communicated annually to the Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitative selection criteria (see Box 9). 
Komissiolle vuosittain ilmoitetuissa kriteereissä22 oli lähinnä kyse avustettujen henkilöiden luokituksesta eikä niinkään määrällisistä tai laadullisista valintakriteereistä (ks. laatikko 9).
Finally the Court found that there were significant differences in the frequency of reception of the aid (some persons having occasional meals provided compared to people in social institutes or to families receiving food aid or parcels on a regular basis). 
Lopulta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että avun vastaanoton tiheydessä oli huomattavia eroja (satunnaiset ateriat tietyille henkilöille verrattuna säännöllisesti annettavaan elintarvikeapuun tai -paketteihin sosiaalialan laitoksissa eläville ihmisille tai perheille).
22 Pursuant to Article 1(2) of Regulation (EEC) No 3149/92. 
22 Asetus (ETY) N:o 3149/92, 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.