natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.44. Increasing amounts are held in financial instruments under indirect management, for such the EIB Group remains the preferred financial institution for the management (paragraph 2.23). 
2.44 Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden hallussa on yhä enemmän varoja. EIP-ryhmä on edelleen ensisijainen rahoituslaitos hallinnoimaan näitä rahoitusvälineitä (kohta 2.23).
Unused amounts of the financial instruments under shared management remain high and are concentrated in some Member States (paragraph 2.31). of the European Union C 375/73 THE COMMISSION’S REPLIES 2.40. 
2.45 Yhteistyössä hallinnoitavien rahoitusvälineiden varoja on edelleen käyttämättä suuri määrä, erityisesti tietyissä jäsenvaltioissa (kohta 2.31).
The MFF is the tool ensuring medium-to long-term stability and predictability of future payment requirements and budgetary priorities. 
KOMISSION VASTAUKSET 2.40 Monivuotinen rahoituskehys on keino varmistaa tulevien maksuvaatimusten ja talousarvion painopisteiden vakaus ja ennustettavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
Therefore long-term forecasts can only be established taking into consideration existing financial frameworks. 
Sen vuoksi pitkän ajan ennusteita voidaan laatia vain nykyiset rahoituskehykset huomioon ottaen.
The payment implications of future financial frameworks which have not yet been agreed cannot be predicted with precision. 
Vielä sopimatta olevien tulevien rahoituskehysten vaikutuksia maksuihin ei voida tarkasti ennustaa.
The forecast for the post-2020 period will be presented in 2017 (as foreseen in point 9 of the Inter-institutional Agreement on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management) and it will be an integral part of the Commission proposals for the post-2020 MFF (to be presented before 1 January 2018 based on Article 25 of the MFF Regulation). 
Vuoden 2020 jälkeistä kautta koskeva ennakkoarvio esitetään vuonna 2017 (talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen 9 kohdan mukaisesti), ja se on olennainen osa vuoden 2020 jälkeistä rahoituskehystä koskevia komission ehdotuksia (jotka esitetään ennen 1. tammikuuta 2018 monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 25 artiklan perusteella).
The Commission already committed itself to presenting a medium-term payment forecast (in the framework of the Mid-term review of the financial framework) which will analyse the sustainability of the payment ceilings and evolution of RAL and de-commitments until 2020. 2.42. 
Komissio on jo sitoutunut esittämään (rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä) keskipitkän aikavälin maksuarvion, jossa tarkastellaan maksumäärärahojen enimmäismäärien kestävyyttä sekä maksattamatta olevien sitoumusten ja vapautettujen määrärahojen kehitystä vuoteen 2020 mennessä.
The delay between commitments and payments are just reflecting the duration of ongoing projects. 
2.42 Sitoumusten ja maksujen väliset viiveet ovat ainoastaan osoitus meneillään olevien hankkeiden kestosta.
Some projects are large infrastructure projects in the Union or projects in rather difficult third countries and an average delay of 2,4 years should not be seen as particularly abnormal. 
Eräät hankkeet ovat unionissa toteutettavia suuria infrastruktuurihankkeita tai jokseenkin hankalissa kolmansissa maissa toteutettavia hankkeita, joten 2,4 vuoden keskimääräistä viivettä ei tulisi pitää erityisen epätavallisena.
The legal framework obliges the beneficiaries to keep the relevant documentation for a certain period after the closure. 
Säädöskehys velvoittaa tuensaajat säilyttämään asiaankuuluvat asiakirjat tietyn pituisen ajan päätösvaiheen jälkeen.
See reply to paragraph 2.31. 
2.45 Ks. vastaus kohtaan 2.31.
EN C 375/74 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 2.46. Establishment of EFSI affected the launch of the CEF programme. Although it affects the assumptions the Commission made in its ex-ante assessment of the use of financial instruments under CEF, this was not re-evaluated. 
C 375/74 Euroopan unionin virallinen lehti 13.10.2016 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET 2.46 ESIR-rahaston perustaminen vaikutti Verkkojen Eurooppa -ohjelman käynnistämiseen. Uudelleenarviointia ei tehty, vaikka tämä vaikuttaa olettamuksiin, joita komissio teki ennakkoarvioinneissaan Verkkojen Eurooppa -välineen piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden käytöstä.
EFSI will also impact upon the use made of some other financial instruments (see paragraphs 2.32 to 2.38). 
ESIR-rahastolla on vaikutusta myös joidenkin muiden rahoitusvälineiden käyttöön (ks. kohdat 2.32–2.38).
The adoption of EFSI did not affect the overall objectives of CEF, but created an additional mechanism for the EU financial assistance, i.a. to infrastructural projects, in particular via debt finance. 
KOMISSION VASTAUKSET 2.46 ESIR-rahaston perustaminen ei vaikuttanut Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaistavoitteisiin vaan rahastolla luotiin ylimääräinen mekanismi, jolla EU tukee taloudellisesti muun muassa infrastruktuurihankkeita etenkin velkarahoituksen avulla.
To take into account the launch of EFSI, the CEF DI Steering Committee in its first meeting defined the main principles for providing CEF and EFSI support, with a view to enhance their complementarity. 
Voidakseen ottaa huomioon ESIR-rahaston toiminnan käynnistymisen Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoisten rahoitusvälineiden ohjauskomitea määritteli ensimmäisessä kokouksessaan pääperiaatteet Verkkojen Eurooppa -välineestä ja ESIR-rahastosta myönnettäville tuille, jotta ne täydentäisivät paremmin toisiaan.
Moreover, an addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch. 
Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevaan ennakkoarviointiin on myös valmisteilla lisäys, jotta voidaan tuoda esiin i) viimeisin selvitys mahdollisuudesta käynnistää Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluva oman pääoman ehtoinen väline Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvilla aloilla ja ii) ESIR-rahaston toiminnan käynnistymisen jälkeinen markkinakehitys.
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision. 
Tätä lisäystä on pidettävä aiemman ennakkoarvioinnin täydennyksenä eikä sen tarkistuksena.
The coherence of CEF debt instrument with other EU initiatives, including EFSI, will be assessed in the mid-term review of the CEF. The Commission accepts the recommendation. 
Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvan vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen johdonmukaisuus ESIR-rahaston ja EU:n muiden aloitteiden kanssa arvioidaan Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin yhteydessä. Komissio hyväksyy suosituksen.
Any measures taken by the Commission vis-à-vis the Member States, including efforts to reduce outstanding commitments and make wider use of net corrections in cohesion must obviously comply with the regulatory framework The Commission accepts the recommendation. 
Kaikkien toimenpiteiden, joita komissio jäsenvaltioiden osalta toteuttaa muun muassa maksattamatta olevien sitoumusten vähentämiseksi ja nettomääräisten oikaisujen käytön laajentamiseksi koheesion alalla, on oltava tietenkin säädöskehyksen mukaisia. Komissio hyväksyy suosituksen.
In addition the Commission will present a mid-term payment forecast assessing the sustainability of the current payment ceilings until the end of the current MFF in the framework of the Mid-term review of the MFF. 
Komissio aikoo lisäksi esittää monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä maksuja koskevan väliarvion, jossa arvioidaan maksumäärärahojen nykyisten enimmäismäärien kestävyys nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen päättymiseen saakka.
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/75 THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 3: the Commission should consider in its budgetary and financial management the capacity constraints in certain Member States in order to ensure funds are used efficiently (see paragraphs 2.19 to 2.21); — Recommendation 4: the Commission should recover unused cash balances in financial instruments under shared management (see paragraph 2.31) and remaining unused funds in indirect management financial instruments from previous44MFFs for which the eligibility period has expired ( ); THE COMMISSION’S REPLIES The Commission accepts the recommendation within the framework set out by the MFF and the relevant legislation. 
FI 13.10.2016 Euroopan unionin virallinen lehti C 375/75 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET — Suositus 3: Komission olisi otettava talousarvio-ja varainhallinnossaan huomioon tiettyjen jäsenvaltioiden valmiuksien rajoitteet niin, että voidaan varmistaa varojen tehokas käyttö (ks. kohdat 2.19–2.21). — Suositus 4: Komission olisi perittävä takaisin yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden käyttämättä jääneet käteisvarat (ks. kohta 2.31).
The Commission has already put in place a Task Force for Better Implementation in order to improve the implementation of ESI funds in certain Member States, while ensuring full respect of legality and regularity of expenditure (see the Commission’s reply to observations 2.19 and 2.20). 
Komissio on jo perustanut täytäntöönpanon tehostamista käsittelevän työryhmän parantaakseen ERI-rahaston varojen täytäntöönpanoa joissakin jäsenvaltioissa. Samalla kuitenkin varmistetaan menojen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus (ks. komission vastaus huomautuksiin 2.19 ja 2.20).
The Commission intends to ensure that full benefit is drawn from the work of the Task Force and will focus on delivering a proactive and targeted approach to Member States in order to support the implementation of the Cohesion policy funding in 2014-2020. The Commission accepts the recommendation. 
Komissio aikoo varmistaa, että työryhmän työ hyödynnetään täysimääräisesti, ja se aikoo keskittyä tarjoamaan jäsenvaltioille ennakoivan ja kohdennetun lähestymistavan tukeakseen koheesiopolitiikan rahoituksen täytäntöönpanoa vuosina 2014–2020. Komissio hyväksyy suosituksen.
For the shared management, any unused financial instruments allocations will be deducted at closure in accordance with the legal provisions for shared management programmes. The Commission partially accepts the recommendation. 
Kaikki yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden käyttämättömät määrärahat vähennetään yhteistyössä hallinnoitavia ohjelmia koskevien säännösten mukaisesti ohjelmien päättämisvaiheessa. Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
The coherence of CEF debt instrument with other EU initiatives, including EFSI, will be assessed in the mid-term review of the CEF. 
Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvan vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen johdonmukaisuus ESIR-rahaston ja EU:n muiden aloitteiden kanssa arvioidaan Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin yhteydessä.
An addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch. 
Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevaan ennakkoarviointiin on valmisteilla lisäys, jotta voidaan tuoda esiin i) viimeisin selvitys mahdollisuudesta käynnistää Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluva oman pääoman ehtoinen väline Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvilla aloilla ja ii) ESIR-rahaston toiminnan käynnistymisen jälkeinen markkinakehitys.
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision The additionality of CEF financial instruments towards EFSI is based on a principle that CEF financing focuses on innovative, demonstrator and pilot projects and initiatives eligible under the relevant regulations in the CEF sectors, while the scope and eligibility criteria of EFSI support are broader. — Recommendation 5: the Commission should re-evaluate the ex-ante assessment for the CEF debt instrument in the light of creation of the EFSI, and consider the impact of EFSI on other EU programmes and financial instruments. 
Tätä lisäystä on pidettävä aiemman ennakkoarvioinnin täydennyksenä eikä sen tarkistuksena. Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvien rahoitusvälineiden ja ESIR-rahaston välinen täydentävyys perustuu periaatteeseen, jonka mukaan Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävässä rahoituksessa keskitytään innovatiivisiin hankkeisiin, esittely-ja kokeiluhankkeisiin sekä aloitteisiin, jotka oikeuttavat tukeen Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvilla aloilla sovellettavien asetusten nojalla, kun taas ESIR-rahastosta myönnettävän tuen soveltamisala ja kelpoisuusperusteet ovat laajemmat.
(44) See paragraphs 6.46 to 6.52 of our 2014 annual report. 
(44) Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohdat 6.46–6.52.
13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/77 EN CHAPTER 3 Getting results from the EU budget TABLE OF CONTENTS Introduction Part 1 — Horizon 2020 (2014-2020) Section 1 — Links between Europe 2020 the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Section 2 — Synergies and complementarities with ESI funds and national programmes Section 3 — The mechanics of Horizon 2020 do not consistently drive a focus on performance Part 2 — Performance planning and reporting at directorate-general level: the ‘Natural resources’ family Part 3 — Results of the Court’s audit on performance 2015 special reports and other output on performance The follow-up of special report recommendations Conclusions and recommendations Conclusions Recommendations Annex 3.1 — Special reports adopted by the European Court of Auditors in 2015 Annex 3.2 — Follow-up of previous recommendations for performance issues Paragraph 3.1-3.5 3.6-3.59 3.7-3.21 3.22-3.23 3.24-3.59 3.60-3.65 3.66-3.85 3.66-3.77 3.78-3.85 3.86-3.95 3.86-3.93 3.94-3.95 
FI 13.10.2016 Euroopan unionin virallinen lehti C 375/77 FI KOLMAS LUKU EU:n talousarviosta rahoitetun toiminnan tuloksellisuus SISÄLLYS Johdanto Osa 1 – Horisontti 2020 (2014–2020) Osio 1 – Eurooppa 2020 -strategian, komission uusien painopisteiden ja Horisontti 2020 -ohjelman väliset yhteydet eivät aina helpota tuloksellisuuden painottamista ja niitä on selvennettävä Osio 2 – ERI-rahastojen ja kansallisten ohjelmien väliset synergiat ja täydentävyys Osio 3 – Horisontti 2020 -ohjelman toimintarakenteessa ei painoteta johdonmukaisesti tuloksellisuutta Osa 2 – Tuloksellisuuden suunnittelu ja tuloksellisuusraportointi pääosastoissa: luonnonvarojen toimintalohko Osa 3 – Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tuloksellisuuden tarkastuksen tulokset Vuoden 2015 erityiskertomukset ja muut tuloksellisuutta koskevat tuotokset Erityiskertomusten suositusten seuranta Johtopäätökset ja suositukset Johtopäätökset Suositukset Liite 3.1 – Tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2015 hyväksymät erityiskertomukset Liite 3.2 – Aiempien tuloksellisuutta koskevien suositusten seuranta Kohta 3.1–3.5 3.6–3.59 3.7–3.21 3.22–3.23 3.24–3.59 3.60–3.65 3.66–3.85 3.66–3.77 3.78–3.85 3.86–3.95 3.86–3.93 3.94–3.95
Other elements of performance that we have examined are, the management plans of selected directorates-general (DGs) and the reporting by the Commission to the European Parliament and the Council including the first few editions of the Commission’s ‘evaluation reports’ (1). 
Tuloksellisuusnäkökohtien tarkastuksen kohteena ovat olleet myös tarkastukseen valittujen pääosastojen hallintosuunnitelmat sekä komission raportointi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, mukaan lukien komission julkaisemat ensimmäiset arviointikertomukset (1).
Figure 3.1 – Performance in the EU Performance in the EU is assessed on the basis of the sound financial management principles (economy, efficiency and effectiveness) (2), and covers: (a) inputs — financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme; (b) outputs — the deliverables of the programme; (c) results — the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; (d) impacts — long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action. 
Laatikko 3.1 – EU:n tuloksellisuus EU:n tuloksellisuutta arvioidaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden (taloudellisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus)(2) näkökulmasta. Tuloksellisuus kattaa seuraavat osatekijät: a) panokset – taloudelliset, inhimilliset, aineelliset, organisatoriset tai sääntelyyn liittyvät resurssit, joita tarvitaan ohjelman täytäntöönpanoon b) tuotokset – ohjelman suoritteet c) tulokset – ohjelman välittömät vaikutukset suoraan kohderyhmään tai tuensaajiin d) vaikutukset – asianomaisessa yhteisössä tapahtuneet pitkän aikavälin muutokset, jotka on ainakin osittain saatu aikaan EU:n toiminnalla.
(1) Required under Article 318 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFEU). 
(1) Perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 318 artiklaan.
We examined the EU’s high-level monitoring and reporting of the strategy and, for the European Structural and Investment Funds (3) (the ESI funds), how the strategy feeds through into the partnership agreements and funding programmes agreed between the Commission and Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki strategiaa koskevaa EU:n korkean tason seurantaa ja raportointia. Euroopan rakenne-ja investointirahastojen (ERI-rahastot)(3) osalta arvioitiin lisäksi, kuinka strategia heijastuu komission ja jäsenvaltioiden tekemiin kumppanuussopimuksiin ja sopimiin rahoitusohjelmiin.
This year we continue that theme, and focus our examination of the Commission’s performance through Horizon 2020, the Commission’s research and innovation programme and, as will be seen below, a very significant item in the EU budget. 3.4. The chapter therefore consists of three parts. 
Aiheen käsittelyä jatketaan tänä vuonna keskittymällä komission tuloksellisuuteen sen tutkimus-ja innovointiohjelma Horisontti 2020:n yhteydessä. Kuten jäljempänä käy ilmi, ohjelma muodostaa erittäin huomattavan menoerän EU:n talousarviossa. 3.4 Luku jakautuu näin ollen kolmeen osaan.
Horizon 2020 performance is the subject of the first part. 
Ensimmäisessä osassa arvioidaan Horisontti 2020 -puiteohjelman tuloksellisuutta.
3.5. In the 2014 annual report, we reported that, based on information supplied by the Commission, the mid-term review of Europe 2020, which should have been available to the Council in March 2015, had been delayed until early 2016 (4). 
3.5 Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti komission toimittamien tietojen perusteella vuoden 2014 vuosikertomuksessa, että Eurooppa 2020 -strategian väliarviointi, jonka piti olla neuvoston käytettävissä maaliskuussa 2015, on lykätty vuoden 2016 alkuun(4).
As of June 2016, the Commission informed us that the mid-term review had been finalised and that there would now be no formal mid-term review concluding document. 
Kesäkuussa 2016 komissio tiedotti tilintarkastustuomioistuimelle, että väliarviointi oli saatu valmiiksi ja että siitä ei laadittaisi virallista loppuasiakirjaa.
As a result, we are not in a position to report in this chapter on how this review process was carried out. 
Tilintarkastustuomioistuin ei näin ollen pysty raportoimaan tässä luvussa, kuinka arviointiprosessi suoritettiin.
We may, however, return to this issue in future reports. 
Se saattaa kuitenkin palata tähän aiheeseen tulevissa kertomuksissa.
(3) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund, the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund. 
(3) ERI-rahastot käsittävät Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston (ESR), koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) sekä Euroopan meri-ja kalatalousrahaston.
(4) 2014 annual report, paragraph 3.29. 
(4) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2014, kohta 3.29.
EN C 375/80 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 1 — HORIZON 2020 (2014-2020) 3.6. 
FI C 375/80 Euroopan unionin virallinen lehti 13.10.2016 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET OSA 1 – HORISONTTI 2020 (2014–2020) 3.6 Horisontti 2020 -ohjelmaa koskeva analyysi käsittää kolme osa-aluetta.
First we set out the main features of the programme and examine the strategic framework in which it operates, in particular its links to other EU strategies. 
Ensin esitellään ohjelman pääpiirteet ja tutkitaan sen toiminnan strategiakehystä. Arvioinnissa painotetaan strategiakehyksen yhteyksiä muihin EU:n strategioihin.
The second element considers the advantages and potential risks involved in bringing research and innovation activity together. 
Toisena osa-alueena arvioidaan tutkimus-ja innovointitoimien yhdistämisen etuja ja mahdollisia riskejä.
Finally we analyse the extent to which there is a focus on performance within Horizon 2020. 
Lopuksi arvioidaan, missä määrin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä on painotettu tuloksellisuutta.
Section 1 — Links between Europe 2020, the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Europe 2020 and Horizon 2020 3.7. Europe 2020 is the European Union’s 10-year jobs and growth strategy. 
Osio 1 – Eurooppa 2020 -strategian, komission uusien painopisteiden ja Horisontti 2020 -ohjelman väliset yhteydet eivät aina helpota tuloksellisuuden painottamista ja niitä on selvennettävä Eurooppa 2020 ja Horisontti 2020 3.7 Eurooppa 2020 -strategia on Euroopan unionin kymmenvuotinen kasvu-ja työllisyysstrategia.
It was launched in 2010 to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth. 
Strategia käynnistettiin vuonna 2010 luomaan otolliset olosuhteet älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle.
Responsibility for delivering the Europe 2020 strategy is shared between the EU and its 28 Member States. 
Vastuu Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisesta on jaettu EU:n ja sen 28 jäsenvaltion kesken.
Thus the strategy’s five headline targets (5) have an associated national target in each Member State, reflecting the different circumstances of each. 
Strategian jokaiseen viiteen yleistavoitteeseen (5) liittyy kussakin jäsenvaltiossa kansallinen tavoite, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet.
(5) The five headline targets are: 1. 
(5) Viisi yleistavoitetta ovat seuraavat: 1.
Employment (75 % of the 20-64 year olds to be employed); 2. 
Työllisyys (20–64-vuoti-aasta väestöstä 75 prosenttia työssäkäyviä); 2.
Research and Development (R&D) (3 % of the EU’s GDP to be invested in R&D); 3. 
Tutkimus ja kehittäminen (kolme prosenttia EU:n BKT:stä investoidaan tutkimukseen ja kehittämiseen); 3.
Climate change and energy sustainability (greenhouse gas emissions 20 % or even 30 % if the conditions are right lower than 1990 — 20 % of energy from renewables — 20 % increase in energy efficiency); 4. 
Ilmastonmuutos ja kestävä energiapolitiikka (kasvihuonekaasupäästöt 20 prosenttia tai jopa 30 prosenttia pienemmät vuoden 1990 päästöihin verrattuna – 20 prosenttia energiasta peräisin uusiutuvista energialähteistä – 20 prosentin parannus energiatehokkuuteen); 4.
Education (reducing the rates of early school leaving below 10 % — at least 40 % of 30-34 year olds completing third level education);5. 
Koulutus (lasketaan koulunkäynnin keskeyttävien osuus alle 10 prosenttiin – nostetaan korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus vähintään 40 prosenttiin); 5.
Fighting poverty and social exclusion (at least 20 million fewer people in or at risk of poverty and social exclusion). 
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta (poistetaan köyhyys-tai syrjäytymisvaara vähintään 20 miljoonalta ihmiseltä).