natgillin/translations-raw huggingface dataset:
URBAN is also one of the four Community initiatives to have been renewed for the period 2000 to 2006 (10). 
Lisksi Urban on yksi niist neljst yhteisaloit-teesta, joita jatketaan kaudella 2000Đ2006 (10).
TheaimoftheCourtŐsauditwastoexaminetheconsistency of the regulatory framework and appraise the quality of the programming, implementation, financial management and evaluation of URBAN. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli analysoida lainsdnnn yhdenmukaisuutta ja tarkastella Urban-yhteisaloitteeseen liittyvn ohjelmasuunnittelun, tytntnpanon, varainhoidon ja arvioinnin laatua.
Audits were carried out at the Commission and in nine Member States (Italy, Spain, France, Greece, the United Kingdom, Germany, Ireland, the Netherlands and Portugal) (11). 
Tarkastukset suoritettiin komissiossa ja yhdeksss eri jsenvaltiossa (Italia, Espanja, Ranska, Kreikka, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Irlanti, Alankomaat ja Portugali) (11).
The programmes for these nine Member States account for more than 90 % of URBAN expenditure. 
Niden yhdeksn jsenvaltion ohjelmien osuus Urban-aloitteen menoista on yli 90 prosenttia.
6 (7) Paragraph 7 of the communications from the Commission. () Annual Report concerning the financial year 1994, paragraphs 4.61 to 4.73 (Community initiative for interregional and transfrontier cooperation Ń Interreg). 
(6) Komission tiedonantojen 7 kohta. (7) Varainhoitovuotta 1994 koskeva vuosikertomus, kohdat 4.61Đ4.73 (Alueiden vlist ja rajat ylittv yhteistyt koskeva yhteisn aloite (Interreg).
Annual Report concerning the financial year 1995, paragraphs 7.9 to 7.60 (Leader Community initiative 1990 to 1993) and Annual Report concerning the financial year 1996, paragraphs 6.86 to 6.91 (SME initiative) and Special Report No 7/2000 concerning the International Fund for Ireland and the Special Support Programme for Peace and Reconciliation in Northern Ireland and the border counties of Ireland (1995 to 8 1999) (OJ C 146, 25.5.2000). () Special Report No 4/94 on the urban environment (OJ C 383, 31.12.1994). 
Varainhoitovuotta 1995 koskeva vuosikertomus, kohdat 7.9Đ7.60 (Leader-yhteisaloite 1990Đ1993) sek varainhoitovuotta 1996 koskeva vuosikertomus, kohdat 6.86Đ6.91 (pieni ja keskisuuria yrityksi koskeva yhteisaloite). Erityiskertomus nro 7/2000 Irlannin kansainvlisest rahastosta sek erityisest tukiohjelmasta rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa vuosina 8 1995Đ1999 (EYVL C 146, 25.5.2000). () Erityiskertomus nro 4/94 kaupunkiympristst (EYVL C 383, 31.12.1994, s.
Annual Report concerning the financial year 1994, paragraphs 4.39 to 4.60 (Global subsidies as an instrument for local development). 
1). Varainhoitovuotta 1994 koskeva vuosikertomus, kohdat 4.39Đ4.60 (Yleiskattava tuki paikallisen kehityksen vlineen).
Annual Report concerning the financial year 1995, paragraphs 5.71 to 5.87 (Exchanges of experience between local and 9 regional authorities). () See, in particular, paragraphs 6.1 to 6.7 of Special Report No 4/94 on 10 the urban environment. () Only four of the 13 Community initiatives from the period 1994 to 11 1999 received extensions for the period 2000 to 2006. () The following are examples of the types of project most frequently co-financed by URBAN: enterprise centres and centres for assisting unemployed people; aid for SMEs (especially commercial and craft enterprises); refurbishment of public spaces (roads, pavements, parks, etc.); renovation of buildings; sociocultural facilities; welfare services for the underprivileged; vocational training courses. 
Varainhoitovuotta 1995 koskeva vuosikertomus, kohdat 5.71Đ5.87 9 (Paikallisviranomaisten vlinen kokemusten vaihto). () Ks. erityisesti kaupunkiymprist koskevan erityiskertomuksen 10 nro 4/94 kohdat 6.1Đ6.7. () Ainoastaan nelj ohjelmakauden 1994Đ1999 13 yhteisaloitteesta 11 on jatkettu ohjelmakaudeksi 2000Đ2006. () Esimerkkein mainittakoon, ett Urban-aloitteen piiriss yhteisrahoitusta saavista hankkeista yleisimpi ovat seuraavat hankkeet: yritys-keskukset ja tyllistmisen edistmiskeskukset, pienille ja keskisuurille yrityksille (erityisesti kaupallisille yrityksille ja ksityalan yrityksille) annettava tuki, julkisten tilojen (teiden, jalkakytvien, puistojen ja niin edelleen) kunnostaminen, rakennusten korjaaminen, sosiokulttuuriset toimenpiteet, muita heikommassa asemassa olevan vestn hyvksi toteutettavat sosiaalipalvelut ja ammatilliseen koulutukseen liittyvt kurssit.
25.4.2001 EN Official Journal of the European Communities C 124/3 ALLOCATION OF RESOURCES AND FINANCIAL SITUATION 6. 
25.4.2001 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 124/3 VAROJEN MY NTMINEN JA TALOUDELLINEN TILANNE 6.
The Court has already examined the procedure for allocating available Structural Fund resources, by objective (1), Member State andCommunityinitiativefortheperiod1994to1999(2).The Annex presents in detail the process for allocating the URBAN resources between Member States and shows that it was subject to numerous adjustments. 
Tilintarkastustuomioistuin on tutkinut jo aiemmin vuosien 1994Đ1999 osalta rakennerahastoista kytettvien varojen myn-tmisprosessia tavoitteiden (1), jsenvaltioiden ja yhteisaloitteiden (2) mukaan jaoteltuna.
The Commission communications provided for indicative global allocations between the Objective 1 regions and other areas. 
Komission tiedonannoissa annetaan yleisi suuntaviivoja varojen jakamisesta tavoitteen 1 kohdealueiden ja muiden alueiden vlill.
However, they did not define the criteria for allocating resources between the various Objective regions, and the other areas within the Member States and between beneficiary areas. 
On kuitenkin todettava, ett varojen myntmisperusteita eri tavoitteiden koh-dealueiden, samoin kuin jsenvaltioiden muiden alueiden ja edunsaaja-alueiden vlill, ei ole mritelty.
In the end, however, 118 urban areas received funds under URBAN. 
Urban-aloitteeseen liittyv tukea mynnettiin lopuksi kuitenkin 118 kaupunkialueelle.
The table presents the initial financial plans and the financial plans at 31 December 1999, and gives a breakdown of overall costs, with details of the contributions from the ERDF and ESF, as well as public and private expenditure. 
Taulukossa esitetn alkuperiset rahoitussuunnitelmat ja 31. joulukuuta 1999 tilanteen mukaiset rahoitussuunnitelmat sek kokonaiskustannusten jakautuminen erittelemll EAKR:n ja ESR:n osuudet samoin kuin julkiset ja yksityiset menot.
The Structural Funds contribution resulting from the financial plans in the programmes at 31 December 1999 stands at 898,32 million euro (49,5 % of the total cost), comprising 750,06 million euro from the ERDF and 148,26 million euro from the ESF, which represents an average of 7,61 million euro per beneficiary area, 6,35 million euro of it from the ERDF and 1,26 million euro from the ESF. 
Joulukuun 31. pivn 1999 tilanteen mukainen, rahoitussuunnitelmiin perustuva rakennerahastojen tuen mr ohjelmille on 898,32 miljoonaa euroa eli 49,5 prosenttia kokonaiskustannuk-sista; tst mrst 750,06 miljoonaa euroa on perisin EAKR:sta ja 148,26 miljoonaa euroa ESR:sta. Edunsaaja-aluetta kohden mynnettv tuki on keskimrin 7,61 miljoonaa euroa, joista 6,35 miljoonaa euroa on perisin EAKR:sta ja 1,26 miljoonaa euroa ESR:sta.
National public expenditure and private-sector expenditure respectively account for 45,1 % and 5,4 % of the total cost. 
Kansallisten julkisten menojen osuus kokonaiskustannuksista on 45,1 prosenttia, ja yksityisten menojen vastaava osuus on 5,4 prosenttia.
Of the 61 pro-grammesadopted,18initiallymadeprovisionforaprivate-sector contribution of more than 10 %. 
Hyvksytyist 61 ohjelmasta 18 ohjelman rahoitus oli alun perin tarkoitus jrjest siten, ett yksityissektorin rahoitusosuus olisi ollut yli 10 prosenttia.
For the programmes as a whole the private-sector contribution was eventually reduced by 63 %. 
Yksityisist varoista eri ohjelmille mynnettvn kokonaisrahoituksen mr laski lopuksi 63 prosenttia alun perin suunnitellusta mrst.
Diagrams 1 and 2 present Community commitments and Community payments, respectively, for the financial years 1994 to 1999. 
Kaaviossa 1 esitetn yhteisn maksusitoumukset ja kaaviossa 2 yhteisn maksut varainhoitovuosina 1994Đ1999.
For the period 1994 to 1999 as a whole, the commitments andpaymentsmaderepresent858,17millioneuroand469,88 million euro, or 95,53 % and 52,31 % respectively of the approved Structural Funds contribution. 
Yhteisn tekemien maksusitoumusten kokonaismr kautena 1994Đ1999 on 858,17 miljoonaa euroa eli 95,53 prosenttia hyvksytyst rakennerahastojen tuesta; vastaavat luvut suoritettujen maksujen osalta ovat 469,88 miljoonaa euroa ja 52,31 prosenttia.
The URBAN OPs generally have made very slow progress when compared with the initial forecasts in the financial plans. 
Urban-toimenpideohjelmat ovat yleisesti ottaen edistyneet hyvin hitaasti verrattuna rahoitussuunnitelmien alkuperisiin arvioihin.
An analysis of the changes to these plans shows a final concentration of expenditure in the last year (see Diagram 3). 
Niden suunnitelmien muutosten tarkastelu osoittaa, ett kulut keskittyvt lopuksi viimeiseen vuoteen (ks. kaavio 3).
The Court has already observed (4), firstly, that the procedure for drawing up financial plans within the framework of the Structural Funds is not based on the needs of the measures concerned, and, secondly, that the primary objective of the changes made to the financial plansattheendof1999wastomakeitpossibletocommitallof the Community aid. 
Tilintarkastustuomioistuin on jo todennut (4), ett rakennerahastojen rahoitussuunnitelmien laatiminen ei perustu toimenpiteiden tar-peellisuuteen ja ett rahoitussuunnitelmiin vuoden 1999 lopussa tehtyjen muutosten ptarkoituksena oli sitoa koko yhteisn tuki-osuus.
In the case of the programmes committed in annual instalments, the mechanism for the Community commitments would only have allowed the 1999 instalment to be committed if the actual expenditure incurred by the final beneficiaries represented 100 %, 80 % and 40 % of the expenditure relating to the instalments for 1994 to 1996, 1997 and 1998 respectively (5). 
Vuotuisin erin tehtviin maksusitoumuksiin perustuvien ohjelmien osalta voidaan todeta, ett jos lopullisten edunsaajien tosiasialliset menot olivat 100 prosenttia vuosien 1994Đ1996, 80 prosenttia vuoden 1997 ja 40 prosenttia vuoden 1998 eri koskevista kuluista, ainoastaan vuoden 1999 ern maksusitoumus olisi yhteisn maksusitoumusmekanismin mukaisesti voitu toteuttaa (5).
Moreover, the changes that were made to the financial plans in the last months of 1999 are not all reflected in the accounts as at 31 December 1999. 
Lisksi on todettava, ett rahoitussuunnitelmiin vuoden 1999 viimeisin kuukausina tehdyt muutokset eivt aina ky ilmi 31. joulukuuta 1999 pivtyst tilinptksest.
In consequence, the commitments made were for the previous plans instead of the current ones, so that, for several programmes, the commitments entered in the accounts are higher than the legal commitments. 
Tm on johtanut siihen, ett toteutuneet maksusitoumukset eivt vastaa voimassa olevia rahoitussuunnitelmia vaan niit edeltvi suunnitelmia; toisin sanoen kirjanpitoon viedyt maksusitoumukset ovat monien ohjelmien kohdalla suuremmat kuin oikeudelliset sitoumukset.
This anomaly also appears in the advances paid, because they are effected in proportion to the commitments entered in the accounts. 
Tm poikkeama vaikuttaa mys ennakoiden maksuihin, sill ne suoritetaan suhteessa kirjattuihin maksusitoumuksiin.
As a result some payments were in excess of the totals given by the new financial plans. 
Seurauksena on, ett on suoritettu maksuja, jotka ovat mrltn suurempia kuin uusien rahoitussuunnitelmien perusteella maksettavaksi kuuluvat summat.
(1) The Structural Funds contribute towards attaining six priority objectives, with Objective 1 consisting of promoting the development and structural adjustment of areas lagging behind in terms of development, and Objective 2 consisting of converting regions, border regions 2 or parts of regions seriously affected by industrial decline. () Special Report No 16/98 on the implementation of appropriations for structural operations for the programming period 1994 to 1999 (paragraph 3.1 and Annex 1) (OJ C 347, 16.11.1998, p. 
(1) Rakennerahastojen avulla pyritn toteuttamaan kuusi ensisijaista tavoitetta, joista tavoitteen 1 avulla pyritn edistmn kehityksess jlkeenjneiden alueiden kehittmist ja rakenteellista mukautta-mista; tavoitteen 2 avulla pyritn uudistamaan teollisuuden taantu-2 misesta vakavasti krsivi alueita, raja-alueita tai alueiden osia. () Erityiskertomus nro 16/98 rakenteellisten toimien mrrahojen toteuttamisesta ohjelmakautena 1994Đ1999 (kohta 3.1 ja liite I) (EYVL C 347, 16.11.1998, s.
48), and Annual Report concerning the financial year 1995 (paragraphs 5.32 3 and 5.33). () Paragraph 12 of the communications from the Commission. 
48) ja varainhoitovuotta 1995 koskeva 3 vuosikertomus (kohdat 5.32Đ5.33). () Komission tiedonantojen 12 kohta.
4 () Annual Report concerning the financial year 1997 (paragraphs 3.24 to 3.34) and Annual Report concerning the financial year 1999 (paragraph 3.3 and paragraphs 3.18 to 3.22), as well as Special Report No 16/98 on the implementation of appropriations for structural operations for the programming period 1994 to 1999, para-5 graph 6.19. () Financial implementing provisions applicable to interventions. 
4 () Varainhoitovuotta 1997 koskeva vuosikertomus (kohdat 3.24Đ3.34) ja varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus (kohdat 3.3 ja 3.18Đ3.22) sek erityiskertomus nro 16/98 rakenteellisten toimien mrrahojen toteuttamisesta ohjelmakautena 1994Đ1999, 5 kohta 6.19. () Toimenpiteisiin sovellettavat taloudellista toteutusta koskevat snnkset. Yhteisn maksusitoumus-ja maksumekanismit.
Standard annex to Community support frameworks, single programming documents and operational programmes. 
Yhteisn tukikehysten vakioliite, yhteniset ohjelma-asiakirjat ja toimenpideohjelmat.
(2) Following Commission communication of July 1996. 
(2) Komission tiedonanto, heinkuu 1996.
25.4.2001 EN Official Journal of the European Communities C 124/5 Diagram 1 Situation of the URBAN programmes at 31 December 1999 Ń Commitments 1994 to 1999 800 000 700 000 600 000 500 000 400 000 300 000 200 000 100 000 0 Source: Commission revenue and expenditure account. 
25.4.2001 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 124/5 800 000 700 000 600 000 500 000 400 000 300 000 200 000 100 000 0 Lhde: komission tulostilit.
ERDF ESF ERDF ESF 1994 0 1994 1995 27 163 Diagram 2 Situation of the URBAN programmes at 31 December 1999 Ń Payments 1994 to 1999 450 000 400 000 350 000 300 000 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 0 ERDF ESF 1995 1996 187 938 1997 1998 1999 Total 0 133 136 88 887 158 247 174 562 742 771 25 663 1996 27 680 1997 23 288 1998 11 611 1999 115 404 Total ERDF 0 63 911 100 161 40 923 129 306 72 032 406 333 ESF 0 Source: Commission revenue and expenditure account. 
450 000 400 000 350 000 300 000 250 000 200 000 150 000 100 000 50 000 0 Kaavio 2 Urban-ohjelmien tilanne 31.12.1999 Ń Maksut 1994Đ1999 Kaavio 1 Urban-ohjelmien tilanne 31.12.1999 Ń Maksusitoumukset 1994Đ1999 EAKR ESR EAKR ESR 1994 0 0 EAKR ESR 1994 1995 133 136 27 163 1995 1996 187 938 1997 88 887 1998 158 247 1999 174 562 Yhteens 742 771 25 663 1996 27 680 1997 23 288 1998 11 611 1999 115 404 Yhteens EAKR 0 63 911 100 161 40 923 129 306 72 032 406 333 ESR Lhde: Komission tulostilit.
13 372 12 220 11 297 10 694 15 961 63 543 Thousand EUR Thousand EUR 
0 13 372 12 220 11 297 10 694 15 961 63 543 Tuhatta euroa Tuhatta euroa
C 124/6 EN Official Journal of the European Communities 25.4.2001 Diagram 3 Comparison between the initial and final financial plans (at 31 December 1999) for the eight URBAN single programmes for all the beneficiary areas in a Member State (%)) 80,0 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Initial plans Final plans 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Source: Aid decisions for the eight URBAN national programmes (Nos ERDF 940110001, 940810002, 941110003, 940410001, 940510001, 940610001, 941210004, 961510002) adopted pursuant to the Commission communication of July 1994. 
C 124/6 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 25.4.2001 Kaavio 3 Kahdeksan yksittisen Urban-ohjelman alkuperisten ja lopullisten (31.12.1999) rahoitussuunnitelmien vlinen vertailu jsenvaltion kaikkien tukea saavien alueiden osalta (%) 80,0 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Alkuperiset suunnitelmat Lopulliset suunnitelmat 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Lhde: Tuen myntmist koskevat ptkset kahdeksassa kansallisessa Urban-ohjelmassa (EAKR nro 940110001, 940810002, 941110003, 940410001, 940510001, 940610001, 941210004, 961510002), jotka hyvksyttiin komission heinkuussa 1994 antaman tiedonannon perusteella.
Note, the difference of approximately 10 % between the extent of the initial financial plans and the final financial plans is due to indexing and the increase in the total budgets for some of these programmes. SELECTION OF ELIGIBLE URBAN AREAS 11. 
On huomattava, ett alkuperisten ja lopullisten rahoitussuunnitelmien vlill on noin 10 prosentin ero, joka johtuu indeksoinnista ja tiettyjen ohjelmien rahoituksen lismisest. TUKEEN OIKEUTETTUJEN KAUPUNKIALUEIDEN VALINTA 11.
The Commission has not defined precise criteria for determining which urban areas are eligible. 
Komissio ei ole vahvistanut tsmllisi perusteita tukeen oikeutettujen kaupunkialueiden mrittmiseksi.
In principle, urban areas in cities and conurbations with over 100 000 inhabitants are eligible: ÔTarget areas could be urban neighbourhoods geographically identifiable, either an existing administrative unit such as a borough, a commune or even smaller entities, within a densely populated zone, with a high level of unemployment, with a decayed urban fabric, bad housing conditions and a lack of social amenities. 
Tukeen ovat periaatteessa oikeutettuja yli 100 000 asukkaan kaupunkialueet ja kaupungit: ÓKohdealueet voivat olla maantieteellisesti tunnistet-tavia kaupunkilhiit; joko olemassa oleva hallinnollinen yksikk kuten kaupunki, kunta tai jopa pienempi tihesti asutetuilla alueilla sijaitseva kokonaisuus, jolla on korkea tyttmyysaste, rappeutunut kaupunkirakenne, huonot asuinolosuhteet ja puutteellinen sosiaalinen hyvinvointi.
In addition and in duly justified cases, support could be provided for operations in medium-sized or smaller cities suffering from overall economic declineŐ (1). 
Lisksi tukea voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa mynt toimenpiteisiin vaikeasta taloudellisesta taantumasta krsivien pienten tai keskikokoisten kaupunkien hyvksiÓ (1).
In the explanatory memorandum to the first communication concerning the URBAN initiative (2) it was proposed that the final selection of the programmes should be based on the advice of a group of independent experts, nominated by the Commission in cooperation with the Member States, using criteria established in advance. 
Ensimmisen Urban-aloitetta koskevan tiedonannon (2) perustelujen mukaan ohjelmien lopullinen valinta oli tarkoitus suorittaa komission yhteistyss jsenvaltioiden kanssa nimittmien riippumattomien asiantuntijoiden ryhmn lausunnon perusteella. Sovellettavat perusteet oli tarkoitus mritell ennalta.
In the end, however, the Commission did not take this option. 
Komissio ei kuitenkaan ottanut tt menettely kyttn.
The division of responsibilities between the Commission and the Member States was not clearly defined. 
Komission ja jsenvaltioiden vastuualueita ei mritetty selkesti.
The Commission, which adopts the decisions to grant assistance, (1) Paragraph 10 of the communications from the Commission. 
Komissio vastaa tukiptsten hyvksymisest, ja se yritti vhent (1) Komission tiedonantojen 10 kohta.
The following example illustrates the problems associated with the selection procedure. 
Valintamenettelyyn liittyvi ongelmia voidaan havainnollistaa seuraavan esimerkin avulla.
The Italian authorities invited 24 cities to submit projects. 
Italian viranomaiset olivat pyytneet 24: kaupunkia esittelemn hankkeita.
Nine cities which had not been invited to doso,butwhichwereawarethattheURBANinitiativehadbeen launched, also submitted projects, on their own initiative and outside the procedure established by the national authorities. 
Mys yhdeksn sellaista kaupunkia, joille pyynt ei ollut esitetty ja jotka olivat tietoisia Urban-aloitteesta, esittivt hankkeita omasta aloitteestaan kansallisten viranomaisten kyttn ottaman menettelyn ulkopuolella.
Faced with this situation, the Member State sent all these very different proposals to the Commission for it to take a decision. 
Tilanteen selvittmiseksi Italia lhetti kaikki Ń keskenn hyvin erilaiset Ń ehdotukset komissiolle, jotta se voisi tehd asiaa koskevan ptksen.
In the end the selection was negotiated jointly by the Commission and the Member State since, despite all its efforts, the Commission found it impossible to make a positive assessment of the proposals submitted, for want of a methodology and the appropriate information. 
Lopuksi komissio ja Italia neuvottelivat valinnasta, koska kvi ilmi, ettei komissio pystynyt ponnisteluistaan huolimatta arvioimaan esitettyj ehdotuksia objektiivisesti puutteellisten menettelytapojen ja tietojen vuoksi.
The Member States had to implement their ad hoc selection mechanisms swiftly. In practice this consisted of first shortlisting certain cities and then leaving the relevant local authorities to select the beneficiary urban areas. In several cases no formal shortlisting procedure was used to select the beneficiary cities and areas, and the relevant authorities were unable to supply any documentation in support of their choices. 
Jsenvaltioiden oli otettava nopeasti kyttn tilapisi valin-tamekanismeja, joiden avulla suoritettiin ensin kaupunkien esivalinta, mink jlkeen asianomaiset paikallisviranomaiset valitsivat tuettavat kaupunkialueet. Useissa tapauksissa tuettavien kaupunkien ja alueiden valinta suoritettiin ilman virallista esivalintame-nettely, eivtk asiasta vastaavat viranomaiset pystyneet esittmn tarvittavia asiakirjoja tekemiens valintojen perusteeksi.
In cases where Member States did attempt to select cities and areas in an objective manner, the end result was altered in order to redress geographical imbalances and prioritise certain cities, and capital cities in 
Kun jsenvaltiot yrittivt valita kaupunkeja ja alueita objektiivisesti, lopputulosta muutettiin maantieteellisen tasapainon saavuttamiseksi, jotta tietyt kaupungit, erityisesti pkaupungit, voitiin
25.4.2001 EN Official Journal of the European Communities C 124/7 particular, or to compensate areas not selected for other Structural Funds measures. 
25.4.2001 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 124/7 asettaa etusijalle, tai korvaukseksi siit, ettei aluetta ollut hyvksytty rakennerahastojen muiden tukitoimenpiteiden piiriin.
In practice, selection was based not on a comparison of predetermined, quantifiable, objective factors but on criteria which varied from one Member State to another and were difficult to compare, which also resulted in fragmentation of the objectives targeted. 
Kytnnss valintaa ei suoritettu vertailemalla etukteen vahvistettuja objektiivisia ja mitattavissa olevia tekijit, vaan jsenvaltioittain vaihtelevien ja vaikeasti vertailtavissa olevien perusteiden nojalla, mik on lisksi johtanut sekaannukseen haluttujen tavoitteiden osalta.
The lack of relevant statistical data and indicators that would allowevaluationandcomparisonofthesituationinthe350or 400 cities with over 100 000 inhabitants and in other cities faced with widespread economic decline makes it impossible to assess the merits of the selection process. 
Valintaperusteiden arviointi on mahdotonta, koska kytettviss ei ole tilastotietoja ja asianmukaisia osoittimia, joilla voitaisiin arvioida ja vertailla tarkastelun kohteena olevien 350:n tai 400:n yli 100 000 asukkaan kaupungin sek muiden vaikeasta taloudellisesta taantumasta krsivien kaupunkien tilannetta.