natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 37 An example of a path for climate allocation if the 35 % target for Horizon 2020 is to be met (in billion euro) 14 12 10 9.4 13.2 12.2 9.0 78% 9.5 11.0 10.0 75% 75% 77% 53% 53% 53% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% 8 6 4 2 0 Non climate action Climate action 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Estimations Source: Commission’s data for 2014-2017 (draft budget 2017) and European Court of Auditors’ estimates of climate action for 2018-2020. 
Huomautukset 37 Esimerkki määrärahojen kohdentamisesta ilmastotoimiin, jos Horisontti 2020 -ohjelman 35 prosentin tavoite halutaan saavuttaa (miljardia euroa) 14 12 10 8 6 4 2 0 13,2 12,2 9,0 9,5 9,4 11,0 10,0 53% 53% 75% 75% 77% 53% 78% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% Muut kuin ilmastotoimet Ilmastotoimet 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Arviot Lähde: Komission vuosia 2014–2017 koskevat tiedot (talousarvioesitys 2017) ja tilintarkastustuomioistuimen arviot ilmastotoimista 2018–2020.
63 In November 2015 the Commission devised an action plan45 in order to remedy Horizon 2020’s sub-optimal progress towards its 35 % target. 
63 Komissio laati marraskuussa 2015 toimintasuunnitelman45, jonka tarkoituksena oli parantaa Horisontti 2020 -ohjelman etenemistä kohti 35 prosentin tavoitetta.
We analysed whether this action plan contained adequate provisions to deliver the necessary catch-up in research. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, sisälsikö tämä toimintasuunnitelma asianmukaiset säännökset tutkimuksen alan puutteiden korjaamiseksi.
The action plan introduces some measures from the 2016-2017 work programme onwards and recognises the need to do more in the 2018-2020 work programme. 
Toimintasuunnitelmaan sisältyy joitakin toimenpiteitä vuosien 2016–2017 työohjelmasta alkaen. Siinä tuodaan myös esille, että vuosien 2018–2020 työohjelmaan on sisällytettävä lisää toimenpiteitä.
For example, the Commission intends to introduce compulsory climate-related checks to be performed on the whole work programme prior to approval. 
Komissio aikoo esimerkiksi ottaa käyttöön pakolliset ilmastoon liittyvät tarkastukset, joita tehdään koko työohjelmalle ennen sen hyväksymistä.
In addition, climate-related considerations are to be included in the standard project proposal templates and in the award criteria. 
Lisäksi ilmastoon liittyvät huomiot sisällytetään vakioituihin hanke-ehdotusmal-leihin ja myöntämisperusteisiin.
Allocating a sufficient budget to measures that make a sizeable contribution to climate change objectives would be another means, recommended in the action plan, by which to help meet the general 35 % target. 
Riittävien määrärahojen osoittaminen toimenpiteille, jotka vaikuttavat huomattavasti ilmastonmuutostavoitteisiin, on toinen toimintasuunnitelmassa suositeltu keino edistää yleisen 35 prosentin tavoitteen saavuttamista.
45 The Strategic Research and Innovation Directors-General Group endorsed on 12 November 2015 the measures included in the Action Plan for increasing mainstreaming of climate action in Horizon 2020 and climate-related expenditure. 
45 Strategisen tutkimuksen ja innovoinnin pääjohtajien ryhmä hyväksyi 12. marraskuuta 2015 toimintasuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet, joilla on tarkoitus lisätä ilmastotoimien valtavirtaistamista Horisontti 2020 -ohjelmassa ja ilmastoon liittyvissä menoissa.
Observations 38 64 While the action plan includes useful proposals, it fails to present any quantifiable targets or models as to how the 35 % target might be met. 
Huomautukset 38 64 Toimintasuunnitelma sisältää hyödyllisiä ehdotuksia, mutta siinä ei esitetä määrällisesti ilmaistavia tavoitteita tai malleja 35 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi.
For example, the action plan does not include related calculations, nor does it provide a roadmap on how the relatively low share of climate-related expenditure in the years 2014-2017 can be compensated for in 2018-2020. 
Toimintasuunnitelmassa ei esimerkiksi esitetä asiaan liittyviä laskelmia eikä etenemissuunnitelmaa siitä, miten vuosien 2014–2017 suhteellisen pieni ilmastoon liittyvien menojen osuus voitaisiin kompensoida vuosina 2018–2020.
More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 65 The target to spend 20 % of the EU budget on climate action can be factored into the various policy areas through spending more on existing climate-related programmes, creating new programmes or developing features to target spending more towards climate-related objectives. 
Joissakin Euroopan rakenne-ja investointirahastoissa ilmastorahoitusta on suunnattu paremmin ja sille on varattu enemmän määrärahoja, mutta muissa rahastoissa ei juurikaan ole havaittavissa kehitystä 65 Tavoite käyttää 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin voidaan jakaa eri politiikka-aloille käyttämällä enemmän määrärahoja nykyisiin ilmastoon liittyviin ohjelmiin, perustamalla uusia ohjelmia tai kehittämällä toimintoja, joilla rahoitusta kohdennetaan enemmän ilmastoon liittyviin tavoitteisiin.
A sign of ‘better focused spending’ would be funds and programmes setting requirements which are more geared towards climate-related objectives than they were in the 2007-2013 period. 
Merkki rahoituksen kohdentamisesta paremmin olisivat rahastot ja ohjelmat, joissa vaatimukset on suunnattu enemmän ilmastoon liittyviin tavoitteisiin kuin kaudella 2007–2013.
Overall, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % target represents an increase in climate action spending compared to 2007-2013 (see paragraph 27). 
Tilintarkastustuomioistuin ei yleisesti pystynyt määrittämään, onko 20 prosentin tavoite lisäys ilmastorahoitukseen kauteen 2007–2013 verrattuna ja miten suurta lisäystä se edustaisi (ks. kohta 27).
66 We examined the European Structural and Investment Funds and the agricultural direct payments, since these areas under shared management account for around three quarters of the planned climate funding (see paragraph 19). 
66 Tilintarkastustuomioistuin tutki Euroopan rakenne-ja investointirahastoja ja maatalouden suoria tukia, sillä nämä yhteisesti hallinnoitavat alat edustavat lähes kolmea neljäsosaa suunnitellusta ilmastorahoituksesta (ks. kohta 19).
For these funds, we looked at whether, compared with 2007-2013, the 20 % target had added value to the fight against climate change through: — a larger allocation of EU funds to climate action — a quantitative improvement — and/or — better focused EU funding for climate action — a qualitative improvement. 
Näiden varojen osalta arvioitiin, tuoko 20 prosentin tavoite lisäarvoa ilmastonmuutoksen torjuntaan verrattuna kauteen 2007–2013, niin, että – enemmän EU:n varoja osoitetaan ilmastotoimiin – määrällinen parannus – ja/ tai – EU:n rahoitus kohdennetaan paremmin ilmastotoimiin – laadullinen parannus.
Observations 39 67 Since spending has just started for the 2014-2020 period, we analysed the quantitative and qualitative improvements by auditing the design of measures in the spending programmes as well as planned expenditure, and not actual expenditure at project level. 
Huomautukset 39 67 Koska varojen käyttö on vasta alkanut kauden 2014–2020 osalta, tarkastuksessa tutkittiin määrällisiä ja laadullisia parannuksia tarkastamalla meno-ohjelmien toimenpiteiden suunnittelu sekä suunnitellut menot eikä tosiasiallisia menoja hanketasolla.
The examples mentioned in the section therefore primarily act as case studies to illustrate the strengths, weaknesses and good practices we noted. 
Tässä osassa mainitut esimerkit ovat näin ollen ensisijaisesti tapaustutkimuksia, joilla kuvataan havaittuja vahvuuksia, heikkouksia ja hyviä käytäntöjä.
Higher climate allocations in the ERDF and CF demonstrate that better focus on climate can be achieved 68 We assessed whether the inclusion of climate action under the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in more funds being allocated to climate investments compared with 2007-2013. 
Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston suuremmat määrärahat ilmastotoimille osoittavat, että toimia voidaan kohdentaa paremmin ilmastoon 68 Tarkastajat arvioivat, onko ilmastotoimien sisällyttäminen EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmiin vuosina 2014–2020 johtanut siihen, että ilmastoin-vestointeihin on osoitettu enemmän varoja kauteen 2007–2013 verrattuna.
Since climate action spending was not specifically monitored in the 2007-2013 programmes, to perform our assessment we first identified which investment categories, known as intervention fields, were comparable to the 2014-2020 climate-related categories. 
Koska ilmastorahoitusta ei erityisemmin seurattu kauden 2007–2013 ohjelmissa, tarkastajat määrittelivät arviota varten ensin, mitkä investointikategoriat eli toiminta-alat olivat verrattavissa kauden 2014–2020 ilmastoon liittyviin kategorioihin.
In a second step, we applied the 2014-2020 EU climate coefficients to the EU expenditure made in the relevant 2007-2013 investment categories. 
Seuraavaksi sovellettiin kauden 2014–2020 EU:n ilmastonmuutoskertoimia EU:n menoihin kauden 2007–2013 investointikategorioissa.
Mainstreaming in the ERDF and CF resulting in higher climate allocations ... 
Valtavirtaistaminen EAKR:ään ja koheesiorahastoon johtaa suurempiin ilmastomäärärahoihin ...
69 Compared with 2007-2013, climate-related expenditure in 2014-2020 across all ERDF and CF programmes, including the European Territorial Cooperation framework, is planned to increase by around 69 %, from 32.4 billion euros to 54.7 billion euros. 
69 Ilmastomenojen on suunniteltu kasvavan vuosina 2014–2020 kaikissa EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmissa, Euroopan alueellinen yhteistyökehys mukaan lukien, noin 69 prosenttia eli 32,4 miljardista eurosta 54,7 miljardiin euroon kauteen 2007–2013 verrattuna.
When viewed in terms of its proportion of total ERDF and CF financing, climate-related expenditure is set to increase from 12 % in 2007-2013 to 21 % in 2014-2020. 
Kun tarkastellaan ilmastomenojen suhdetta EAKR:n ja koheesiorahaston kokonaisrahoitukseen, ne kasvavat 12 prosentista 21 prosenttiin kauden 2007–2013 ja kauden 2014–2020 välillä.
70 As shown in Figure 11, the nature of climate-related expenditure changed between the two funding periods. 
70 Kuten kaaviosta 11 käy ilmi, ilmastoon liittyvien menojen luonne on muuttunut näiden kahden rahoituskauden välillä.
Whereas in 2007-2013 railways and multimodal transport made the largest climate contribution, with this category accounting for 32 % of the total, in 2014-2020 energy efficiency investments come out on top, representing 34 % of the total estimate for climate action (see Box 6 for an example46). 
Kaudella 2007–2013 rautateiden ja multimodaaliliikenteen osuus ilmastorahoitukseen oli suurin - tämän kategorian osuus oli 32 prosenttia kokonaisrahoituksesta. Sitä vastoin kaudella 2014–2020 energiatehokkuusalan investoinnit olivat suurimmat, eli 34 prosenttia ilmastotoimien arvioidusta kokonaisrahoituksesta (ks. laatikossa 6 oleva esimerkki46).
46 The sample project is intended to illustrate ERDF and CF spending on climate action. 
46 Esimerkkihankkeen on tarkoitus kuvata EAKR:n ja koheesiorahaston ilmastomenoja.
We did not audit the performance nor the cost-effectiveness of this project. 
Tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanut tämän hankkeen tuloksellisuutta eikä sen kustannustehokkuutta.
See Special Report No 21/2012 ‘Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency’ on cost-effectiveness issues regarding renewable energy (http://eca. europa.eu). 
Ks. erityiskertomus nro 21/2012 ”Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus” uusiutuvien energiamuotojen kustannustehokkuuden osalta (http://eca.europa.eu).
Observations 40 Comparison of estimated contribution of ERDF and CF to climate action by sector and years (in billion euro) Energy efficiency (100 %) Railways & multimodal transport (40 %) Adaptation to climate change (100 %) Renewable energy (100 %) Urban transport & intelligent transport systems (40 %) Other (100 %) Biodiversity, air quality and water management (40 %) Ports and inland waterways (40 %) Other (40 %) Total 0 10 20 30 40 50 60 0.4 6.4 4.5 5.9 3.5 5.8 0.7 4.4 4.6 3.3 1.6 1.1 0.8 1.0 6.1 18.4 32.4 10.2 8.4 ECA estimated 2007-2013 MFF 2014-2020 MFF 54.7 Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Huomautukset 40 EAKR:n ja koheesiorahaston arvioitujen ilmastorahoitusosuuksien vertailu aloittain ja vuosittain (miljardia euroa) 0 10 20 30 40 50 60 0,4 6,4 4,5 5,9 3,5 5,8 0,7 4,4 4,6 3,3 1,6 1,1 0,8 1,0 6,1 18,4 32,4 Energiatehokkuus (100 %) Rautatiet ja multimodaaliliikenne (40 %] Ilmastonmuutokseen sopeutuminen (100 %] Uusiutuva energia (100 %) Kaupunkiliikenne ja älykkäät liikennejärjestelmät (40 %) Muu (100 %) Luonnon monimuotoisuus, ilmanlaatu ja vesihuolto (40 %) Satamat ja sisävesiliikenne (40 %) Muu (40 %) Yhteensä 10,2 8,4 Tilintarkastustuomioistuimen arvio MRK 2007–2013 2014–2020 MRK 54,7 Lähde: Komission tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arviot.
Observations 41 Example of an energy efficiency investment co-financed by the ERDF in Romania Energy efficiency projects for private and public buildings47 are planned to account for around 6 % of total EU co-financing in Romania in 2014-2020, compared with about 1 % in 2007-2013. 
Huomautukset 41 Esimerkki EAKR:n yhteisrahoittamasta energiatehokkuusinvestoinnista Romaniassa Yksityisiä ja julkisia rakennuksia koskevien energiatehokkuushankkeiden47 osuudeksi suunnitellaan noin kuutta prosenttia EU:n yhteisrahoituksen kokonaismäärästä Romaniassa kaudella 2014–2020; kaudella 2007–2013 vastaava osuus oli noin yksi prosentti.
The expenditure for such projects is weighted with a 100 % climate action coefficient. 
Näiden hankkeiden menot painotetaan 100 prosentin ilmastonmuutoskertoimella.
One example of such projects aimed at increasing the energy efficiency of residential building was funded in District 3 of Bucharest. 
Yksi esimerkki tällaisista hankkeista, joilla pyritään parantamaan asuinrakennusten energiatehokkuutta, on Bukarestissa alueella 3 rahoitettu hanke.
The ERDF co-financing from the 2007-2013 Regional Operational Programme amounted to around 162 500 euros. 
EAKR:n rahoitusosuus kauden 2007–2013 alueellisesta toimenpideohjelmasta oli noin 162 500 euroa.
The project was completed in 2015. 
Hanke saatettiin päätökseen vuonna 2015.
Thermal insulation of the block of flats and renovation of the heating system resulted in a reduction of annual energy consumption from 331 kWh/m2 to 143 kWh/m2, i.e. by 57 %. 
Kerrostaloasuntojen lämpöeris-tyksellä ja lämmitysjärjestelmän uusimisella vuotuista energiankulutusta saatiin vähennettyä 57 prosentilla, eli kun aiempi kulutus oli 331 kWh/m2, se oli nyt 143 kWh/m2.
The CO2 emission savings are estimated to be 238 tonnes/year. 
Hiilidioksidipäästöjen arvioidaan vähenevän 238 tonniin vuodessa.
Block of flats before the investment Ongoing works Block of flats after the investment (next to the project site) (next to the project site) (project site) 47 Including high-efficiency co-generation and district heating. 
Kerrostalo ennen investointia Työt meneillään Kerrostalo investoinnin jälkeen (hankealueen lähellä) (hankealueen lähellä) (hankealue) 47 Korkeahyötysuhteinen yhteistuotanto ja kaukolämmitys mukaan luettuina.
Observations 42 71 The general trend at EU level is also mirrored in all three Member States visited for the audit in the area of cohesion policy. 
Huomautukset 42 71 Yleinen suuntaus EU:n tasolla näkyy myös kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa, joissa tarkastuskäynnit tehtiin koheesiopolitiikan osalta.
Here too the climate expenditure under all ERDF and CF operational programmes is planned to increase in 2014-2020. 
Myös tässä kaikkien EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmien piiriin kuuluvien ilmastomenojen on suunniteltu kasvavan vuosina 2014–2020.
However, we also saw significant variations between Member States in terms of their financial commitments for climate action under the EU budget (see Table 3). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös merkittävää vaihtelua jäsenvaltioiden välillä niiden ilmastotoimia koskevissa EU:n budjetin alaisissa rahoitussitoumuksissa (ks. taulukko 3).
Climate funding of ERDF and CF in 2007-2013 and in 2014-2020 Source: European Court of Auditors’ estimates based on programming documents and national reporting. ... and cases of better focus on climate do exist 72 In addition to conducting a financial assessment, we also examined whether incorporating climate action into the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in investment activities which are better focused on climate action. 
EAKR:n ja koheesiorahaston ilmastorahoitus kaudella 2007–2013 ja kaudella 2014–2020 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen arviot, jotka perustuvat ohjelma-asiakirjoihin ja jäsenvaltioiden raportteihin. ... ja tapauksia, joissa ilmastoon kohdentaminen on tehokkaampaa, on olemassa 72 Rahoituksen arvioinnin lisäksi tarkastuksessa arvioitiin myös sitä, onko ilmastotoimien sisällyttäminen EAKR:n ja koheesiorahaston vuosien 2014–2020 toimenpideohjelmiin johtanut investointeihin, jotka on kohdennettu paremmin ilmastotoimiin.
We identified qualitative improvements in certain areas. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi laadullisia parannuksia joillakin aloilla.
Firstly we found that management processes were taking more account of the climate issue. Across Germany, Poland and Romania we noted qualitative improvements in how grant applications were taking climate into account, including requirements to describe the climate change impacts and risks or the project’s climate change contribution. 
Saksassa, Puolassa ja Romaniassa havaittiin laadullisia parannuksia siinä, miten ilmasto otettiin huomioon avustushakemuksissa. Parannusta merkitsivät myös vaatimukset kuvailla ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja riskejä tai hankkeen vaikutusta ilmastonmuutokseen.
Secondly, we found instances where changes were being made to focus on climate action (see Box 7). 
Toiseksi havaittiin tapauksia, joissa tekeillä oli muutoksia ilmastotoimien ottamiseksi paremmin huomioon (ks. laatikko 7).
Member States Estimated share of climate funding in 2007-2013 Estimated amount of climate funding in 2007-2013 (billion euro) Share of climate funding in 2014-2020 Amount of climate funding in 2014-2020 (billion euro) Germany 7.0 % 1.20 27.0 % 2.90 Poland 8.0 % 5.60 15.0 % 11.60 Romania 9.0 % 2.20 19.0 % 4.30 Table 3 
Jäsenvaltiot Ilmastorahoituksen arvioitu osuus 2007–2013 Ilmastorahoituksen arvioitu määrä 2007–2013 (miljardia euroa) Ilmastorahoituksen osuus 2014–2020 Ilmastorahoituksen määrä 2014–2020 (miljardia euroa) Saksa 7,0 % 1,20 27,0 % 2,90 Puola 8,0 % 5,60 15,0 % 11,60 Romania 9,0 % 2,20 19,0 % 4.30 Taulukko 3
Observations 43 Examples of a better focus on climate change in the audited ERDF and Cohesion Fund programmes In Germany, the Federal Ministry for Environment, Nature Conservation, Building and Nuclear Safety set up a solely nationally funded project to encourage the active participation of environmental partners in the ERDF programming process and to support the incorporation of environmental and climate issues. 
Huomautukset 43 Esimerkkejä ilmastotoimien paremmasta huomioon ottamisesta tarkastettujen EAKR:n ja koheesiorahaston ohjelmien yhteydessä Saksassa ympäristö-, luonnonsuojelu-, rakennus-ja reaktoriturvallisuusministeriö käynnisti yksinomaan kansallisesti rahoitetun hankkeen, jolla kannustetaan ympäristönsuojelukumppaneita osallistumaan aktiivisesti EAKR:n ohjelmasuunnitteluun ja tukemaan ympäristö-ja ilmastokysymysten huomioon ottamista.
Among other things, the project resulted in the production of two programming manuals. 
Hankkeen tuloksena laadittiin muun muassa kaksi ohjelmasuunnittelun käsikirjaa.
These included, for instance, examples of good practice for incorporating climate action into projects in different areas. 
Niissä annettiin esimerkkejä muun muassa hyvistä käytännöistä, jotka liittyivät ilmastotoimien sisällyttämiseen eri alojen hankkeisiin.
The EU climate coefficients were labelled as a first step in the right direction, while stressing that ecological sustainability had to be integrated in all measures. 
EU:n ilmastonmuutoskertoimia pidettiin ensi askeleena oikeaan suuntaan, samalla kun korostettiin sitä, että ekologinen kestävyys on otettava huomioon kaikissa toimenpiteissä.
Under the German Saxony operational programme, the selection criteria stipulate that company buildings must be renovated to energy efficiency standards which exceed legal requirements by 10 %. 
Saksan toimenpideohjelmaa koskevissa valintakriteereissä määrätään, että liikerakennukset, jotka ylittävät lakisääteiset vaatimukset kymmenellä prosentilla, on kunnostettava vastaamaan energiatehokkuusvaatimuk-sia.
Furthermore, in energy-efficiency renovations, funding is targeted at only those parts of a project which bring added climate value, whereas previously whole projects were supported. 
Lisäksi energiatehokkuuden parantamiseksi tehtävät kunnostustyöt saavat rahoitusta vain hankkeen niille osille, jotka tuovat ilmaston kannalta lisähyötyä.
Romania awards higher scores to projects in the Large Infrastructure Operational Programme providing higher savings in energy consumption. 
Romaniassa myönnetään enemmän avustuksia hankkeille, jotka kuuluvat laajaan infrastruktuureja koskevaan toimenpideohjelmaan ja joilla saadaan aikaan suurempia säästöjä energiankulutuksessa.
We also noted that the Polish and Romanian national authorities had set eligibility conditions designed to obtain greater synergies with the relevant broader strategies like the Sustainable Energy Action Plans or Sustainable Urban Mobility Plans. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että Puolan ja Romanian kansalliset viranomaiset ovat asettaneet kelpoisuusehtoja, joilla on tarkoitus saada aikaan enemmän synergiaa asiaan liittyvien laajempien strategioiden kanssa, kuten kestävän energian toimintasuunnitelmien tai kestävän kaupunkiliikenteen toimintasuunnitelmien kanssa.
73 In 2014-2020 up to 64 % of climate-related expenditure under the ERDF and CF operational programmes is expected from the investment categories for which the 100 % EU climate coefficient is applied. 
73 Vuosina 2014–2020 EAKR:n ja koheesiorahaston toimenpideohjelmien ilmastoon liittyvistä menoista jopa 64 prosentin odotetaan olevan peräisin sellaisista inves-tointiluokista, joihin sovelletaan EU:n 100 prosentin ilmastonmuutoskerrointa.
This means that they make a significant contribution towards climate change objectives (see Table 2). 
Tämä tarkoittaa, että niiden osuus ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamisessa on merkittävä (ks. taulukko 2).
This is an increase compared with 2007-2013, when most of the climate-related expenditure came from activities with only a moderate contribution to climate change (see Figure 12). 
Tämä merkitsee kasvua kauteen 2007–2013 verrattuna, jolloin suurin osa ilmastoon liittyvistä menoista oli peräisin toiminnasta, jolla oli vain kohtalainen merkitys ilmastonmuutoksen kannalta (ks. kaavio 12).
Observations 44 Share and amounts of climate action expenditure according to the EU climate coefficients in the two periods 0 % 2014-2020 MFF 2007-2013 MFF 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 billion euro 33 billion euro 35 billion euro (64 %) 20 billion euro (36 %) 12 billion euro (36 %) 21 billion euro (64 %) 100 % coefficient 40 % coefficient Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data. 
Huomautukset 44 Ilmastotoimiin osoitettujen menojen osuus ja määrät EU:n ilmastonmuutoskertoimien mukaisesti molemmilla kausilla 0 % 2014–2020 MRK 2007–2013 MRK 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 miljardia euroa 33 miljardia euroa 35 miljardia euroa (64 %) 20 miljardia euroa (36 %) 12 miljardia euroa (36 %) 21 miljardia euroa (64 %) Kerroin 100 % 2014–2020 MRK Lähde: Komission tietoihin perustuvat tilintarkastustuomioistuimen arviot.
74 48 These projects are considered as 40 % climate related. 
74 48 Näiden hankkeiden katsotaan liittyvän ilmastoon 40-prosenttisesti.