natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Introduction 16 17 On the basis of its review, the Commission, after consulting the EFC, decides on the release of further instalments and whether any programme conditions should be modified and/or appended to address unforeseen circumstances such as a change in the macroeconomic situation, significant data revisions or political or institutional factors in the Member State. 
Johdanto 16 17 Talous-ja rahoituskomiteaa kuultuaan komissio päättää tarkastelunsa perusteella muiden maksuerien suorituksesta ja siitä, onko ohjelman ehtoja muutettava ja/tai lisättävä odottamattomien olosuhteiden vuoksi.
The initial memorandum of understanding can be revised to account for these new circumstances and secure implementation of the adjustment programme. 
Alkuperäistä yhteisymmärryspöytäkirjaa voidaan tarkistaa vastaamaan näitä uusia olosuhteita, jotta turvataan sopeutusohjelman toteutuminen.
18 If the review results in significant amendments to the conditions20, the Council decision must be amended as well. 
18 Jos tarkastelu johtaa ehtojen huomattavaan muuttumiseen20, myös neuvoston päätöstä on muutettava.
The procedure for amending the Council decision is largely similar to the initial negotiation process (see paragraphs 8 to 10)21. 
Neuvoston päätöksen muuttamismenettely on suurelta osin vastaava kuin alkuperäinen neuvotteluprosessi (ks. kohdat 8–10)21.
20 The external financing of euro area economies goes through the Eurosys-tem22. 
20 Euroalueen talouksien ulkoinen rahoitus tapahtuu eurojärjestelmän22 kautta.
The financing gaps of euro area countries are therefore limited to the needs of their governments. 
Siksi Euroalueen maiden rahoitusvajeet liittyvät vain niiden julkisen talouden tarpeisiin.
Outside the euro area, the financing gap includes all external financing needs as presented in a country’s balance of payments. 
Euroalueen ulkopuolella rahoitusvajeeseen sisältyvät kaikki ulkoiset rahoitustarpeet, jotka on esitetty maan maksutaseessa.
21 During programme negotiation, the partners estimate the financing gap using macroeconomic and fiscal projections and a set of assumptions, such as the rollover rates of debt23. 
21 Ohjelmaneuvottelujen aikana kumppanit arvioivat rahoitusvajeen makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden sekä tiettyjen oletusten, kuten lainan jälleenrahoitusmäärien, perusteella23.
The final level of programme financing is based on this estimate, but it is also subject to negotiation between the partners and the Member State. 
Ohjelmarahoituksen lopullinen taso perustuu tähän arvioon, mutta kumppanit ja jäsenvaltio neuvottelevat siitä myös.
The Member State’s internal funding sources may also be considered. 
Jäsenvaltion sisäisten rahoituslähteiden käyttöä voidaan myös harkita.
20 For example if deficit targets are changed. 
20 Esimerkiksi silloin, jos alijäämätavoitteet muuttuvat.
21 The Commission carried out 36 formal reviews of the six audited programmes. 
21 Komissio teki kuudelle tarkastetulle ohjelmalle 36 muodollista uudelleentarkastelua.
In 16 cases, the review was followed by an amendment to the corresponding Council decision. 
Niistä 16:ssa vastaavaa neuvoston päätöstä muutettiin tarkastelun jälkeen.
22 The Eurosystem is the central banking system of the euro area. 
22 Eurojärjestelmä on euroalueen keskuspankkijärjestelmä.
It consists of the European Central Bank and national central banks. 
Se koostuu Euroopan keskuspankista ja kansallisista keskuspankeista.
23 When a country’s debt is about to mature it needs to be ‘rolled over’ into a new debt ,which will cover repayment of the old. 
23 Kun maan laina-aika on päättymässä, sitä on pidennettävä muuttamalla laina uudeksi lainaksi, joka kattaa vanhan lainan takaisinmaksun.
Rollover brings the risk that the debt may be refinanced at a higher interest rate, thus increasing interest expenditure, or that the borrowing country will not raise enough funds to cover repayment of the old debt in full. 
Tässä on vaarana, että laina saatetaan jälleenrahoittaa korkeammalla korolla, mikä lisää korkomenoja, tai että lainanottajamaa ei voi nostaa tarpeeksi suurta uutta lainaa maksaakseen vanhan lainan kokonaan takaisin.
24 Although the legal framework allows for the provision of loans by the EU alone, in recent practice assistance has usually been granted in cooperation with the IMF and other international institutions or countries. 
24 Vaikka lainsäädäntökehys mahdollistaa sen, että EU antaa lainaa yksin, viimeaikaisessa käytännössä tukea on yleensä myönnetty yhteistyössä IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tai maiden kanssa.
Introduction 17 Programme financing Overall programme financing in euro Hungary Latvia 20 billion 7.5 billion ... as a percentage of each country’s GDP 19 % 40 % Financing committed by the European Union 33 % 41 % 6.5 billion 3.1 billion Disbursements as a percentage of committed financing Hungary Latvia Balance of payments/EFSM 1 Precautionary assistance. 
Johdanto 17 Ohjelmarahoitus Ohjelmarahoitus yhteensä euroina Unkari Latvia 20 miljardia 7,5 miljardia ...prosentteina kunkin maan BKT:stä 19 % 40 % Euroopan unionin rahoitussitoumus 33 % 41 % 6,5 miljardia 3,1 miljardia Maksuerät prosentteina rahoitussitoumuksesta Unkari Latvia Maksutase/ERVM 1 Ennalta varautuva tuki.
Not included in the other charts. 
Ei sisälly muihin kuvioihin.
Romania 20 billion + 5.4 billion1 17 % Ireland 67.5 billion 43 % 33 % (60 % with EFSF) 22.5 (40.2) billion Ireland IMF Portugal 78 billion 46 % 33 % (67%) 26 (52) billion Portugal Other lenders 25 % 5 billion Romania EFSF Source: ECA, data provided by the European Commission and the IMF. 
Romania 20 miljardia + 5,4 miljardia1 17 % Irlanti 67,5 miljardia 43 % 33 % (60 % ERVV:n kanssa) 22,5 (40,2) miljardia Irlanti IMF 25 % 5 miljardia Romania ERVV Portugali 78 miljardia 46 % 33 % (67 %) 26 (52) miljardia Portugali Muut lainanantajat Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, tiedot Euroopan komissiolta ja IMF:ltä.
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Figure 2 
85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Kaavio 2
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3). 
Johdanto 18 23 Nämä viisi jäsenvaltiota käyttivät 95 prosenttia Euroopan unionin ra-hoitussitoumuksista, ja 13 prosenttia tuosta summasta oli jo maksettu takaisin 31. maaliskuuta 2015 mennessä (ks. kaavio 3).
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015. 
Rahoitustuki: maksetut summat ja jäljellä olevat takaisinmaksut Euroopan unionin tarjoama tuki 63 miljardia euroa Suoritetut maksut Jäljellä olevat maittain 2,9 takaisinmaksut maittain1 5,0 23,9 Romania Portugali Latvia Irlanti Unkari 70 % 100 % 0,7 24 % 100 % 1,5 3,5 23,9 Lainatut ja maksetut summat 60 miljardia euroa 22,5 5,5 22,5 27 % 1 Tiedot 31. maaliskuuta 2015.
Source: ECA, data provided by the European Commission. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, tiedot Euroopan komissiolta.
Total outstanding 52 billion euro Figure 3 
Maksettavaa jäljellä yhteensä 52 miljardia euroa Kaavio 3
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date. 
Johdanto 19 Lainanotto markkinoilta 24 Voidakseen tarjota osuutensa koko-naisrahoitustuesta Euroopan unioni lainasi pääomamarkkinoilta rahaa, jonka se lainasi edelleen vaikeassa tilanteessa oleville jäsenvaltioille samoilla ehdoilla: sama summa, nimelliskorko ja maturiteetti.
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro. 
EU oli vuoden 2014 loppuun mennessä laskenut liikkeeseen yhteensä 22 kertaa joukkovelkakirjoja, joiden nimellisarvo oli 60,1 miljardia euroa.
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU. 
Komissio huolehti lainanotosta EU:n puolesta.
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange. 
25 Lainaa otettiin yleensä Euro Medium-Term Notes -arvopapereina (EMTN), jotka lasketaan liikkeeseen pääomamarkkinoilla ja listataan Luxemburgin pörssiin.
EMTNs are redeemable in full at maturity and bear fixed annual interest over the duration of their existence. 
EMTN-arvo-paperit lunastetaan täysimääräisesti niiden erääntyessä, ja niille maksetaan kiinteä vuotuinen korko niiden olemassaolon ajalta.
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs. 
Eurooppalaisten sijoittajien osuus kaikista EMTN-arvopapereihin sijoittaneista on noin 80 prosenttia.
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due. 
26 EMTN-arvopapereihin liittyvästä lai-nanhoidosta vastaa Euroopan unioni, jonka on varmistettava, että kaikki maksut suoritetaan säännöllisesti, jos lainansaajajäsenvaltio ei maksa erään-tynyttä pääomaa ja/tai korkoja.
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate. 
Tarkastustapa 20 27 Tarkastuksessa selvitettiin, hallinnoiko komissio rahoitustukiohjelmia asianmukaisesti.
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives? 
Tätä varten esitettiin seuraavat osakysymykset: (i) Havaittiinko kasvavat julkisen talouden riskit ajoissa? (ii) Oliko prosessit suunniteltu niin hyvin, että voitiin vaikuttaa kokonaisvaltaisesti ohjelmapäätöksiin? (iii) Ottiko komissio lainaa parhaalla mahdollisella korolla ja parhaiden velan liikkeeseenlaskua koskevien käytäntöjen mukaisesti? (iv) Täyttyivätkö rahoitustukiohjelmien tärkeimmät tavoitteet?
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects. 
28 29 Emme tarkastaneet EU:n poliittisella tasolla tehtyjä päätöksiä, ja rajoitimme tarkastuksen laajuutta useasta näkökulmasta.
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt). 
Emme ottaneet huomioon vaihtoehtoista skenaariota, jossa rahoitustukea ei anneta, tai mahdollisuutta ratkaista kriisit muilla keinoilla (esim. valtionvelkaa jakamalla).
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis. 
Emme arvioineet sitäkään, onko neuvosto valinnut kriisin ratkaisemisen kannalta tarkoituksenmukaisimmat alijäämätavoitteet tai rakenteita koskevat ehdot.
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified. 
Kun tarkastimme komission yhteistyötä muiden kumppanien kanssa, emme arvioineet, oliko niiden osallistuminen perusteltua.
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance. 
Tarkastus kattoi Unkarille, Latvialle, Romanialle (kaksi ensimmäistä ohjelmaa), Irlannille ja Portugalille maksetun rahoitustuen, ja siinä painotettiin komission osuut-(ii) ta näissä ohjelmissa. Tutkimme myös komission yhteistyötä sen kumppanien (EKP:n ja IMF:n) kanssa, mutta emme tarkastaneet kumppaneita. (iii) lainsäädännön vaatimukset (neuvoston asetukset, neuvoston päätökset sekä komission ja jäsenvaltioiden väliset yhteisymmärryspöytäkirjat) komission sisäiset säännöt ja menettelyt (sisäisen valvonnan standardit ja suuntaviivat) hyvän hallinnon käytännöt ja arviointiperusteet, jotka perustuvat IMF:n ohjelmien arviointeihin, EU:n kolmansille maille antaman maksutasetuen jälkiarviointeihin, tilintarkastustuomioistuimen aiempiin makrotaloudellista apua koskeviin kertomuksiin, muista riippumattomien laitosten ja ajatushauto-mojen ohjeisiin ja julkaisuihin sekä tieteellisiin tutkimuksiin (iv) parhaat käytännöt, joita ehdotetaan useissa julkisen velan hoitoa, sijoittajasuhteita ja liikkeeseenlaskun julkisuutta koskevissa suuntaviivoissa.
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology. 
Tarkastustapa 21 31 Liitteessä III on lisätietoja tarkastusmenetelmistä.
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB. 
32 Tarkastusevidenssi kerättiin seuraavasti: (i) tarkastelemalla yksityiskohtaisesti EU:n rahoitustukiohjelmiin liittyvää dokumentaatiota (ohjelma-asiakir-joja, komission sisäisiä analyysejä, taulukkolaskentaennusteita sekä muiden organisaatioiden arviointeja ja tutkimuksia) (ii) haastattelemalla komission talouden ja rahoituksen pääosaston henkilöstöä (iii) haastattelemalla kansallisten viranomaisten, kuten valtiovarain-ministeriöiden, keskuspankkien, ohjelmien koordinointiyksikköjen ja alakohtaisten ministeriöiden, henkilöstöä (iv) tekemällä ohjelmaehtojen tulostaulukkoon perustuva analyysi25, jonka avulla ne voidaan luokitella ominaisuuksien ja vaatimustenmukaisuuden perusteella (v) haastattelemalla IMF:n ja EKP:n henkilöstöä.
25 The sample included 360 unique conditions. 
25 Otoksessa oli 360 yksilöityä ehtoa.
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs. 
OsaI 22 Komissio ei ollut valmistautunut tämän kokoluokan kriisiin Kriisin edellä komissio aliarvioi julkisen talouden epätasapainotilojen laajuuden 33 Neuvoston varoittaminen jäsenvaltioiden julkisen talouden epätasapainon kasvamisesta on kiistämättä yksi komission tärkeimmistä toimista talous-ja raha-asioiden osa-alueella.
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26. 
Ennen kriisiä oli jo olemassa valvontakehys jäsenvaltioiden julkisen talouden tilan seuraamista varten26.
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used. 
34 Vaikka rahoitustukiohjelmien makrotaloudelliset tavoitteet ulottuivat pidemmälle kuin julkisen talouden sopeutukseen, budjettituki27 osoittautui kaikissa viidessä maassa keskeiseksi tekijäksi tuen käytössä.
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures. 
Tämä herättää kysymyksen siitä, havaittiinko kasvavat julkisen talouden riskit ajoissa ja nostet-tiinko ne esiin valvontamenettelyssä.
37 In its cyclically adjusted balance calculations during 2005-2008, the Commission systematically overestimated the strength of countries’ public finances29. 
37 Komissio yliarvioi vuosina 2005–2008 suhdannekorjatuissa rahoitusasemalas-kelmissaan järjestelmällisesti maiden julkisen talouden vahvuuden29.
This error was mainly caused by changes in estimated potential GDP growth rates. 
Tämä virhe johtui pääasiassa arvioiduissa BKT:n mahdollisissa kasvuluvuissa tapahtuneista muutoksista.
All five countries were experiencing an economic boom, but the Commission initially estimated the scale of overheating to be more modest than, with hindsight, we know it to have been. 
Kaikissa viidessä maassa koettiin taloudellinen nousukausi, mutta komissio arvioi aluksi ylikuumenemisen mittakaavan olevan vaatimattomamman kuin sen tiedetään nyt jälkikäteen olleen.
26 This was the ‘preventive arm’ of the Stability and Growth Pact established by Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (OJ L 209, 2.8.1997, p. 
26 Tämä oli vakaus-ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevä osio, joka luotiin 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1466/97 julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta (EYVL L 209, 2.8.1997, s.
The surveillance framework was last reformed in 2005 by Council Regulation (EC) No 1055/2005 amending Regulation (EC) No 1466/97 (OJ L 174, 7.7.2005, p. 
Valvontakehystä uudistettiin viimeksi vuonna 2005 neuvoston asetuksella (EY) N:o 1055/2005 asetuksen (EC) No 1466/97 muuttamisesta (EUVL L 174, 7.7.2005, s.
27 The financing of running fiscal deficits and the repayment of government debt. 
27 Julkisen talouden jatkuvan alijäämän rahoitus ja julkisen velan takaisinmaksu.
28 European Commission, Ireland — Macro fiscal assessment — an analysis of the December 2007 update of the stability programme, p. 
28 Euroopan komissio: Ireland – Macro fiscal assessment – an analysis of the December 2007 update of the stability programme, s.
29 Compare the first estimate made after the year’s end (i.e. in spring forecast) with a recent estimate (i.e. October 2013). 
29 Vertaillaan ensimmäistä arviota, joka tehtiin vuoden lopun jälkeen (kevään ennustetta), (lokakuussa 2013 tehtyyn) viimeisimpään arvioon.
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 23 38 The estimate of the scale of overheating (the size of a positive output gap30) was in line with the strong increase in the indicators of the overall production capacity of the economy. 
Osa I – Komissio ei ollut valmistautunut tämän kokoluokan kriisiin 23 38 Ylikuumenemisen mittakaavan (positiivisen tuotantokuilun suuruuden30) arvio oli talouden kokonaistuotanto-kapasiteettia kuvaavien indikaattorien vahvan kasvun mukainen.
However, this increase was generated by the housing booms, and investments in housing do not have the same effect on increasing the economy’s potential as other more productive investments. 
Kasvun aiheutti kuitenkin asuntomarkkinoiden ylikuumeneminen, eikä investoinneilla asuntoihin ole samaa vaikutusta talouden tarjoamien mahdollisuuksien lisääntymiseen kuin muilla tuottavammilla investoinneilla.
39 The Commission had focused on assessing the output gap in the real economy, without considering sector imbalances such as in the financial or construction sectors. 
39 Komissio on keskittynyt arvioimaan reaalitalouden tuotantokuilua ottamatta huomioon alakohtaisia epätasapainotilanteita esimerkiksi rahoitus-tai rakennusalalla.
However, it became clear during the crisis that inflation and output monitoring are not enough to guarantee macroeconomic stability and sustainable fiscal balances. 
Kriisin aikana kävi kuitenkin selväksi, että inflaation ja tuotannon seuraaminen ei riitä takaamaan makrotalouden vakautta ja julkisen talouden kestävää tasapainoa.
The surveillance framework has since been significantly overhauled to take greater account of financial-sector and macroeconomic risks. 
Valvontakehystä on sen jälkeen tarkistettu huomattavasti niin, että siinä otetaan paremmin huomioon rahoitusalan ja makrotalouden riskit.
Assessments underestimated the potential fiscal risks 41 The Stability and Growth Pact requires Member States to report recent fiscal developments and forecasts in their stability and convergence programmes. 
Arvioinneissa aliarvioitiin mahdolliset julkisen talouden riskit 41 Vakaus-ja kasvusopimuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot antavat selvityksen uusimmista julkisen talouden kehityssuunnista ja ennusteista vakaus-ja lähentymisohjelmissaan.
These programmes are assessed by the Commission, which checks the plausibility of the trajectories forecast for GDP and the public budget. 
Komissio arvioi nämä ohjelmat ja tarkistaa BKT:n kehityskaariennusteiden uskottavuuden sekä valtion tuloja menoarvion.
42 One important drawback of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabil-ities31. 
42 Yksi merkittävä epäkohta komission arvioinneissa ennen vuotta 2009 oli se, että julkisen sektorin ehdollisten sitoumusten31 lisääntymisestä ei ollut tehty selvityksiä.
Fiscal risks related to financial stability, state-owned enterprises or other public guarantees (e.g. PPPs) were not identified. 
Rahoitusvakauteen, valtionyhtiöihin tai muihin julkisiin takauksiin (esim. julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin) liittyviä finanssipolitiikan riskejä ei tunnistettu.
43 The Commission’s surveillance did not adequately assess the implications of the large foreign financial inflows, especially in the form of debt, which were fuelling construction and demand booms and had the potential to disrupt the banking sector in a subsequent bust phase. 
43 Komission valvonnassa ei arvioitu riittävästi suurten ulkomaisten rahoitusvirtojen, erityisesti lainojen, vaikutuksia, vaikka ne kiihdyttivät rakennusalan ja kysynnän ylikuumenemista ja saattaisivat häiritä pankkisektoria seuraavalla laskukaudella.
The Commission did not note this link prior to its analysis of Member State requests for financial assistance. 
Komissio ei pannut merkille tätä yhteyttä ennen analyysiään, joka koski jäsenvaltioiden rahoitustukipyyntöjä.
30 A positive output gap is the amount by which the actual output of an economy exceeds its potential output. 
30 Positiivinen tuotantokuilu on se määrä, jolla talouden todellinen tuotanto ylittää mahdollisen tuotannon.
31 For example, the long-term liabilities from public pensions or significant future fiscal expenditure resulting from the need to take measures in the event of a bailout. 
31 Voivat olla esimerkiksi pitkäaikaisia sitoumuksia, jotka liittyvät julkisen sektorin eläkkeisiin tai huomattaviin tuleviin julkisen talouden menoihin, jotka johtuvat tarpeesta ryhtyä toimenpiteisiin mahdollisessa pelastustilanteessa.
With the exception of the public pension liabilities, the Commission did not report on other contingent liabilities. 
Komissio ei ilmoittanut muista ehdollisista sitoumuksista kuin julkisen sektorin eläkkeisiin liittyvistä sitoumuksista.