natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 ff. () At the Messina conference in 1955, the Foreign Ministers of the Member States of the ECSC set up a working party, chaired by Paul-Henri Spaak, to study the possibilities for increasing economic integration. 
(5) Messinan konferenssissa vuonna 1955 EHTY:n jsenvaltioiden ulko-asiainministerit perustivat tyryhmn, jonka puheenjohtajana toimi Paul-Henri Spaak ja jonka tehtvn oli tutkia mahdollisuuksia taloudellisen yhdentymisen syventmiseen.
The Spaak Report (April 1956) contained the first drafts of the Community Treaties providing for the creation of the EEC and Euratom. 
Spaakin kertomus (huhtikuu 1956) sislsi ensimmiset luonnokset ETY:n ja Euratomin perustamis-sopimuksiksi.
(6) ÔComit intergouvernemental cr par la Confrence de Messine, Rapports des chefs de dlgation aux Ministres des Affaires trangresŐ, 21 April 1956, p. 
(6) Messinan konferenssissa perustettu hallitustenvlinen komitea: Rap-ports des chefs de dlgation aux Ministres des Affaires trangres, 21. huhtikuuta 1956, s.
(7) European Economic Community Commission, Proposals for the Working-Out and Putting Into Effect of the Common Agricultural Policy in Application of Article 43 of the Treaty establishing the European Economic Community, Brussels, 30 June 1960, VI/COM(60) 105, II/13 and 14. 
(7) Euroopan talousyhteisn komissio: Proposals for the Working-Out and Putting into Effect of the Common Agricultural Policy in Application of Article 43 of the Treaty Establishing the European Economic Community, Bryssel, 30. keskuuta 1960, VI/COM(60) 105, II/13 ja14.
(8) Berkeley Hill, Farm incomes, wealth and agricultural policy, Ashgate Publishing Ltd, 3rd edition, Hants 2000, p. 
(8) Berkeley Hill, Farm Incomes, Wealth and Agricultural Policy, Ashgate Publishing Ltd, 3rd edition, Hants 2000, s.
20.2.2004 EN Official Journal of the European Union C 45/15 The move towards a broader and more complex concept 58. 
20.2.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 45/15 Kehitys kohti laajempaa ja monitahoisempaa lhestymistapaa 58.
In the 1985 Perspectives Green Paper, the Commission examined the need for income support for farmers with low or falling incomes. 
Vihress kirjassa yhteisen maatalouspolitiikan nkymist (1985) komissio tarkasteli tulotukien tarpeellisuutta maataloustuottajille, joiden tulot olivat vhiset tai pienenemss.
The basic idea underlying the social approach was that structural change in agriculture should be gradually implemented in a way that would cushion farmers from the shock of structural adjustment, while still maintaining pressure on farmers to adapt their holdings to market needs. 
Sosiaalisen lhestymistavan perusajatuksena oli, ett maatalousalan rakennemuutos oli pantava tytntn asteittain suojellen maataloustuottajia rakenteellisen sopeuttamisen rajuilta seurauksilta ja samalla kannustaen heit mukauttamaan tuotantonsa markkinoiden tarpeisiin.
Thus, as long as no alternative income and employment solutions are available to farmers, any income aid scheme for farmers should help avoid social hardship (1). 
Niin kauan kuin tuloja tyllisyyskysymyk-siin ei ole vaihtoehtoista ratkaisua, maataloustuottajien tulotukijrjestelmill pitisi osaltaan pyrki ehkisemn vaikeita yhteiskunnallisia tilanteita (1).
This new approach was received by farmers with little enthusiasm. 
Tm uusi lhestymistapa ei juuri herttnyt innostusta maataloustuottajissa, jotka suhtautuivat suoriin tulotukiin epluu-loisesti.
They distrusted direct income aid as ÔwelfareŐ and were afraid such income support would preclude them from having multiple activities (2). 
He samastivat ne sosiaalitukeen ja pelksivt, ett tllainen jrjestelm estisi heit harjoittamasta monialaista toimintaa (2).
This is why, in 1992, the Mac Sharry reform limited itself to replacing price maintenance only partially by revenue support for agricultural producers (3). 
Tmn vuoksi vuoden 1992 Mac Sharryn uudistuksessa tyydyttiin korvaamaan hintatuki vain osittain maataloustuottajien tulotuilla (3).
This essentially involved three measures: a fall in production prices, compensation for this fall in income by direct payments to producers and measures to limit output, such as the set-aside of arable land (4). 
Keinoja oli posin kolme: tuotantohintojen laskeminen, tulojen vhenemisen korvaaminen suorilla maksuilla tuottajille sek tuotannon rajoittaminen esimerkiksi kesannoinnin avulla (4).
Agenda 2000 shifts further away from price support to income support by lowering intervention prices for cereals, beef and dairy products, and by increasing the level and scope of ÔareaŐ aid and animal premiums in order to compensate for potential income losses. 
Agenda 2000:ssa korostetaan jlleen siirtymist hintatuesta tulotukeen laskemalla viljan, naudanlihan ja maitotuotteiden interventiohintoja samalla kun pinta-alatukien ja elinpalkkioiden tasoa nostetaan ja soveltamisalaa laajennetaan mahdollisten tulonmenetysten korvaamiseksi.
Two of the five major objectives of the Agenda 2000 CAP reform refer to farmersŐ incomes: to ensure a fair standard of living for the agricultural community and the stability of farm incomes; and to promote supplementary or alternative sources of employment and income in rural areas and thus contribute to economic cohesion within the EU (5). 
Kaksi YMP:n viidest ptavoitteesta (Agenda 2000) liittyy maataloustuottajien tuloihin: maatalousvestn kohtuullisen elintason ja maataloudesta saatavien tulojen vakauden takaaminen sek muiden tai tydentvien tyllisyys-ja tulolhteiden edistminen maaseudulla ja nin EU:n taloudellisen yhtenisyyden edistminen (5).
(1) Commission of the European Communities, COM(85) 333 final, p. 
(1) Euroopan yhteisjen komissio: KOM(85) 333 lopullinen, s.
(2) Nigel Robson, The Changing Role of Part-Time Farming in the Structure of Agriculture, Journal of Agricultural Economics, Vol. 
(2) Nigel Robson: ÓThe Changing Role of Part Time Farming in the Structure of AgricultureÓ, Journal of Agricultural Economics, Vol.
XXXVIII No 2, May 1987, p. 
XXXVIII No. 2, toukokuu 1987, s.
(3) Communication of the Commission to the Council Ń the development and future of the CAP Ń reflections paper of the Commission, COM(91) 100 final, p. 
(3) Komission tiedonanto neuvostolle: ÓThe Development and Future of the CAPÓ Ń Reflections Paper of the Commission, COM(91) 100 final, s.
(4) Commission of the European Communities, Communication of the Commission to the Council Ń the development and future of the CAP Ń reflections paper of the Commission, COM(91) 100 final, p.13andp.14. 
(4) Euroopan yhteisn komissio: komission tiedonanto neuvostolle, ÓThe Development and Future of the CAPÓ, COM(91) 100 final, s. 13 ja 14.
(5) Commission of the European Communities, Proposals for Council Regulations (EC) concerning the reform of the common agricultural policy, Brussels, 18 March 1998, COM(1998) 158 final, p. 
(5) Euroopan yhteisjen komissio: ehdotukset neuvoston asetukseksi (EY) yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta, Bryssel, 18. maaliskuuta 1998, KOM(1998) 158 lopullinen, s.
5 (No 2.1). 
5 (nro 2.1).
In the mid-term review, the Commission emphasised that ensuring a fair standard of living for the agricultural community and contributing to the stability of farm incomes remained key objectives for the CAP. 
Vliarvioinnissa komissio korosti, ett maatalousvestn kohtuullisen elintason turvaaminen ja maataloustulojen vakauden edistminen ovat edelleen YMP:n keskeisi tavoitteita.
In this same document, it was noted that the growth of the average farm size, the specialisation in certain crops and the concentration of production in certain regions had put pressure on traditional farming methods and mixed farming. 
Samassa asiakirjassa todetaan, ett maatilojen keskimrisen koon kasvattaminen, maatilojen erikoistuminen tiettyihin tuotannonaloihin ja tuotannon keskittyminen tietyille alueille ovat synnyttneet paineita perinteist tuotantoa ja sekaviljelytekniikoita kohtaan.
It also stated that many of these farms would need more targeted support to adapt to the opportunities offered by more open markets and consumer demand for quality products. 
Sen jlkeen todetaan, ett monet tllaiset maatilat tarvitsevat kohdennetumpaa tukea mukautuakseen avoimempien markkinoiden tarjoamiin mahdollisuuksiin ja laadukkaita tuotteita edellyttvien kuluttajien kysyntn.
Moreover, the Commission observed that a minority of farmers benefit from most of the direct payments and questioned whether the distribution of direct support was optimal (6). 
Lisksi komissio toteaa, ett suurin osa suorista tuista hydytt vain pient osaa maataloustuottajista, ja kysyy, jakautuvatko suorat tuet optimaalisesti (6).
A comparison of the programmes clearly shows that the requirements as regards information on the financial situation of the agricultural community have changed: whereas, at the outset, it was a matter of compensating for the loss of income via direct payments, since Agenda 2000, the Commission has also been interested in non-agricultural sources of income. 
Ohjelmien vertailusta ky selvsti ilmi, ett vaatimukset maatalousvestn taloudellista tilannetta koskevien tietojen suhteen ovat muuttuneet: vaikka kyse oli alun perin tulonmenetysten korvaamisesta suorilla maksuilla, komissio on Agenda 2000:sta asti ollut kiinnostunut mys maatalouden ulkopuolisista tulolh-teist. Vliarviointiasiakirjassa ksitelln lisksi tulojen jakautumista sek mahdollisuuksia selvitt, ovatko suorien tukien edunsaajat vaikeassa tilanteessa.
However, these questions (concerning other sources of income and the distribution of incomes) can only be answered if the overall disposable income of the various holdings is known. 
Kysymyksiin muista tulonlhteist ja tulojen jakautumisesta voidaan kuitenkin vastata vain, jos tiedetn eri maatilojen kytettviss olevat kokonaistulot.
The Commission is also aware of the changed demands as regards information on the farmersŐ financial situation, in particular for the structural policies: ÔThe integrated development of rural areas is becoming an ever greater concern of sectoral policy, including agricultural policy (...). 
Komissio tiedostaa mys, ett maataloustuottajien taloudellista tilannetta koskeviin tietoihin kohdistuvat vaatimukset ovat muuttuneet erityisesti rakennepolitiikassa: ÓMaaseudun integroitu kehittminen on yh suurempi alakohtaisia politiikkoja, kuten maatalouspolitiikkaa, koskeva huolenaihe....
This generates new needs in terms of statistical data, and particularly the availability of information (...). 
Uudet tarpeet liittyvt toisaalta suuressa m-rin... tietojen alueelliseen jaotteluun...
Moreover, these requirements also extend to information on the non-farming component of the income of holdings and families, particularly activities that supplement farming activity and the community services provided by farmersŐ (7). 
Toisaalta tarpeet ovat koskeneet tilan ja perheenjsenten sivutuloja ja erityisesti sivutoi-mia sek viljelijiden yhteiskunnalle tuottamia palveluja.Ó (7) (6) Euroopan yhteisjen komissio: komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Ń Yhteist maatalouspolitiikkaa koskeva vliarviointi, Bryssel, 10. heinkuuta 2002, KOM(2002) 394, s.
(7) Second Commission report to the European Parliament and the Council on the state of progress of the implementation of Council Decision 96/411/EC relating to the improvement of Community agricultural statistics, paragraph 5.9, p. 
2, 7 ja seuraavat. (7) Komission toinen kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisn maataloustilastojen parantamisesta annetun neuvoston ptksen 96/411/EY tytntnpanon edistymisest, 5.9 kohta, s.
C 45/16 EN Official Journal of the European Union 20.2.2004 Proposed interpretation of the concepts contained in Article 33 of the EC Treaty 64. 
C 45/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.2.2004 EY:n perustamissopimuksen 33 artiklaan sisltyville ksitteille ehdotettu tulkinta 64.
In short, the European Community has hitherto failed to interpret the very generic objective of a Ôfair standard of livingŐ and subdivide it into specific, precise and measurable objectives. 
Kaiken kaikkiaan Euroopan yhteis on thn menness vlttnyt tulkitsemasta hyvin yleisluontoista Ókohtuullisen elintasonÓ tavoitetta ja jakamasta sit erityisiin, tsmllisiin ja mitattaviin tavoitteisiin.
However, the Ômajor stagesŐ in the development of the CAP can provide us with information regarding the aspects of the standard of living of the agricultural community that interest the European Community, i.e., in particular, the existence and scale of non-agricultural earnings and the distribution of incomes. 
YMP:n pvaiheiden perusteella voidaan kuitenkin tehd ptelmi niist maatalousvestn elintason nkkohdista, jotka Euroopan yhteis kiinnostavat: nit ovat erityisesti maatalouden ulkopuolisten tulojen olemassaolo ja merkitys sek maatalouskotitalouksien tulojen jakautuminen.
In the absence of a clear definition of the concepts of Ôagricultural communityŐ and Ôfair standard of livingŐ, the Court commissioned an expert (2) with a view to clarifying the meaning of these concepts, which are important for an evaluation of the CommissionŐs statistical tools. 
ÓMaatalousvestnÓ ja Ókohtuullisen elintasonÓ ksitteiden selvn mritelmn puuttuessa tilintarkastustuomioistuin valtuutti asiantuntijan (2) selventmn niden, komission tilastovlineiden arvioinnin kannalta trkeiden ksitteiden merkityst.
The results of the expertŐs appraisal are summarised in the Annex. 
Asiantuntijan tyn tuloksista on yhteenveto liitteen.
Impact of the interpretation of Article 33 on the CommissionŐs statistical tools 66. 
33 artiklan tulkinnan seuraukset komission kyttmien tilastovlineiden kannalta 66.
The interpretation of Article 33(1)(b) of the EC Treaty establishes the following criteria for the development of the CommissionŐs statistical tools: the standard of living in the agricultural sector is not fair when all the disposable incomes of all the members of the farming household together fall below a certain threshold, which must be established, at the political level, in relation to other entrepreneurial households. 
EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohdan tulkinta asettaa komission tilastovlineiden kehittmiselle seuraavat vaatimukset: Maatalouden alalla elintaso ei ole kohtuullinen silloin, kun maatalouskotitalouden kaikkien jsenten kytettviss olevat kokonaistulot alittavat muihin yrittjkotitalouksiin verrattuna tietyn vhimmistason, joka on vahvistettava poliittisella tasolla.
In order to give an opinion on the question of the fairness of agricultural incomes, the Commission must therefore have relevant information on the overall disposable income of individual agricultural households and the households of comparable entrepreneurs. 
Jotta komissio voisi ottaa kantaa maataloustulojen kohtuullisuuteen, sill on oltava asianmukaiset tiedot yksittisten maatalouskotitalouksien ja niihin verrannollisten yrittjkotita-louksien kytettviss olevista kokonaistuloista.
It also needs this information to be able to study the other sources of farmersŐ incomes or the distribution of incomes within the farming sector. 
Komissio tarvitsee nit tietoja mys voidakseen tutkia maataloustuottajien muita tulolhteit ja tulojen jakautumista maatalousalalla.
(1) Hill, loc.cit. p. 
(1) Hill, mt., s.
(2) Professor Stephan von Cramon of the University of Gttingen. 
(2) Professori Stephan von Cramon, Gttingenin yliopisto.
Evaluation of the pertinence of the CommunityŐs statistical tools 67. 
Yhteisn tilastovlineiden asianmukaisuuden arviointi 67.
The Court examined the statistical tools applied by the Commission and in the Member States in order to verify, in particular, whether these tools allow conclusions to be drawn in respect of the fairness of the standard of living of the agricultural community. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli komission ja jsenvaltioiden toteuttamia tilastovlineit erityisesti sen kannalta, voidaanko niden vlineiden perusteella tehd ptelmi maatalousvestn elintason kohtuullisuudesta.
The Farm Accountancy Data Network (FADN) 68. 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN) 68.
As agricultural holdings are classified, under the European typology, according to their size, region and activity, a differentiated analysis is also possible. 
Koska maatilat on eurooppalaisen typologian mukaisesti luokiteltu koon, sijaintialueen ja toiminta-alan mukaan, niist voidaan laatia mys eriytetty analyysi.
The extensive farm returns control programme, which has been accessible on the Internet since 2002 (data for the financial year 2000) and guarantees a precise control over the data, is another positive aspect. 
Toisena mynteisen seikkana on laaja maatilailmoitusten valvontaohjelma, joka on ollut vuodesta 2002 (tilikautta 2000 koskevat tiedot) asti kytettviss Internetin kautta ja takaa tietojen tarkan valvonnan.
The FADN is based, however, on holdings and not on households. 
FADN koskee kuitenkin maatiloja eik kotitalouksia.
The incomes of the members of the agricultural household other than the farmer and the incomes of other persons are therefore not taken into account. 
Muiden maatalouskotitalouden jsenten kuin maataloustuottajan tulot ja muiden henkiliden tulot jvt siis huomiotta.
Moreover, only income from agricultural activities is entered in the FADN accounts. 
Lisksi FADN:n kirjataan ainoastaan maataloustoiminnasta saadut tulot.
Figure 4 shows that, in 12 Member States out of 15, income generated by agricultural activity as such accounts for at least half the total income of agricultural households in the narrow sense of the term. 
Kaavio 4 osoittaa, ett kahdessatoista viidesttoista jsenvaltiosta varsinaisesta maataloustoiminnasta saadut tulot muodostavat ainakin puolet suppean mritelmn mukaisten maatalouskotitalouksien kokonaistuloista.
However, in nine Member States agricultural households only draw between 25 % and 60 % of their income from agricultural activity. 
Tst huolimatta yhdeksss jsenvaltiossa on maatalouskotitalousvestn tuloista vain 25Đ60 prosenttia perisin maataloustoiminnasta.
20.2.2004 EN Official Journal of the European Union Figure 4 Farm income as a percentage of total income of farm households C 45/17 Source of narrow definition: Eurostat, Income of the agricultural households sector - 2001 Report, Luxembourg 2002. 
20.2.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti Kaavio 4 Maataloustulojen prosentuaalinen osuus maatalouskotitalouksien kokonaistuloista C 45/17 Suppea mritelm: Eurostat, Maatalouskotitalousalan tulot Ń kertomus 2001, Luxemburg 2002.
The figures for Sweden, Spain and Portugal include income from independent agricultural and non-agricultural activities. 
Lukuihin sisltyy Ruotsin, Espanjan ja Portugalin osalta itsenisesti harjoitetusta maataloustoiminnasta ja muusta toiminnasta saadut tulot.
Source of broad definition: Organisation for Economic Cooperation and Development, Working Party on Agricultural Policies and Markets: Synthesis report on farm household income issues in OECD countries (AGR/CA/API(2002)11/Final), 29.10.2002, p. 
Laaja mritelm: Taloudellisen kehityksen ja yhteistyn jrjestminen, maatalousmarkkinoita ja -politiikkaa ksittelev tyryhm: yhteenvetokertomus OECD-maiden maatalouskotitalouksien tuloja koskevista kysymyksist (AGR/CA/API(2002)11/Final), 29. lokakuuta 2002, s.
In the broad sense of the term, on the other hand, all households are considered to be agricultural households where at least one member draws some income from an independent agricultural activity (European Commission, ÔIncome of the Agricultural Households SectorŐ, 1999 report, Luxembourg, p. 
Laajan mritelmn mukaan sit vastoin maatalouskotitalouksia ovat kaikki kotitaloudet, joiden jsenist vhintn yksi saa tiettyj tuloja itsenisesti harjoitetusta maataloustoiminnasta (Euroopan komissio: Income of the Agricultural Households Sector, kertomus 1999, Luxemburg, s.
The FADN only covers professionally managed holdings. 
FADN rajoittuu lisksi ammattimaisesti toimiviin maatiloihin.
In practice, this means that the FADN only covers 65 % of all farmers in the Community. 
Kytnnss se tarkoittaa, ett FADN kattaa ainoastaan 65 prosenttia kaikista yhteisn maataloustuottajista.
As the economic size threshold for the holdings is not always the same, this rate varies considerably from one Member State to another: while the FADN only covers 41,9 % of Austrian farmers, the rate covered in Ireland comes to 87,9 % (1). 
Koska maatilojen taloudellisen koon kynnysarvo ei ole aina sama, tm osuus vaihtelee huomattavasti jsenvaltioittain: kun Itvallassa FADN kattaa vain 41,9 prosenttia maataloustuottajista, Irlannissa kattavuus on 87,9 prosenttia (1).
As the audit, which was carried out in a number of Member States, revealed, in contrast to the high degree of standardisation displayed by the farm returns, discrepancies still exist between the Member States with regard to population size, the procedures for selecting representative samples and the selection of new holdings for inclusion. 
Kuten tietyiss jsenvaltioissa toimitettu tarkastus osoitti, jsenvaltioiden vlill esiintyy edelleen vestn rajaamisessa, edustavan otannan toteutusmenettelyiss ja uusien maatilojen valinnassa eroja, jotka vaikuttavat vertailujen tekomahdollisuuksiin, pinvastoin kuin maatilailmoituksissa, jotka ovat hyvin pitklle yhdenmukaistettuja.
In general, it can therefore be said that the FADN gives a largely reliable picture of the disposable incomes of individual farmers living alone and with no other income other than 
Kaiken kaikkiaan FADN antaa luotettavan kuvan sellaisten yksittisten maataloustuottajien kytettviss olevista tuloista, jotka asuvat yksin eivtk saa lainkaan maatalouden ulkopuolisia
C 45/18 EN Official Journal of the European Union 20.2.2004 agriculture. 
C 45/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.2.2004 tuloja.
If the holdings are organised on a different legal basis, if the household is made up of several professionally active persons or the farmer has sources of income other than agriculture, the FADNŐs Ôfamily farm incomeŐ does not give an accurate indication of disposable income. 
Jos maatila toimii toisessa oikeudellisessa muodossa, jos kotitalous koostuu useasta ammatissa toimivasta henkilst tai jos maataloustuottajalla on muita tulolhteit maatalouden lisksi, FADN:n perheviljelmtulo ei anna tarkkaa tietoa maatalouskotitalouden kytettviss olevista tuloista.
The Economic Accounts for Agriculture (EAA) 73. 
Maatalouden taloustilit (EAA) 73.
As the first estimate for the EAA is published before the end of the reporting year, one of its great advantages is that it provides results that are available quickly. 
Koska ensimminen arvio maatalouden taloustileist julkaistaan ennen sen tilikauden loppua, jota kertomus koskee, yksi maatalouden taloustilien suurista eduista on tulosten tuominen nopeasti saataville.
However, the income aggregates and indicators used are not indicators of farmersŐ total incomes or their disposable incomes, as they may have sources of income other than agricultural production. The agricultural incomes calculated in the context of the EAA must therefore, under no circumstances, be taken as the equivalent of the total earnings of the farmers or the farm households. 
Kuitenkin maatalouden taloustileiss kytetyt kokonais-suureet ja tuloindikaattorit eivt ilmaise sen enemp maataloustuottajien kokonaistuloja kuin kytettviss olevia tulojakaan, koska tuottajilla voi olla muita tulolhteit kuin maataloustuo-tanto. Maatalouden taloustileiss laskettuja maataloustuloja ei siis voida asettaa samalle tasolle maataloustuottajien tai maatalouskotitalouksien kokonaistulojen kanssa.
In addition, it should be borne in mind that the figures forwarded are average values, which give no indication of the distribution of incomes. 
Lisksi on syyt ottaa huomioon, ett ilmoitetut luvut ovat keskiarvoja, jotka eivt anna viitteit tulojen jakautumisesta.