natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case of DG Research, more than two thirds of these staff resources were, however, allocated to the operational programme departments rather than to the evaluation unit, and evaluation was only one of many tasks assigned to them. 
Tutkimuksen pääosastossa yli kaksi kolmannesta kyseisistä henkilöstöresursseista oli kuitenkin suunnattu toimenpideohjelmista vastaavalle osastolle eikä arviointiyksikölle; arviointi oli vain yksi kyseiselle henkilöstölle kuuluvien lukuisien tehtävien joukossa.
Resources devoted to evaluation can also be expressed as a percentage of the overall budgetary appropriations allocated to the programme. 
Arviointiin suunnattavat määrärahat voidaan ilmaista myös prosenttiosuutena ohjelman talousarviomäärärahojen kokonaismäärästä.
Figures obtained during the audit indicate that the practice for research programmes within the EU Member States lies between 0,1 % and 2 %. 
Tarkastuksen yhteydessä saadut luvut osoittavat, että EU:n jäsenvaltioissa toteutettavien tutkimusohjelmien yhteydessä arviointiin suunnataan yleensä 0,1–2 prosenttia ohjelman määrärahoista.
The Commission’s guidelines suggest that 0,5 % of a programme’s budget should be devoted to evaluation (5). 
Komission suuntaviivojen mukaan 0,5 prosenttia ohjelman määrärahoista olisi suunnattava arviointiin (5).
A comparison between the Commission’s figures for expenditure on evaluation in the 2003-2006 period and the budgetary appropriations for each Directorate-General shows that the overall average runs at around 0,15 %, which is significantly below the level suggested by the Commission. 
Kauden 2003–2006 arviointimenoja kuvaavien komission lukujen ja kunkin pääosaston talousarviomäärärahojen vertailu osoittaa, että arviointiin suunnattava keskimääräinen osuus on noin 0,15 prosenttia ohjelmien määrärahoista, mikä on huomattavasti komission esittämää tasoa alhaisempi.
A closer analysis for the year 2006 reveals that DG Information Society spent approximately four times more than DG Research on evaluation compared to the appropriations under their respective responsibilities. 
Tarkempi analysointi vuoden 2006 kohdalla osoittaa, että tietoyhteiskunnan pääosasto käytti vastuulleen kuuluneista määrärahoista arviointiin noin neljä kertaa suuremman osuuden kuin tutkimuksen pääosasto.
In addition, at DG Research, only 0,7 % of one full time official is devoted to evaluation per million euro annual budget. 
Lisäksi tutkimuksen pääosastossa arviointiin on suunnattu ainoastaan 0,7 prosenttia yhden kokoaikaisen virkamiehen työpanoksesta miljoonan euron vuotuista talousarviota kohti.
(4) European Commission, ‘Planning and optimising Commission human resources to serve EU priorities’, SEC(2007) 530, 24 April 2007. 
(4) Euroopan komissio, ”Planning and optimising Commission human resources to serve EU priorities”, SEC(2007) 530, 24. huhtikuuta 2007.
(5) European Commission, Communication for the Commission from the President and Mrs Schreyer, ‘Evaluation standards and good practice’, C(2002) 5267, 23.12.2002; European Commission, Staff Working Paper, ‘Impact assessment and ex-ante evaluation’, SEC(2005) 430, 6 April 2005, Annex 1, footnote 209. 
(5) Euroopan komissio, Michaele Schreyerin yhdessä puheenjohtajan kanssa komissiolle antama tiedonanto, ”Evaluation standards and good practice”, K(2002) 5267, 23.12.2002; Euroopan komission valmisteluasiakirja, ”Impact assessment and ex-ante evaluation”, SEC(2005) 430, 6. huhtikuuta 2005, liite 1, alaviite 209.
C 26/14 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 64. 
C 26/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.1.2008 64.
As illustrated in this report, this additional effort devoted by DG Information Society has resulted in a more comprehensive evaluation coverage (see paragraphs 13 and 46) and, as shown in the sample of evaluation studies reviewed by the Court, the use of methodologies that are better suited to addressing evaluation needs (see paragraph 84). 
Kuten tässä kertomuksessa tuodaan esille, tietoyhteiskunnan pääosaston arviointiin suuntaaman lisäpanostuksen myötä arviointien kattavuus on parantunut (ks. kohdat 13 ja 46), ja kuten tilintarkastustuomioistuimen tarkastama arviointitutkimuksista poimittu otos osoittaa, seurauksena on ollut myös sellaisten menetelmien käyttö, jotka soveltuvat paremmin arviointitarpeisiin (ks. kohta 84).
A cost estimate made by the Court based on data provided by the Commission shows that an evaluation system based on the proposals made in this report would, on average, represent less than 0,4 % of the FP7 budgetary appropriations. 
Tilintarkastustuomioistuin laati komission toimittamien tietojen perusteella kustannuksista arvion, joka osoittaa, että tässä kertomuksessa esitettäviin ehdotuksiin perustuvan arviointijärjestelmän keskimääräinen osuus seitsemännen puiteohjelman talousarviomäärärahoista olisi alle 0,4 prosenttia.
This would cover the costs of panels, sub-contracted studies, staff of both the joint evaluation office and the current DG-specific evaluation units and other miscellaneous costs (1). 
Osuus kattaisi arviointiryhmistä, alihankintana suoritettavista tutkimuksista, yhteisen arviointiyksikön henkilöstöstä ja nykyisistä pääosastokohtaisista arviointiyksiköistä vastaavasta henkilöstöstä aiheutuvat kustannukset sekä muut sekalaiset kulut (1).
Recommendations the Commission, the Court reviewed whether the techniques used for the individual studies provided a sufficient basis for addressing the evaluation questions set for the 5YAs. 
Suositukset lukuun suoritettujen) arviointitutkimusten osalta tilintarkastustuomioistuin tarkisti, tarjosivatko yksittäisiin tutkimuksiin käytetyt tekniikat riittävän perustan viisivuotisarviointeja varten määritettyihin arviointikysymyksiin vastaamiselle.
The potential contribution that might be made to the evaluation of the FPs by national-level evaluations was also considered. 
Huomioon otettiin myös kansallisella tasolla suoritettavien arviointien mahdollinen vaikutus puiteohjelmien arviointiin.
Deploying FP-specific standards and guidelines 70. 
Puiteohjelmakohtaisten standardien ja suuntaviivojen laatiminen 70.
DG Budget has issued several Communications setting out its evaluation policy and providing rules for its implementation and has established a set of Commission-wide standards (see paragraph 14 and 55) (3). 
Budjettipääosasto on laatinut lukuisia tiedonantoja arvi-ointipolitiikastaan ja sen toteuttamista koskevista säännöistä; pääosasto on laatinut myös joukon koko komissioon sovellettavia standardeja (ks. kohdat 14 ja 55) (3).
For other policy areas, the competent DGs have also developed specific evaluation guides (4). 
Muista politiikan aloista vastaavat pääosastot ovat niin ikään laatineet erityisiä arviointioppaita (4).
This is, however, not the case for the FPs. 
Näin ei kuitenkaan ole puiteohjelmien kohdalla.
There are a number of methodological guides and toolboxes for evaluation activities in the field of research that have been published (or funded) by the Commission (5). 
Komissio on julkaissut (tai rahoittanut) lukuisia tutkimusalan arviointitoimintoihin sovellettavia menetelmäoppaita ja ohjeistoja (5).
However, these neither provide specific guidance on how to carry out evaluations for the FPs nor define how key concepts or terminology are to be used by Commission staff or external experts. 
Ne eivät kuitenkaan sisällä erillisiä ohjeita puiteohjelmien arviointia varten eikä niissä määritetä, miten komission henkilöstön tai ulkoisten asiantuntijoiden on käytettävä keskeisiä käsitteitä tai terminologiaa.
Data needs and data collection Insufficient analysis of information needs 72. 
Tietotarpeet ja tiedonkeruu Tietotarpeita ei analysoida riittävän hyvin 72.
The FP6 socio-economic questionnaire was the only common attempt among DGs to agree on such data (see paragraph 76). 
Kuudenteen puiteohjelmaan liittyvä sosiaalis-taloudellisia aiheita koskeva kysymyslomake oli pääosastojen ainoa yhteinen yritys kyseisistä tiedoista sopimiseksi (ks. kohta 76).
However, this questionnaire was finalised in 2004 (three years after the start of the programming period) and primarily covers aspects such as gender participation and environmental impacts, rather than scientific outputs (such as intellectual property issues, publications, etc.), outcomes or impacts. 
Lomake kuitenkin laadittiin valmiiksi vasta vuonna 2004 (kun ohjelmakauden alkamisesta oli kulunut kolme vuotta), ja se kattaa ensisijaisesti esimerkiksi sukupuolten osallistumiseen ja ympäristövaikutuksiin liittyviä näkökohtia eikä niinkään tieteellisiin tuotoksiin (kuten henkisen omaisuuden oikeudet ja julkai-sut), tuloksiin tai vaikutuksiin liittyviä kysymyksiä.
(3) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007; European Commission, Communication for the Commission from the President and Mrs. Schreyer, ‘Evaluation standards and good practice’, C(2002) 5267, 23.12.2002. 
(3) Euroopan komissio, budjettipääosasto, Dalia Grybauskaitėn yhdessä puheenjohtajan kanssa komissiolle antama tiedonanto, ”Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation”, SEC(2007) 213, 21. helmikuuta 2007; Euroopan komissio, Michaele Schreyerin yhdessä puheenjohtajan kanssa komissiolle antama tiedonanto, ”Evaluation standards and good practice”, K(2002) 5267, 23.12.2002.
(4) 14 DGs have such evaluation manuals for the policy areas and programmes under their responsibility (European Commission, DG Budget — Evaluation unit, ‘Overview of Evaluation Guides in the Commission’, October 2004). 
(4) Neljällätoista pääosastolla on tällaiset arviointikäsikirjat vastuulleen kuuluvia politiikan aloja ja ohjelmia varten (Euroopan komissio, budjettipääosasto – arviointiyksikkö, ”Overview of Evaluation Guides in the Commission”, lokakuu 2004).
(5) Fahrenkrog, G. et al, RTD Evaluation Toolbox — Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies, IPTS-JRC, 2002; PREST et al; ‘Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Pro-gramme’; University of Manchester; 2002. 
(5) Fahrenkrog, G. et al, RTD Evaluation Toolbox – Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies, IPTS-JRC, 2002; PREST et al.; ”Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Pro-gramme”; Manchesterin yliopisto, 2002.
The ‘research DGs’ should consider setting up a joint evaluation office in addition to the existing evaluation units within each DG. 
Tutkimusalan pääosastojen olisi harkittava yhteisen arviointiyksikön perustamista nykyisten pääosastokohtaisten arviointiyksiköiden rinnalle.
In line with current practice in other policy areas, this office could coordinate the Commission’s evaluation activities for the FP as a whole. 
Tällä hetkellä muilla politiikan aloilla noudatettavan käytännön mukaisesti kyseinen yksikkö voisi koordinoida kaikkia puiteohjelmiin kohdistettavia komission arviointitoimintoja.
Such common support functions have been recommended in the past for the DGs implementing the FPs (2) and may become even more important in the future with the creation of the ERC and the delegation of programme implementation to executive agencies. 
Yhteisiä tukitoimintoja on suositettu aiemmin puiteohjelmia toteuttavia pääosastoja varten (2) ja ne saattavat muodostua tulevaisuudessa entistä tärkeämmiksi Euroopan tutkimusneuvoston perustamisen ja toimeenpanovirastoille siirrettävän hankkeiden toteuttamisen myötä.
Evaluation panels should continue to be used by the Commission to assist it in its evaluation activities. 
Komission olisi jatkettava arviointiryhmien käyttöä arviointitoimintojensa tukena.
However, the Commission should consider how to align the panel structure with the overall FP programme structure. 
Komission olisi kuitenkin pohdittava, miten arviointiryhmärakenne saataisiin vastaamaan paremmin puiteohjelmien yleistä rakennetta.
This could be done by having panels for specific programmes and, where appropriate, sub-programmes (see Annex IV). 
Tämä voitaisiin toteuttaa perustamalla ryhmiä erityisohjelmia ja tarvittaessa myös alaohjelmia varten (ks. liite IV).
In addition, these panels should be set up sufficiently early in order to provide effective support to the Commission, and continue to do so throughout the programming period and beyond. 
Arviointiryhmät olisi lisäksi perustettava riittävän aikaisessa vaiheessa, jotta ne kykenevät tukemaan komissiota tehokkaasti ja voivat jatkaa tuen antamista koko ohjelmakauden ajan ja sen jälkeenkin.
The Commission should reconsider the resources to be used for evaluation of the FPs and their constituent programmes. 
Komission olisi tarkasteltava uudelleen puiteohjelmien ja niihin sisältyvien ohjelmien arviointiin suunnattavia resursseja.
Evaluation methodologies and techniques 69. 
Arviointimenetelmät ja -tekniikat 69.
Effective evaluation requires the use of appropriate methodologies and techniques. 
Tuloksellinen arviointi edellyttää asianmukaisten menetelmien ja tekniikoiden hyödyntämistä.
The Court checked the extent to which specific guidelines for the evaluation of the FPs existed, whether information needs were properly analysed on a timely basis and whether relevant data were made available to evaluators. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, missä laajuudessa puiteohjelmien arviointia varten oli laadittu erillisiä suuntaviivoja, arvioitiinko tietoja koskevat tarpeet asianmukaisesti ja oikea-aikaisesti ja annettiinko arvioijien käyttöön olennaisia tietoja.
Considering the evaluation studies carried out by (or on behalf of) (1) In 2007, the European Research Advisory Board (EURAB) also recommended an increase in the resources allocated to the evaluation of the FPs (EURAB, ‘Recommendations on Ex-Post Impact Assessment’, July 2007). 
Komission suorittamien (tai sen (1) Vuonna 2007 tutkimusalan eurooppalainen neuvoa-antava komitea (European Research Advisory Board, EURAB) suositti myös puiteohjelmien arviointiin suunnattavien resurssien lisäämistä (EURAB, ”Recommendations on Ex-Post Impact Assessment”, heinäkuu 2007).
(2) Special Report No 1/2004 on the management of indirect RTD actions under Fifth Framework Programme (FP5) for research and technological development (1998 to 2002) (OJ C 99, 23.4.2004), paragraphs 116 and 122. 
(2) Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998–2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista (EUVL C 99, 23.4.2004), kohdat 116 ja 122.
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/15 73. 
30.1.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 26/15 73.
The assessment of programmes relies heavily on the availability of three kinds of data: — data collected according to effectiveness indicators, the analysis of which provides intelligence about progress towards programme objectives. 
Ohjelmien arviointi riippuu kiinteästi kolmentyyppisten tietojen käytettävissä olosta: — ”Vaikuttavuutta” koskevien indikaattoreiden perusteella kerätyt tiedot, joita analysoimalla voidaan tehdä päätelmiä ohjelmatavoitteiden saavuttamisen edistymisestä.
The lack of an intervention logic referred to above means that it has been difficult to define such indicators (see paragraph 30). 
Tässä kertomuksessa aiemmin mainittu toimintalogiikan puuttuminen merkitsee, että kyseisten indikaattoreiden määrittäminen on ollut vaikeaa (ks. kohta 30).
In practice, the data that were collected were of little relevance for measuring the achievement of programme objectives, — data about programme management (according to efficiency indicators), and — data about participants (such as the participation rates of major research organisations). 
Kerätyillä tiedoilla oli käytännössä vain vähän merkitystä ohjelmatavoitteiden saavuttamisen mittaamisen kannalta. — Ohjelman hallinnointia koskevat tiedot (”tehokkuutta” koskevien indikaattoreiden perusteella). — Osallistujia koskevat tiedot (esimerkiksi suurimpien tutkimusorganisaatioiden osallistumisaste).
In particular, the latter two should be available at the Commission. 
Komissiolla olisi oltava käytössään varsinkin kahteen jälkimmäiseen kohtaan kuuluvat tiedot.
However, due to problems with respect to the Commission’s internal IT systems, which are the source of most of the data on programme management and participants (1), significant problems have been experienced with this in practice (2). 
Komission sisäisissä, suurimman osan ohjelmien hallinnointia ja osallistujia koskevista tiedoista sisältävissä tietojärjestelmissä on kuitenkin ilmennyt ongelmia (1), joiden seurauksena tähän käytäntöön on liittynyt huomattavia vaikeuksia (2).
This is illustrated by the considerable delays in making Article 173 Reports and Annual Monitoring Reports available (up to 16 months late for Article 173 Reports (3) and up to seven months late for Annual Monitoring Reports in the period between 2002 and 2005). 
Tilannetta kuvastavat huomattavat viiveet 173 artiklaan perustuvien kertomusten ja vuotuisten seurantakertomusten käyttöön asettamisessa (vuosien 2002 ja 2005 välisenä aikana 173 artiklaan perustuvia kertomuksia (3) on toimitettu jopa 16 kuukauden viiveellä ja vuotuisia seurantakertomuksia seitsemän kuukauden viiveellä).
As this information was consistently late, it was of limited use. 
Koska tiedot toimitettiin jatkuvasti myöhässä, niistä saatava hyöty oli rajallinen.
(1) Whilst the Commission generally does have such information regarding participants, it often cannot easily be used for detailed analysis because data concerning a given participant is neither kept in a single place nor necessarily recorded in compatible formats. 
(1) Komissiolla on yleensä tällaista tietoa osallistujista, mutta tieto ei useinkaan ole helposti hyödynnettävissä yksityiskohtaista analyysiä varten, sillä tiettyä osallistujaa koskevia tietoja ei säilytetä yhdessä paikassa eivätkä rekisteröintimuodot välttämättä ole yhteensopivia.
This makes it difficult to track the participant’s involvement over time, for example to assess reasons for non-participation, and relations between participants, for example to study networking effects (see paragraph 84). 
Tämä vaikeuttaa osallistujan toimien jäljittämistä ajan kuluessa esimerkiksi osallistumatta jättämisen syiden analysoimiseksi, minkä lisäksi esimerkiksi verkottumisen vaikutusten tutkimiseen tähtäävä osallistujien välisten suhteiden analysointi vaikeutuu (ks. kohta 84).
(2) Annual Report concerning the financial year 2006, table 2.3; Annual Report concerning the financial year 2005, paragraph 7.13; Annual Report concerning the financial year 2004, paragraphs 6.8 and 6.10; Annual Report concerning the financial year 2003, paragraphs 6.9 and 6.70; Special Report No 1/2004, paragraphs 105-108; Opinion No 1/2006 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council laying down the rules for the participation of undertakings, research centres and universities in actions under the Seventh Framework Programme and for the dissemination of research results (2007 to 2013) (OJ C 203, 25.8.2006), paragraph 57. 
(2) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, taulukko 2.3; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 7.13; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 6.8 ja 6.10; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 6.9 ja 6.70, erityiskertomus nro 1/2004, kohdat 105–108; lausunto nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (EUVL C 203, 25.8.2006), kohta 57.
(3) Treaty establishing the European Community, Article 173: ‘At the beginning of each year the Commission shall send a report to the European Parliament and the Council. 
(3) Euroopan yhteisön perustamissopimus, 173 artikla: ”Jokaisen vuoden alussa komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen.
The report shall include information on research and technological development activities and the dissemination of results during the previous year, and the work programme for the current year.’ 
Kertomuksessa annetaan tiedot edellisen vuoden toiminnasta tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä sekä tulosten levittämisessä sekä kuluvan vuoden työohjelmasta.”
Ineffective approach to sourcing evaluation data from participants 76. 
Arviointitietojen hankintaan osallistujilta sovellettiin tehotonta lähestymistapaa 76.
Since FP5, the Commission has systematically required participants, by contract, to provide data needed to measure the achievement of programme objectives in terms of outputs, outcomes and impacts, as follows: — — under FP5, participants were required to submit a ‘Techno-logical Implementation Plan’ together with a final report after the project had been completed. 
Komissio on viidennestä puiteohjelmasta alkaen vaatinut järjestelmällisesti osallistujia sopimuksen perusteella toimittamaan tiedot, joita tarvitaan ohjelmatavoitteiden saavuttamisen mittaamiseen tuotosten, tulosten ja vaikutusten kannalta. Menettely on ollut seuraavanlainen: — — viidennen puiteohjelman yhteydessä osallistujia vaadittiin toimittamaan teknologian käyttöönottosuunnitelma sekä loppukertomus hankkeen päätyttyä.
These documents were often of poor quality or were not submitted at all, under FP6, they are required to produce a ‘Plan for Disseminating and Using Knowledge’ and must respond to a standardised questionnaire concerning socio-economic issues when submitting their annual technical reports. 
Asiakirjat olivat usein laadultaan heikkoja tai niitä ei toimitettu lainkaan, Kuudennen puiteohjelman yhteydessä osallistujia edellytetään laatimaan tiedon levittämistä ja hyödyntämistä koskeva suunnitelma, minkä lisäksi heidän on vastattava vuotuisten teknisten selvitysten esittämisen yhteydessä vakiomuotoiseen kysymyslomakkeeseen, jossa käsitellään sosiaalis-taloudellisia kysymyksiä.
77. placed unnecessary administrative burdens on participants. 
77. ovat lisänneet aiheettomasti osallistujien hallinnollista työmäärää.
For example, with respect to the FP6 annual questionnaire, data are collected much more frequently than needed and from the entire population of projects when a representative sample would suffice. 
Esimerkiksi kuudetta puiteohjelmaa koskevan vuotuisen kysymyslomakkeen kohdalla tietoja kerätään tarpeettoman usein ja koko hankejoukon osalta, vaikka pelkkä edustava otos riittäisi.
This is likely to lead to ‘evaluation fatigue’. 
Tämä johtaa todennäköisesti ”arviointiväsymykseen”.
Moreover, this information has been collected at the wrong time; many of the underlying issues for which data are collected are medium or longer-term in nature so that data collection within the contractual duration of the project is by definition premature (4). 
Tiedot on myös kerätty väärään aikaan; monet tiedonkeruun kohteena olevat aihealueet ovat luonteeltaan keskipitkän tai pitkän aikavälin kysymyksiä, joten tiedonkeruu hankesopimuksen voimassaoloaikana on jo sinällään ennenaikaista (4).
This is why only limited practical use has been made of the information provided by these tools for evaluations under FP5 and FP6. 
Mainittujen välineiden avulla saaduista tiedoista on tästä syystä ollut käytännössä vain vähäistä hyötyä viidennen ja kuudennen puiteohjelman arvioinnin kannalta.
However, none of the systems in place provides for information to be collected at the end of (or shortly after) a project’s lifespan in a standardised manner. 
Yhdenkään käytössä olevan järjestelmän kohdalla ei kuitenkaan edellytetä vakiomuotoista tietojen keräämistä hankkeen elinkaaren loppuvaiheessa (tai pian sen jälkeen).
Stakeholders interviewed suggested that such information might include the achievement of project objectives, intended (and unplanned) results and the perception of Community added value by participants. 
Haastatellut osallistujat esittivät, että kyseisiin tietoihin voisivat sisältyä myös hanketavoitteiden saavuttaminen, tavoitellut (ja suunnittelemattomat) tulokset sekä osallistujien käsitys yhteisön tuomasta lisäarvosta.
Such information could also form the basis for external reviews of completed projects (5). 
Mainittujen tietojen perusteella voitaisiin myös toteuttaa loppuun suoritettujen hankkeiden ulkoiset tarkastukset (5).