natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Commission’s opinion, the VAT resource does not represent the contributory capacity of the Member States and it even considers it to be inequitable — even after correction by capping. 
Komission mukaan alv-vara ei kuvasta jäsenvaltioiden rahoituskapasiteettia, ja sitä pidetään jopa epäsuh-taisena — myös määräytymisperusteen rajoittamisen korjaavasta vaikutuksesta huolimatta.
However, this resource has not been abolished and replaced by an increase in the GNP resource, although this would have been possible when the GNP resource was created in 1988. 
Alv-varaa ei ole kuitenkaan poistettu ja korvattu BKTL-varan osuutta lisäämällä, vaikka tämä olisi ollut mahdollista BKTL-varan luomisen yhteydessä vuonna 1988.
Furthermore, even with the establishment of a capping ceiling at 50 % of GNP as from 1999, the bases of certain Member States will not be capped. 
On myös huomattava, että vaikka alv:n määräytymisperusteen yläraja on vahvistettu 50 prosentiksi BKTL:sta vuodesta 1999 alkaen, joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla peruste ei muutu.
Moreover, as the Court observed in its Opinion No 8/93, it is not necessarily the least prosperous Member States that benefit from this capping, even though the re-balancing of the resources was intended to benefit them. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut lausunnossaan nro 8/93, ei ole myöskään varmaa, että nimenomaan vähävaraisimmat jäsenvaltiot hyötyisivät tästä rajojen määrittämisestä, vaikka varojen uudelleentasapainottaminen onkin tarkoitettu juuri niiden hyväksi.
The capping of the VAT resource introduced an element of distortion into the system. 
Alv-määräytymisperusteen rajojen määrittämisellä on vääristävä vaikutus järjestelmään.
Some Member States (four in 1998) contribute to the budget purely in accordance with their contributory capacity (GNP), as a result of the capping of their VAT bases, while others contribute on the twofold basis of their contributory capacity and taxable consumption (VAT). 
Alv-määräytymisperusteen enimmäisrajan seurauksena tietyt jäsenvaltiot (neljä jäsenvaltiota vuonna 1998) osallistuvat talousarvion rahoittamiseen pelkästään rahoituskapasiteettinsa (BKTL) mukaan.
However, as the Court has already noted (21), the call-up rate for the VAT resource is based on the principle that it should apply in the same way to everybody. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo aikaisemmin todennut (21), alv-varan verokanta perustuu periaatteeseen, jonka mukaan kyseistä verokantaa on sovellettava kaikkien osalta samalla tavalla.
Moreover, a reduction in the share of the budget financed by the VAT resource could have been achieved without calling into question the generalised application of this principle, simply by reducing the call-up rate. 
Alv-varan osuutta talousarvion rahoittamisessa olisi kuitenkin voitu vähentää kyseenalaistamatta edellä mainitun periaatteen yleistä soveltamista, pelkästään verokantaa alentamalla.
The VAT resource poses a problem of consistency. 
Alv-varaan liittyy johdonmukaisuusongelma.
If it is to be considered a contribution by the Member States, it should logically have been abolished in 1988 and replaced by the GNP resource. 
Jos alv-varan tapauksessa on kyse jäsenvaltioiden rahoitusosuudesta, olisi ollut loogista poistaa se käytöstä vuonna 1988 ja korvata se BKTL-varalla.
If, on the other hand, it is meant to be a tax on the final consumption of European citizens, capping it in accordance with GNP may reasonably be questioned. 
Jos alv-vara on sitä vastoin tarkoitettu EU:n kansalaisten lopullisesta kulutuksesta kannettavaksi veroksi, herää kysymys, onko aiheellista määrittää alv-varan määräytymisperusteen rajat BKTL:n mukaan.
Indeed, in the latter case, it should be considered a genuine own resource, and capping it would therefore not be justified because that would nullify its primary function. 
Jälkimmäisessä tapauksessa olisikin otettava huomioon, että kyseessä on todellinen oma vara, jota ei näin ollen pitäisi rajoittaa, sillä tämä olisi vastoin kyseisen varan perustarkoitusta.
(20) (21) See Council Decision No 94/728/EC, Euratom of 31 October 1994 (OJ L 293, 12.11.1994, p. 
(20) Ks. 31 päivänä lokakuuta 1994 tehty neuvoston päätös 94/728/EY, Euratom (EYVL L 293, 12.11.1994, s.
These limits will remain applicable until the current decision on own resources is amended. 
Näitä rajoja sovelletaan niin kauan, kunnes nykyistä omia varoja koskevaa päätöstä muutetaan.
Annual Report of the Court of Auditors concerning the financial year 1991, paragraph 1.104 (OJ C 330, 15.12.1992). 
(21) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1991, kohta 1.104 (EYVL C 330, 15.12.1992).
31.7.98 Official Journal of the European Communities C 241/63 EN Towards a twofold GNP 3.17. 
31.7.98 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 241/63 FI Kehitys kohti kahta eri BKTL:a 3.17.
One might expect that macro-economic aggregates would always be used in their most complete form. 
Olisi luonnollista olettaa, että makrotaloudellisia kokonaislukuja käytetään aina niiden täydellisimmässä muodossa.
Improvements in the calculation of GNP, both from the point of view of the field covered and from that of the concepts used (22), are to be introduced in 1999 via the new version of the European System of Integrated Economic Accounts (the 1995 ESA). 
BKTL:n laskentamenetelmään on odotettavissa vuonna 1999 parannuksia Euroopan koottujen tilien järjestelmän (EKT 1995) myötä, niin kattavuuden kuin käsitteidenkin osalta (22).
However, in spite of the Commission’s opposition, the legislation expressly prevent this new ESA from being used for the calculation of the GNP resource as long as the current Decision on own resources is in force (23). 
Komission vastustuksesta huolimatta lainsäätäjä on kuitenkin nimenomaisesti sulkenut pois mahdollisuuden käyttää uutta EKT:ää BKTL-varan laskemiseen niin kauan kuin nykyistä omia varoja koskevaa päätöstä sovelletaan (23).
Consequently, the GNP taken into account in this context will still be based on the 1979 ESA (second edition). 
Asianomaiset BKTL-laskelmat perustuvat näin ollen EKT 1979 -järjestelmään (toinen painos).
This decision also affects the determination of the VAT resource, inasmuch as the calculation of the weighted average rate, a key feature of the base (see paragraph 2.8), requires the breakdown of taxable transactions using national accounts. 
Kyseinen päätös vaikuttaa myös alv-varojen määrittämiseen siltä osin, että veron määräytymisperusteen keskeisen osatekijän (ks. kohta 2.8) eli keskimääräisen painotetun verokannan laskeminen edellyttää verollisten liiketoimien jaottelua kansantalouden tilinpidon mukaisesti.
Here too the 1979 version of the ESA will continue to apply. 
Myös tässä tapauksessa SEK 1979 -järjestelmää sovelletaan edelleen.
One may therefore wonder about the reasons for this exclusion, especially when, at the same time, discussions within the Council suggest that it is ‘probable that the new system will bring about an increase in the Community’s GNP and changes in the relationships between the GNPs of the Member States’ (24). 
Voidaan siksi kysyä, mitkä ovat tällaisen poissulkemisen syyt, varsinkin kun neuvostossa käytyjen keskustelujen mukaan on mahdollista, että uusi järjestelmä aiheuttaa yhteisön BKTL:n kasvamisen ja jäsenvaltioiden bruttokansantulojen keskinäisten suhteiden muuttumisen (24).
Amongst the nine Member States which supplied estimates during the preparatory work for the 1995 ESA, the difference compared with the present GNP (1979 ESA) was between - 9,7 % and + 5 %, depending on the country. 
Niissä yhdeksässä jäsenvaltiossa, jotka ovat toimittaneet arvion EKT 1995 -järjestelmän valmisteluvaiheen aikana, ero nykyiseen BKTL:oon (EKT 1979) nähden vaihteli −9,7 prosentin ja +5 prosentin välillä valtiosta riippuen.
According to the Commission, the new ESA was meant to make for the greater comparability required for the management of the economic and monetary union and the utilisation of aggregates from the national accounts for Community administrative calculations and, in particular, budgetary calculations (25). 
Komission mukaan uuden EKT:n avulla oli tarkoitus lisätä vertailtavuutta, jota talous-ja rahaliitto sekä kansantalouden tilinpidon kokonaislukujen käyttö yhteisön hallinnollisissa ja erityisesti talousarvioon liittyvissä laskelmissa edellyttävät (25).
The rules adopted by the Council stated that, for the purposes of the GNP resource, the utilisation of FISIMs would not be automatic but would be dealt with in a subsequent specific Council Decision to be adopted (22) For details of the amendments introduced by the 1995 ESA, see Commission Decision No 97/178/EC, Euratom of 10 February 1997 (OJ L 75, 15.3.1997, p. 
Neuvoston antamien asiaa koskevien säännösten mukaan FISIMin käyttö BKTL-varan tarkoituksiin ei tapahtuisi automaattisesti, vaan (22)Yksityiskohtaiset tiedot EKT 1995 -järjestelmän tuomista muutoksista annetaan 10 päivänä helmikuuta 1997 tehdyssä komission päätöksessä 97/178/EY, Euratom (EYVL L 75, 15.3.1997, s.
(23)The 1995 version of the ESA, introduced by Council Regulation (EC) No 2223/96 of 25 June 1996, Article 8 (OJ L 310, 30.11.1996, p. 
(23) Kyseessä on EKT 1995 -versio, jonka käyttöönotosta säädetään 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 8 artiklassa (EYVL L 310, 30.11.1996, s.
(24) Council Document No 7057/95 of 15 May 1995, p. 
(24) Neuvoston asiakirja 7057/95, 15.5.1995, s.
(25) COM(93) 454 final of 22 October 1993, p. 
(25) KOM(93)454 lopullinen, 22.10.1993, s.
41. unanimously (26). 
41. edellyttäisi neuvoston erillistä yksimielistä päätöstä(26).
Nevertheless, in the Council’s view (27), the subdivision of the FISIMs should bring about a major improvement in ESA methodology and a more accurate comparison of GDP levels(28) within the European Union. 
Neuvosto toteaa kuitenkin (27), että välillisten rahoituspalvelujen (FISIM) kohdentamisen avulla on tarkoitus parantaa ”huomattavasti EKT:ssä sovellettavien menetelmien laatua ja bruttokansantuotteen (BKT) (28) tarkempaa vertailua Euroopan unionissa”.
This development is contrary to the objectives behind the GNP resource, namely the creation of a resource based on reliable and exhaustive data that are comparable from both the conceptual and practical points of view. 
Tällainen kehitys on vastoin tavoitteita, joiden pohjalta BKTL-vara luotiin. Tarkoituksena oli luoda vara, joka perustuu luotettaviin ja kattaviin, käsitteiden ja käytännön kannalta vertailukelpoisiin tietoihin.
It offends against the principle of the impartiality of Community statistics (29), which implies that they should be produced in an objective and independent way. 
Tapahtu-nut kehitys vie pohjaa periaatteelta, jonka mukaan yhteisön tilastojen on oltava puolueettomia (29) eli objektiivisesti ja riippumattomasti laadittuja.
The GNP resource is therefore in danger of becoming a purely financial contribution, ending up as a formula for budgetary cost-sharing among the Member States. 
BKTL-vara saattaa näin ollen muuttua pelkäksi puhtaaksi rahoitusosuu-deksi, jonka avulla lopulta määritetään eri jäsenvaltioiden rahoitusvastuu yhteisön talousarvion osalta.
If it is not based on the most refined calculation of the GNP (the 1995 version of the ESA), this GNP resource will introduce a bias in the measurement of the contributory capacity of the Member States. 
Koska kyseinen BKTL-vara ei perustu kaikkein pisimmälle kehitettyyn BKTL:oon (EKT 1995 -versio), se aiheuttaisi vääristymän mitattaessa jäsenvaltioiden rahoituskapasiteettia.
The Commission nevertheless intends(30) to accompany in future any proposal aimed at modifying the statistical definition of the GNP used for the calculation of own resources with an estimate in percentage terms of the difference between the GNP according to the 1995 ESA and the GNP according to the 1979 ESA taken into account for the own resources. 
Komissio aikoo kuitenkin (30) tulevaisuudessa liittää kaikkiin ehdotuksiin, joiden tarkoituksena on omien varojen laskennassa käytetyn tilastollisen BKTL:n määritelmän muuttaminen, prosenttimääräisen arvion omien varojen laskennassa käytettyjen EKT 1995 -BKTL:n ja EKT 1979 -BKTL:n välisestä erosta.
As a result, and in connection with the considerations under 3.9. above, the existence of two GNPs (relating to the 1979 and 1995 ESAs respectively) poses the problem of deciding which aggregate is to be used in other Community fields, such as, for example, decisions on which areas are to be eligible for structural measures. 
Edellä esitetyn ja kohdassa 3.9 esitettyjen havaintojen perusteella voidaan todeta, että kahden BKTL:n (SEK 1979 ja SEK 1995 -versiot) rinnakkaisen käytön vuoksi on vaikea valita, mitä kokonaislukuja olisi käytettävä muilla yhteisön toiminnan aloilla, esimerkiksi määritettäessä rakenteellisten toimien kannalta tukikelpoisia alueita.
Furthermore, calculating the GNP twice does not make for any qualitative improvements in the national accounts. On the contrary, it represents an inefficient use of available resources and is contrary to the general principles of Community statistics. 
Lisäksi on huomattava, että kahdenlaisten BKTL-laskelmien käyttö ei paranna kansantalouden tilinpidon laatua, vaan johtaa käytettävissä olevien varojen tehottomaan käyttöön ja on lisäksi vastoin yhteisön tilastoja koskevia yleisiä periaatteita.
(26)Article 8 of Council Regulation (EC) No 448/98 of 16 February 1998 (OJ L 58, 27.2.1998). 
(26)Neuvoston asetus (EY) N:o 448/98, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, 8 artikla (EYVL L 58, 27.2.1998).
(27)Third recital of Council Regulation (EC) No 448/98 of 16 February 1998. 
(27)Neuvoston asetus (EY) N:o 447/98, annettu 16 päivänä helmikuuta 1998, johdanto-osan kolmas kohta.
(28) As stated under paragraph 3.8, the GNP is derived from the GDP. 
(28) Kuten kohdassa 3.8 todettiin, BKTL johdetaan BKT:sta.
(29) See Article 10 of Council Regulation (EC) No 322/97 of 17 February 1997 (OJ L 52, 22.2.1997, p. 
(29) Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 322/97, annettu 17 päivänä helmikuuta 1997, 10 artikla (EYVL L 52, 22.2.1997, s.
(30) Commission declaration in the minutes of the Council meeting on the occasion of the adoption of the regulation concerning the distribution of indirectly measured financial intermediation services in the context of the European system of national and regional accounts (SEC). 
(30) Komission julistus neuvoston pöytäkirjassa hyväksyttäessä asetus Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT) suoritettavasta välillisten rahoituspalvelujen (FISIM) kohdentamisesta.
Council document No 5450 of 21 January 1998. 
Neuvoston asiakirja 5450/98, 21.1.1998.
C 241/64 Official Journal of the European Communities 31.7.98 EN Correcting budgetary imbalances 3.23. 
C 241/64 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31.7.98 FI Budjettiepätasapainon korjaaminen 3.23.
Whilst considering expenditure policy to be the main tool for the eventual solution of the problem of budgetary imbalances, the Fontainebleau European Council of 25 and 26 June 1984 nonetheless decided that any Member State that was bearing excessive budgetary costs in relation to its relative prosperity could benefit from a correction (31). 
Vaikka Fontainebleaussa 25.—26. kesäkuuta 1984 kokoontunut Eurooppa-neuvosto piti menopolitiikkaa olennaisen tärkeänä keinona ratkaista budjettiepätasapainojen ongelma lopullisesti, se päätti kuitenkin, että ”ne jäsenvaltiot, joissa vallitsee merkittävä epätasapaino suhteessa niiden suhteelliseen vaurauteen”, voivat saada myöhemmin korjauksen (31).
The correction of ‘budgetary imbalances’, as defined by the Fontainebleau European Council, consists of reducing the negative budget balance of the Member State in question by two thirds. 
Fontainebleaun Eurooppa-neuvoston määritelmän mukaisten ”budjettiepätasapainojen” korjaaminen tapahtuu vähentämällä kaksi kolmasosaa asianomaisen jäsenvaltion alijäämäisestä budjettisaldosta.
For a given financial year, this balance is calculated by multiplying the difference between the Member State’s percentage share of VAT-GNP contributions and its percentage share of ‘allocated’ expenditure by the total for ‘allocated expenditure’ (32). 
Saldo lasketaan yksittäisen varainhoitovuoden osalta siten, että kerrotaan ”kohdennettujen menojen” (32) kokonaismäärällä erotus, joka on saatu vähentämällä toisistaan kyseisen jäsenvaltion osuus alv-BKTL-varoina suoritetuista maksuista ja saman jäsenvaltion osuus kohdennetuista menoista.
This correction is financed by the other Member States. 
Korjauksen rahoittajina ovat muut jäsenvaltiot.
No generalised application of the system 3.25. 
Järjestelmän yleisen käytön puuttuminen 3.25.
Even though the conclusions of the European Council of Fontainebleau state that any Member State with a budgetary imbalance in relation to its relative prosperity may apply for a correction, the current Decision on own resources only specifically grants it to one Member State. 
Fontainebleaun Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan jokainen jäsenvaltio, joka kärsii budjettiepätasa-painosta suhteelliseen vaurauteensa nähden, voi pyytää korjausta. Omia varoja koskevassa päätöksessä tällainen korjaus myönnetään nykyisin nimenomaisella säännöksellä kuitenkin vain yhdelle jäsenvaltiolle.
There is therefore no generalised system enabling other Member States to benefit from such a correction, just as there is no monitoring procedure to examine that the said correction is still justified. 
Ei ole näin ollen olemassa yleistä järjestelmää, joka mahdollistaisi tällaisen korjauksen muiden jäsenvaltioiden osalta. Lisäksi puuttuu seurantamenetelmä, jolla tarkistettaisiin säännöllisesti, että korjaus on edelleen aiheellinen.
A solution to this problem would be to amend the Decision on own resources. 
Tämä kaikki edellyttäisi omia varoja koskevan päätöksen muuttamista.
However, under Article 201 of the EC Treaty, any amendments to this Decision are subject to unanimous approval by the Member States and national ratification procedures. 
On kuitenkin huomattava, että EY:n perustamissopimuksen 201 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on sovittava yksimielisesti kaikista kyseiseen päätökseen tehtävistä muutoksista ja vahvistettava muutokset kansallisin ratifiointimenettelyin.
(31)According to the Commission, the aim of the notion of ‘relative prosperity’ is to determine the situation of the citizens of a country or a region in comparison with the average for the European Union. 
(31)Komission mukaan ”suhteellisen vaurauden” käsitteellä pyritään määrittämään tietyn maan tai alueen kansalaisten tilanne verrattuna Euroopan unionin keskitasoon.
See the Commission study on ‘Budgetary contributions, budgetary balances and the relative prosperity of the Member States’, 9 October 1997, p. 
Ks. komission tutkimus ”Talousarvion rahoitusosuudet, EU:n menot, budjettitasapaino ja jäsenvaltioiden suhteellinen vauraus”, 9.10.1997, s.
9-10. 
9 10.
(32)The notion of ‘allocated expenditure’ is specified in the procedure for calculating the correction in favour of the United Kingdom (see, in particular, COM (85) 36 final of 21 February 1985, SEC 926 of 21 June 1988 and document No XIX/66/94). 
(32)”Kohdennetun menon” käsite määritellään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskentamenetelmän yhteydessä (ks. erityisesti KOM(85)36 lopullinen, 21.2.1985, SEC(88)926, 21.6.1988 ja asiakirja XIX/66/94).
A possible extension to other countries 3.27. 
Mahdolliset muita maita koskevat korjaukset 3.27.
Without prejudice to any comments that could be made as regards the relative prosperity of the Member States, the criteria currently applied for revenue correction would enable six other Member States to qualify. 
Jollei jäsenvaltioiden suhteellista vaurautta koskevista arvioista muuta johdu, myös kuusi muuta jäsenvaltiota voisi vaatia korjausta tulojen nykyisten korjauskritee-rien perusteella.
This would have resulted, on the basis of the latest definitive figures available (for the financial year 1996), in an increase of between 2 900 Mio ECU (one Member State) and 12 400 Mio ECU (seven Member States) in the total amount spent on the correction (i. e. 22 % of the VAT and GNP resources for the financial year in question). 
Tämän seurauksena esimerkiksi viimeisimpien käytettävissä olevien lopullisten tietojen (varainhoitovuosi 1996) perusteella korjauksen kokonaismäärä nousisi 2,9 miljardista ecusta (yksi jäsenvaltio) 12,4 miljardiin ecuun (seitsemän jäsenvaltiota), mikä vastaa 22 prosenttia kyseisen varainhoitovuoden alv-ja BKTL-varoista.
Moreover, given that the beneficiary States do not contribute towards financing it, this correction would actually largely be financed by Member States whose per capita GNP is lower than the Community average, which is the reason why these Member States are eligible for the Structural Funds in favour of the less prosperous countries. 
Koska jäsenvaltiot, joiden osalta korjaus tehdään, eivät osallistu korjauksen rahoittamiseen, rahoittajiksi joutuvat todellisuudessa paljolti jäsenvaltiot, joiden BKTL on asukasta kohti alle yhteisön keskitason. Nämä jäsenvaltiot ovat kuitenkin juuri tästä syystä oikeutettuja vähävaraisimmille maille myönnettyyn rakennerahastojen tukeen.
An inadequate definition of the notion of a budgetary imbalance 3.29. 
Budjettiepätasapainon käsitteen riittämätön määrittely 3.29.
As the Commission has rightly stated(33), budgetary balances provide misleading interpretations or inaccurate assessments of the advantages to be gained from the European Union’s expenditure policies. 
Kuten komissio perustellusti toteaa(33), budjetti-saldojen perusteella Euroopan unionin menopolitiikan etuja tulkitaan väärin tai arvioidaan epätarkasti.
The fact is that budgetary flows shown in the accounts cannot be used to identify the multiplier effect of these Community policies. 
Kirjanpitoon merkittyjen talousarvion rahavirtojen avulla ei pystytä selvittämään näiden yhteisön politiikkojen seuran-naisvaikutuksia.
Because of the integration of the Member State economies within the single market, establishing a strict link between the destination of Community payments and the benefits accruing to the Member States is becoming increasingly open to question. 
Koska talouselämä on yhteismarkkinoiden myötä integroitunut, on entistä kyseenalaisempaa etsiä suoria yhteyksiä yhteisön maksujen määräpaikan ja jäsenvaltioiden saamien etujen välillä.
The possibility of using expenditure to restore the balance 3.30. 
Menojen mahdollinen uudelleentasapainottaminen 3.30.
The present method for calculating the correction of a budgetary imbalance neglects these considerations. 
Budjettiepätasapainojen korjausten nykyisessä laskentamenetelmässä ei oteta huomioon tällaisia seikkoja.
The establishment of a ceiling for the rebate at two thirds of the negative balance, whatever its size, is arbitrary. 
Hyvityksen enimmäismäärä, joka on kaksi kolmasosaa alijäämäisestä saldosta — määrän suuruudesta riippumatta — vaikuttaa mielivaltaisesti määritetyltä.
Moreover, the objective of reducing a budgetary imbalance by calculations of this sort could have been achieved by the ‘expenditure’ side of the budget — for example by means of a flat-rate sum or by readjusting the balance among the measures financed by the Community, as the Fontainebleau European Council recommended. 
Lisäksi budjettiepätasapainoa olisi voitu vähentää tällaisen laskentamenetelmän sijaan talousarvion ”menopuolen” kautta, esimerkiksi vahvistamalla kiinteämääräinen hyvitys tai tasapainottamalla uudelleen yhteisön rahoittamat toimet, kuten Fontainebleaun Eurooppa-neuvosto oli keh-ottanut.
The choices made by the budgetary authority when it adopts the budget have different direct or (33) Commission study: ‘Budgetary contributions, the expenditure of the Union, budget balances and the relative prosperity of the Member States’, 9 October 1997, pp. 7-8. 
Valinnoilla, jotka budjettivallan käyttäjä tekee talousarvion hyväksymisvaiheessa, on asianomaisista ta-(33)Komission tutkimus ”Talousarvion rahoitusosuudet, EU:n menot, budjettitasapaino ja jäsenvaltioiden suhteellinen vauraus”, 9.10.1997, s. 7—8.