natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 6 Funding received by ginners For this table, the harvest is 1,5 million tonnes of unginned cotton, with a standard yield of 32 %, produces 480 000 tonnes of ginned cotton ABCDEFGHIJKLM Market value ginned cotton (euro/tonne) Value of unginned cotton (euro/tonne) (1) Revenue cotton sales EUR 1 000 (A × 480 000) Guide price EUR 1 000 (2) Value of unginned cotton EUR 1 000 (B × 1,5 mio) Penalty EUR 1 000 (3) Aid EUR 1 000 (D – (E + F)) Total revenue EUR 1 000 (C + G) Paid to producers EUR 1 000 (4) Funds to ginners EUR 1 000 (H – I) Contribution to administrative costs EUR 1 000 (5) Trading profit EUR 1 000 (J – K) Trading profit euro/tonne 98,8 102,6 106,4 110,2 114 
Taulukko 6 Siementenpoistoyritysten saama tuki Tässä taulukossa sadoksi on laskettu 1,5 miljoona tonnia, joka standardituotoksen (32 %) mukaan tuottaa 480 000 tonnia puuvillaa, josta siemenet on poistettu ABCDEFGHIJKLM Markkina-arvo Puuvilla, josta siemenet on poistettu Siemenellisen puuvillan arvo (euroa tonnilta) Tulot puuvillan myynnistä 1 000 euroa [A × 480 000] Kohdehinta 1 000 euroa (2) Siemenellisen puuvillan arvo 1 000 euroa [B × 1,5 milj.] Seuraamus 1 000 euroa (3) Tuki 1 000 euroa [D - (E + F)] Tulot yhteensä 1 000 euroa [C + G] Maksettu tuottajille 1 0004euroa ( ) Maksettu yrityksille 1 000 euroa [H - I] Korvaus hallinnollisista kuluista (5) Tuotto 1 000 euroa [J - K] Tuotto euroa tonnilta
9.12.2003 EN Official Journal of the European Union C 298/33 Not all ginners differentiate on quality when purchasing cotton and the ‘quality incentive’ appears to be nothing more than a source of additional income 39. 
9.12.2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 298/33 Kaikki siementenpoistoyritykset eivät erittele puuvillaa laadun mukaan, ja ”laatukannustin” näyttää olevan pelkkä ylimääräisen tulon lähde 39.
The Community scheme recognises that varying qualities of cotton can be produced and stipulates that producers should be paid according to the quality of the product delivered. 
Yhteisön järjestelmän mukaisesti puuvillaa voidaan tuottaa erilaisia laatuja, ja säännöksissä edellytetään, että tuottajille maksetaan toimitetun tuotteen laadun perusteella.
In Greece not all ginners pay the producers on the quality of particular batches, preferring instead to offer the producers a price equal to that which would be paid for cotton of above average quality (1). 
Kreikassa kaikki siementenpoistoyritykset eivät maksa tuottajille toimitettujen erien laadun mukaan, vaan tarjoavat mieluummin tuottajille hinnan, joka maksetaan keskimääräistä parem-pilaatuisesta puuvillasta (1).
This practice removes the incentive for producers to apply cultivation and harvesting techniques which result in the delivery of best quality cotton. 
Tämän käytännön vuoksi tuottajien ei enää kannata soveltaa sellaisia viljely-ja sadonkorjuutekniikoita, joiden avulla saadaan laadultaan parasta puuvillaa.
In addition to the above, provision exists to pay aid to the ginner on a quantity greater than that delivered when the quality of the ginned cotton received in any year is higher than stan-dard(2). 
Edellä selostetun lisäksi säännösten mukaan on mahdollista maksaa tukea siementenpoistoyrityksille toimitettua suuremmasta määrästä, jos toimitettu puuvilla on standardilaatua korke-ampilaatuista(2).
The percentage increase in quantity is limited to 3,125 % (3) and is calculated when all ginning has been completed and is based on the yields achieved for the year taken as a whole. 
Määrän osalta prosenttiosuuden kasvu on rajoitettu 3,125 prosenttiin (3), ja se lasketaan, kun siementen-poisto on saatu päätökseen, kyseisenä vuonna saadun kokonais-tuotoksen perusteella.
The Commission has no specific knowledge about the success or otherwise of this provision in improving the quality of the cotton produced. 
Komissiolla ei ole tietoa siitä, onko säännöksen avulla parannettu tuotetun puuvillan laatua.
While the wish to promote quality is laudable, the market place, through increased revenues, already offers the incentive to improve the quality and the quantity of the fibres produced. 
On tietenkin kiitettävää pyrkiä edistämään laadun parantamista. Järjestely tarjoaa jo kasvaneiden tulojen muodossa kannustimen parantaa tuotettujen kuitujen laatua ja lisätä niiden määrää.
On the basis of the evidence available, it appears that the incentive paid to improve quality is little more than an additional source of revenue for the ginners. 
Saatavilla olevan todentavan aineiston mukaan vaikuttaa siltä, että laadun parantamiseksi maksettu lisätuki on lähes pelkästään lisätulonlähde siementenpoistoyrityksille.
(1) Some ginners take the view that, as the unginned cotton is processed in bulk, there is no incentive for them to measure the specific quality characteristics of individual batches and to determine and pay the producers slightly different amounts for each batch delivered. 
(1) Joidenkin yritysten mielestä ei ole kannattavaa mitata kunkin toimitetun erän laatua erikseen ja maksaa tuottajille kustakin erästä hiukan eri hintoja, koska siemenellinen puuvilla työstetään suurissa erissä.
(2) Article 15 of Council Regulation (EC) No 1051/2001. 
(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 1051/2001, 15 artikla.
(3) In each year and for both producer Member States, the quantity on which the aid is paid is increased by about 3 % which is close to the maximum percentage applicable. 
(3) Jokaisena vuonna maksettavan tuen määrä kasvaa molempien tuottajajäsenvaltioiden osalta noin 3 prosenttia, mikä on lähellä sovellettavaa enimmäisosuutta.
If the average aid rate is taken as 500 euro/tonne, the amount paid to ginners under this provision is EVALUATION OF THE SYSTEMS OF CONTROL IN THE MEMBER STATES 43. 
Jos keskimääräisenä tukitasona pidetään 500 euroa tonnilta, siementenpoistoyrityksille tämän säännöksen perusteella maksettava tuki on vuosittain noin 25 miljoonaa euroa. JÄSENVALTIOIDEN VALVONTAJÄRJESTELMIEN ARVIOINTI 43.
In the period between October 2001 and February 2002, the Court undertook a specific examination of aid for cotton in connection with its obligation to provide a statement of assurance on the 2001 financial statements of the Commission (4). 
Lokakuun 2001 ja helmikuun 2002 välisenä aikana tilintarkastustuomioistuin toimitti erillisen tarkastuksen puuvilla-alan tuesta laatiakseen tarkastuslausuman komission tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 (4).
Absence of the application of risk criteria and poor quality of checking in Greece 44. 
Riskinarvioinnissa tarpeellisten kriteereiden soveltamatta jättäminen ja valvonnan huono laatu Kreikassa 44.
One key control is a check on the existence of producers and the reasonableness of the quantities delivered utilising data from the area declarations submitted by producers. 
Yksi keskeisistä tarkastuksista on todeta tuottajien olemassaolo ja toimitettujen määrien uskottavuus käyttäen tuottajien antamista pinta-alailmoituksista saatavia tietoja.
The effectiveness of this control relies on the correct application of IACS in the Member States. 
Tarkastuksen vaikuttavuus riippuu yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän asianmukaisesta soveltamisesta jäsenvaltioissa.
Many deficiencies have been noted in its operation in Greece. 
Kreikassa sen toiminnassa on havaittu monia puutteita.
Because these deficiencies continue, the findings reported in the Court’s 2001 Annual Report are mentioned hereafter. 
Koska näitä puutteita on edelleen, tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2001 koskevassa vuosikertomuksessa esitetyt havainnot on mainittu jäljempänä.
In Greece, around 30 % of parcels declared use references which are incompatible with the IACS references. 
Kreikassa noin 30 prosenttia ilmoitetuista viljelylohkoista oli sellaisia, joissa oli käytetty viitetietoja, jotka eivät olleet yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän viitetietojen mukaisia.
In addition, computerised systems allow multiple entry of reference numbers for individual registration of parcels. 
Lisäksi tietokonejärjestelmiin on mahdollista syöttää sama yksittäisen lohkon viitenumero useita kertoja.
Also, risk criteria were not used to select the sample for checking and there were no clear comprehensive instructions as to the timing and methodology to be applied to on-the-spot checks of area declarations submitted by cotton producers and for 2000/2001 marketing year, very few discrepancies were reported (0,05 % of the number examined). 
Riskiin perustuvia kriteereitä ei käytetty poimittaessa tarkastettavaa otosta, eikä selkeitä, kattavia ohjeita ollut annettu paikalla toimitettavien tarkastusten ajankohdasta tai niissä sovellettavista menetelmistä tarkastettaessa puuvillan tuottajien antamia pinta-alailmoituksia. Markkinointivuoden 2001/2002 osalta raportoitiin hyvin vähän poikkeamia (0,05 prosentissa tutkituista tapauksista).
An error rate of 0,05 % contrasts with the results of the Court’s audit testing on the accuracy of the area declarations for 2001/2002. 
Todettu 0,05 prosentin virhemäärä on ristiriidassa tilintarkastustuomioistuimen toteuttaman, markkinointivuotta 2001/2002 koskevan pinta-alailmoitusten testauksen kanssa.
In 16,7 % of the cotton declarations checked, significant differences were found (exceeding national tolerances) between the areas declared and those cultivated with cotton. 
Tarkastetuista ilmoituksista 16,7 prosentissa havaittiin merkittäviä (hyväksyttävän kansallisen poikkeaman ylittäviä) eroja ilmoitettujen pinta-alojen ja tosiasiallisten puuvillan viljelyalojen kesken.
The error rate of 0,05 % is also inconsistent with the results of checks by the authorities to identify quantities to be excluded from production for the purposes of applying the stabiliser mechanism. 
Todettu 0,05 prosentin virhemäärä on ristiriidassa myös viranomaisten vakauttajamekanismin soveltamisen varmistamiseksi toimittamien tarkastusten, joiden tarkoituksena on määrittää tuotannosta poistettavat määrät, tulosten kanssa.
Because of the material difference between forecast and actual production in 2001, the Greek authorities undertook investigations which concluded that about 10 % of the land sown to cotton in 2001 was either not declared under IACS or was declared as being cultivated with another crop. 
Koska ennustetun ja toteutuneen tuotannon välillä oli olennainen ero vuonna 2001, Kreikan viranomaiset ryhtyivät tutkimuksiin ja totesivat, että noin 10:tä prosenttia vuonna 2001 puuvillalle kylvetystä maasta ei ilmoitettu yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän mukaisesti tai sillä viljeltiin muita satokasveja kuin puuvillaa.
This finding is an indicator that producers submit aid applications for arable crops for areas in the region of 25 million euro per annum. 
Tämä havainto osoittaa, että jotkin tuottajat ovat jättäneet tukihakemuksia peltokasvien viljelyä varten (4) EYVL C 295, 28.11.2002, s.1.
1. C 298/34 EN Official Journal of the European Union 9.12.2003 on which they produce cotton. 
C 298/34 FI Euroopan unionin virallinen lehti 9.12.2003 niidenkin alojen osalta, joilla he ovat viljelleet puuvillaa.
In such circumstances and if not detected, growers receive EU aid twice for the same parcels of land, once on the basis of the arable crop declaration and again on the basis of actual production of cotton. 
Tällaisissa olosuhteissa ja jos väärinkäytöstä ei havaita viljelijät saavat tuen kahdesti samoille viljelylohkoille sekä peltokasvien tuotannosta laadittujen ilmoitusten että puuvillan todellisen tuotannon perusteella.
This situation illustrates the difficulties in monitoring EU aid payments when the underlying integrated administration and control system (IACS) has not been properly applied. 
Tämä tilanne on esimerkki vaikeuksista, joita on EU:n tukien maksamisen seurannassa, kun perustana olevaa yhdennettyä hallintoja valvontajärjestelmää ei ole sovellettu asianmukaisesti.
CONCLUSIONS 48. In its previous audits, the Court criticised the scheme’s vulnerability to irregularity and weaknesses in controls and the inclusion of fictitious quantities (in Greece) on which aid was paid. 
Aikaisemmissa tarkastuksissaan tilintarkastustuomioistuin kritisoi järjestelmän alttiutta sääntöjenvastaisuuksille, valvonnan puutteita ja tuen maksamista tekaistujen määrien perusteella (Kreikan osalta).
The Commission’s revision of the scheme in 1995 addressed this failure (paragraph 20). 
Komissio tarkisti järjestelmää vuonna 1995, ja pyrki ratkaisemaan ongelman (kohta 20).
However, other weaknesses exist in the regime. 
Muita heikkouksia on silti olemassa.
Mechanism employed and its effect on Community expenditure 49. 
Käytetty menetelmä ja sen vaikutukset yhteisön menoihin 49.
The increase in cotton production over the last 20 years, from 0,3 million tonnes to 1,7 million tonnes, reflects the relative attractiveness of the scheme compared to other crops; aid for cotton is three to four times greater than that paid for crops grown as an alternative. 
Viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana tapahtunut puuvillan tuotannon kasvu 0,3 miljoonasta tonnista 1,7 miljoonaan tonniin osoittaa, että järjestelmä on suhteellisen houkutteleva verrattuna muiden satokasvien järjestelmiin. Puuvillalle maksettu tuki on 3—4 kertaa suurempi kuin tuki, jota maksetaan vaihtoehtoisille satokasveille.
Comparison in terms of gross margins per hectare indicate a ratio of about 1,5 in favour of cotton. 
Puuvillan ja viljamaissin hehtaarikohtaisten bruttomarginaalien vertailu osoittaa, että suhdeluku on noin 1,5 puuvillan hyväksi.
About a quarter of the increase in production is due to the accession of Spain to the EEC in 1986 (paragraph 24). 
Noin neljännes tuotannon kasvusta johtuu Espanjan liittymisestä Euroopan talousyhteisöön vuonna 1986 (kohta 24).
A stabiliser mechanism introduced in 1987 has been effective at reducing the support payable after production exceeds guaranteed quantities. 
Vuonna 1987 käyttöön otetun vakauttajamekanismin avulla on voitu vähentää maksetun tuen tasoa silloin, kun tuotanto ylittää taatun määrän.
However, as movements in market prices are also reflected in the aid rate, the Commission does not have control over final expenditure and budget neutrality can never be assured (paragraph 25). 
Koska tukitasoon vaikuttavat myös muutokset markkinahinnoissa, komissio ei voi täysin valvoa menojen lopullista tasoa, eikä talousarvion tasapainoa voida taata (kohta 25).
When market prices are low, the cost is borne by the Community in the form of an increase in the aid rate payable. 
Kun markkinahinnat ovat alhaiset, yhteisö joutuu maksamaan kustannukset maksettavan tuen tason nousun myötä.
In contrast, in those years when market prices and production levels are high resulting in Community expenditure not reaching 770 million euro, additional support is paid to the producers. 
Toisaalta lisätukea maksetaan tuottajille niinä vuosina, joina markkinahinnat ovat korkeat ja tuotannon taso kasvaa ja joina yhteisön menot eivät sen vuoksi ylitä 770 miljoonaa euroa.
This measure mitigates the effect of the stabiliser mechanism (paragraphs 11 and 25). 
Tämä toimenpide lieventää vakauttajamekanismin vaikutusta (kohdat 11 ja 25).
Community aid combined with sales revenue provide the ginners with a constant level of income to cover their operating and administrative costs. 
Yhteisön tuki ja myynnistä saatava tuotto takaavat siementenpoistoyrityksille jatkuvaa tuloa, joka kattaa toiminnasta ja hallinnosta aiheutuvat kulut.
Since 1995, the Commission has not reviewed the extent to which the funds remaining to the ginners after the payment of the minimum price to the producers reflect the actual costs incurred by them and is thus unaware of whether any potential exists to reduce Community expenditure (paragraphs 36 and 37). 
Vuoden 1995 jälkeen komissio ei ole selvittänyt, vastaavatko siementenpoistoyritysten varat, jotka jäävät jäljelle sen jälkeen kun yritykset ovat maksaneet vähimmäishinnan tuottajille, aiheutuneita kuluja. Komissio ei siis ole selvillä siitä, olisiko yhteisön menoja mahdollista vähentää (kohdat 36 ja 37).
Lack of clarity in the rules governing the operation of the scheme led to the introduction of amending legislation in 2002 which defines quantities eligible for receiving aid and the quantities to be taken into account when determining the penalty for overproduction (paragraphs 29 and 30). 
Järjestelyn toimintaa koskevat säännöt eivät olleet selkeät, joten vuonna 2002 annettiin muutosasetus, jossa määritellään tukikelpoisten määrien perusteet ja määrät, jotka otetaan huomioon laskettaessa ylituotannosta aiheutuvia seuraamuksia (kohdat 29 ja 30).
The amended rules state that aid may only be paid on quantities coming from an area declared under IACS and not from an area excluded for environmental reasons. 
Muutettujen sääntöjen mukaan tukea voidaan maksaa ainoastaan määristä, jotka ovat peräisin yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän mukaisesti ilmoitetulta viljelyalalta ja sellaiselta alalta, jota ei ole jätetty tuen ulkopuolelle ympäristösyistä.
Weaknesses in the operation of IACS limits the ability of the Commission to monitor the correct application of the stabiliser mechanism. 
Koska yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän toiminnassa on puutteita, komission on vaikea valvoa vakauttajamekanismin soveltamista.
Checks on the origin for all deliveries to ginners is impossible in practical terms. 
Kaikkien siementenpoistoyrityksiin tulevien toimitusten alkuperää on käytännössä mahdotonta tarkastaa.
The results of controls undertaken by national authorities in 2000 and 2001 demonstrate variations on the quality of work executed to verify the accuracy of the area declarations and the eligibility to aid of quantities delivered to ginning plants. 
Kansallisten viranomaisten vuosina 2000 ja 2001 toimittamien tarkastusten tulokset osoittavat, että työn laatu vaihtelee pinta-alailmoitusten todenmukaisuuden ja siementenpoistoyrityksiin toimitettujen määrien tukikelpoisuuden tarkastamisen osalta.
As there can be many reasons why yields might vary, the ability of the Commission to monitor this aspect of the scheme has been weakened. 
Koska tuotokset voivat vaihdella monista syistä, komission on vaikea valvoa järjestelmän tätä osaa.
To the extent that ineligible produced cotton goes undetected, all producers, without distinction, are penalised through a higher reduction in the minimum price (paragraphs 32 to 34). 
Jos puuvilla ei ole tukikelpoista ja sitä ei havaita, kaikkia tuottajia rangaistaan ilman erittelyä soveltamalla suurempia seuraamuksia (kohdat 32–34).
Environment 55. 
Ympäristö 55.
Cotton production can have a negative impact on the environment and the Member States concerned should determine and adopt the measures they consider suitable to regulate the use of land for cotton production. 
Puuvillan tuotannolla voi olla kielteisiä vaikutuksia ympäristöön, ja niiden jäsenvaltioiden, joita asia koskee, olisi määriteltävä ja toteutettava asianmukaisiksi katsomansa toimenpiteet rajoittaakseen puuvillan tuotantoon käytettyä viljelyalaa.
Currently no information is available on the application of this provision since it is not continuously monitored by the Commission. 
Komissio ei seuraa tilannetta jatkuvasti, joten säännöksen soveltamisesta ei ole olemassa tietoja.
Member States will, as required by the regulations, provide the Commission with a report on the environmental situation in the cotton sector and on the impact of measures taken before 31 December 2004 (paragraph 26). 
Asetuksissa säädetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle kertomuksen puuvilla-alan ympäristötilanteesta ja toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksista viimeistään 31. joulukuuta 2004 (kohta 26).
Promotion of quality 56. 
Laadun parantaminen 56.
The scheme promotes the quality of cotton by allowing adjustments to be made to the amounts paid to the producers on the basis of the quality of the product delivered. 
Järjestelyn avulla pyritään parantamaan puuvillan laatua sallimalla toimitetun puuvillan laadun perusteella tehdyt mukautukset tuottajille maksettaviin määriin.
In Greece, not all ginners pay differing amounts for differing qualities which removes the incentive to produce best quality cotton. 
Kreikassa kaikki siementenpoistoyritykset eivät kuitenkaan maksa erilaisia hintoja eri laa-duista, mikä ei kannusta tuottajia tuottamaan laadultaan parasta puuvillaa.
In addition, the Commission is unaware of the effectiveness or otherwise of the 
Komissio ei myöskään ole selvillä siitä, toimiiko laadun
9.12.2003 EN Official Journal of the European Union C 298/35 quality incentive given to the ginners. 
9.12.2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 298/35 parantamiseen tähtäävä kannustin siementenpoistoyritysten tasolla.
The Court’s examination of the checks undertaken in the Member States has revealed continuing serious weaknesses in Greece, in particular those related to the checking of the areas declared by cotton producers (paragraphs 43 to 47). 
Puutteita esiintyi erityisesti puuvillantuottajien ilmoittamien viljelyalojen tarkastuksissa (kohdat 43–47).
The Court recommends that the Commission takes the opportunity to address the weaknesses identified in the present regime when formulating its reform proposals. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että laatiessaan uudistusehdotuksiaan komissio pyrkii ratkaisemaan puutteet, joita nykyisessä järjestelmässä on todettu.
In particular, the Court recommends that the Commission This report was adopted by the Court of Auditors in (b) has regard to the relative attractiveness of the aid for cotton and the effect of the aid on quantities produced; (c) obtains data on the negative impact of cotton production on the environment. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa erityisesti, että komissio: a) harkitsee järjestelmän käyttöönottoa, joka takaa talousarvion tasapainon eikä lievennä vakauttajamekanismin vaikutusta; b) tarkastelee puuvillalle myönnetyn tuen houkuttelevuutta ja tuen vaikutusta tuotettuihin määriin; c) hankkii tietoja puuvillantuotannon kielteisistä vaikutuksista ympäristöön.
With regard to the present scheme the Court recommends that the Commission: (a) ensures that the controls operated in Member States for establishing eligibility for aid are transparent, well-founded and applied consistently; (b) reviews the financial arrangements for the ginners; (c) examines the effectiveness of the incentive offered to improve the quality of the cotton produced. 
Nykyisen järjestelmän osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio: a) varmistaa, että jäsenvaltioissa toimitetut tukikelpoisuustar-kastukset ovat avoimia, hyvin perusteltuja ja että niitä sovelletaan yhdenmukaisesti; b) tarkastelee siementenpoistoyritysten rahoitusjärjestelyjä; c) tutkii, kuinka tehokas tuotetun puuvillan laadun parantamiseksi tarjottu kannustin on.
Luxembourg at its meeting of 24 and 25 September 2003. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 24. ja 25. syyskuuta 2003 pitämässään kokouksessa.
C 298/36 EN Official Journal of the European Union 9.12.2003 EXECUTIVE SUMMARY IX. 
C 298/36 FI Euroopan unionin virallinen lehti 9.12.2003 YHTEENVETO IX.
In the context of a deficiency payments scheme, expenditure depends by definition, at least partially, on world prices, and consequently budget neutrality as mentioned by the Court cannot be assured. 
Hinnanerokorvausjärjestelmän (decifiency payment system) puitteissa menot määräytyvät määritelmän mukaan ainakin osittain maailmanmarkkinahintojen perusteella, ja näin ollen tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamaa talousarvioon kohdistuvan kokonaisvaikutuksen neutraaliutta ei voida taata.
As an integral part of the stabiliser, this provision is a reduction of the penalty in the level of support when the expenditure does not reach EUR 770 million. 
Vakauttajamekanismin keskeinen elementti on säännös, jolla vähennetään tukitasoon kohdistuvaa seuraamusta, jos tukijärjestelmän kokonaismenot ovat alle 770 miljoonaa euroa.
X. Since 2001, on the basis of Council Regulation (EC) No 1051/2002, Member States have applied national environmental provisions, which have been examined by the Commission. 
X. Vuoden 2001 jälkeen jäsenvaltiot ovat toteuttaneet neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2002 nojalla kansallisia ympäristötoimenpiteitä, joita komission yksiköt ovat tutkineet.