natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The report goes on to discuss the importance of what are called positive externalities Ń Ôconditions where private firms enjoy the use of additional productive factors at no cost to them-selvesŐ, thereby improving the productivity and cost competitiveness of the economy. 
Kertomuksessa pohditaan nk. Ómynteisten ulkoisvaiku-tustenÓ merkityst; nill tekijill tarkoitetaan olosuhteita, joissa yksityisyritykset voivat hydynt ylimrisi tuottavia tekijit ilman, ett niille itselleen aiheutuu siit kustannuksia, ja tten list talouden tuottavuutta ja kustannuskilpailukyky.
These considerations are relevant to an ex post assessment. 
Nm pohdinnat ovat relevantteja jlkiarvioinnin kannalta.
However, private sector co-financing was excluded from the analysis because of uncertainties about its Ôdriving mechanismsŐ (8). 
Yksityisen sektorin yhteisrahoitusta ei analyysiss ole otettu huomioon, koska sen ÓohjausmekanismeistaÓ ei ollut varmuutta (8).
This limited approach leads to a severe understatement of the impact of certain expenditures in the Structural Funds by excluding one of the major long-term supply side effects. 
Tm rajoitettu lhestymistapa johtaa tiettyjen rakennerahastoihin liittyvien menojen vaikutuksen huomattavaan aliarviointiin, sill yht keskeist pitkaikaista tarjontaan liittyv vaikutusta ei oteta huomioon.
One clear demonstration of this is the example of a development company presented in the Synthesis Report (9) whose co financed expenditures have attracted significant additional private sector investment. 
Tst on selken osoituksena yhteenvetokertomuksessa esitetty esimerkki kehitysyhtist (9), jonka osarahoitusme-not ovat houkutelleet huomattavia yksityisen sektorin lisinvestointeja.
Instead of focusing on the more directly discernible impact of SF expenditure on private sector investment, the study concentrates on attempting to assess the so-called externalities, with rather limited techniques of estimation as a result of a lack of studies providing measures of elasticities which are relevant to the regions under consideration. 
Sen sijaan, ett tutkimuskohteena olisi ollut rakennerahastojen menojen suoremmin havaittavissa oleva vaikutus yksityisen sektorin investointeihin, selvityksess pyritn arvioimaan nk. ulkoisvaikutuksia varsin rajoitetuilla arviointitek-niikoilla, mik on seurausta siit, ett ei ole olemassa selvityksi, jotka sisltisivt tarkasteltavina olevien alueiden kannalta tarkoituksenmukaisia joustavuuden (eli elastisiteetin) mittausvlineit.
(5) As noted above. 
(5) Kuten edell mainittiin.
(6) Synthesis Report, p. 
(6) Yhteenvetokertomus, s.
Synthesis Report, p. 
(Yhteenvetokertomus, s.
71. (9) UK-Speke Garston project; in this particular example, additional private sector investment of 223 million GBP was attracted, generating 4 600 jobs in direct employment. 
71). (9) UK-Speke Garston -hanke; tss nimenomaisessa tapauksessa yksityisen sektorin lisinvestointien mr oli 223 miljoonaa Englannin puntaa ja niiden avulla luotiin 4 600 suoraan tyllistv typaikkaa.
Synthesis Report, p. 204. 
(Yhteenvetokertomus, s. 204).
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/13 47. 
12.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 302/13 47.
To assess the impact of the Structural Funds on economic and social cohesion, a macroeconomic modelling approach based on the HERMIN model was applied to four Member States (Greece, Ireland, Portugal and Spain) (1) as well as for the regions of the new German Lnder and Northern Ireland (2). 
Rakennerahastojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen arvioitiin soveltamalla HERMIN-malliin perustuvaa makrotaloudellisen mallintamisen lhestymistapaa neljn jsenvaltioon (Espanjaan, Irlantiin, Kreikkaan ja Portugaliin) (1) sek uusien Saksan osavaltioiden (Lnder) ja Pohjois-Irlannin alueisiin (2).
This approach was intended to measure the impact of Objective 1 progammes in terms of the effects on GDP and employment. 
Tmn lhestymistavan avulla oli tarkoitus mitata tavoite 1 -ohjelmien vaikutusta BKT:oon ja tyllisyyteen.
An alternative assessment scenario would be to use microeconomic data from projects to build up to the total or aggregate impact of the Structural Funds on a region or country basis. 
Vaihtoehtoisesti voitaisiin soveltaa arviointimallia, jossa hydynnetn hankkeista saatuja mikrotaloudellisia tietoja, joiden perusteella saataisiin selville maa-tai aluekohtainen rakennerahastojen yhteis-tai kokonaisvaikutus.
However, despite the use of standardised data requirements across Objective 1 regions, there are difficulties in collecting microeconomic data. 
Vaikka tavoite 1 -alueilla edellytetn standardisoitujen tietojen kytt, mikrotaloudellisten tietojen kerminen on vaikeaa.
This results in attempts to measure impacts solely from macroeconometric models, giving rise to many restrictions and assumptions which, for the reasons set out below, can restrict the assessment significantly, thereby limiting the policy implications that can be derived. 
Tmn seurauksena vaikutuksia yritetn mitata pelkstn makrotaloudellisten mallien perusteella, mik johtaa moniin rajoitteisiin ja oletuksiin, jotka jljempn mainituista syist voivat rajoittaa huomattavasti sek arviointia ett arviointiin mahdollisesti perustuvia toimintalinjoihin kohdistuvia vaikutuksia.
The principal difficulties identified with the specific application of the HERMIN macromodel used in the ex post assessment under review are: (a) The structure of the model puts too much emphasis on the manufacturing sector while the economies of most of the regions or countries under consideration have seen greater development in the past 10 years in traded market services, such as tourism and, in some cases, the financial sector. 
Tarkastuksen kohteena olleessa jlkiarvioinnissa kytetyn makrotaloudellisen mallin (HERMIN) soveltamisessa havaittiin seuraavat pasialliset vaikeudet: a) Mallissa painotetaan liikaa teollisuusalaa varsinkin kun suurimmassa osassa tarkasteltavina olevien alueiden tai maiden talouksista kehityst on viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtunut pikemminkin markkinapalvelujen alalla, kuten matkailualalla ja joissakin tapauksissa rahoitusalalla.
The driving mechanisms of these services are different from manufacturing, which has become more susceptible to the impact of globalisation. 
Niden palvelujen ohjausmekanismit poikkeavat globalisaa-tiovaikutuksista aiempaa riippuvaisemmaksi tulleen teollisuusalan mekanismeista.
As a result, the orientation of the macro model needs to be shifted towards this aspect. 
Tmn seurauksena makrotaloudellista mallia on muutettava vastaavasti.
The model used did not provide for such a consideration and there is little evidence in the report that this aspect has been recognised as a serious deficiency despite the fact that tourism is so important to the economies of quite a number of the regions concerned. (b) The model used is based on annual data starting in 1980. 
Sovelletussa mallissa ei tt nkemyst otettu huomioon, ja yhteenvetokertomuksessa ei juurikaan osoiteta, ett sit olisi pidetty vakavana puutteena, vaikka matkailualalla on suuri merkitys aika monelle taloudelle kyseisill alueilla. b) Sovellettu malli perustuu vuodesta 1980 alkaen vuotuisesti kertyille tiedoille.
However, due to the fast-changing structure of the regions concerned over the intervening time frame, structural instability of the parameters estimated may be a significant limitation of the macro model-based approach adopted. 
Kyseisten alueiden rakenne on kuitenkin muuttunut nopeaa vauhtia tll aikavlill, mink vuoksi arvioitujen parametrien rakenteellinen epvakaus saattaa rajoittaa sovellettua makrotaloudelliseen malliin pohjautuvaa lhestymistapaa huomattavasti.
(1) The four countries which qualify, in their totality, as Objective 1 regions. 
(1) Nm nelj maata tyttvt kokonaisuudessaan tavoite 1 -alueiden kelpoisuusehdot.
(2) In the case of Italy the planned construction of a HERMIN model foreseen in the ToR, was not done due to Ôcontracting difficultiesŐ. 
(2) Italian tapauksessa HERMIN-mallia ei laadittu toimeksiannon kuvauksessa tarkoitetun suunnitelman mukaisesti Ósopimuksellisista vaikeuk-sistaÓ johtuen.
For the remaining regions, which did not have a HERMIN model available, a so-called Ôbottom-upŐ estimation was undertaken. (c) Use is made of planned rather than actual expenditures (3) which is more reasonably to be expected in an ex ante projection rather than in an ex post evaluation. (d) Impact estimates are significantly biased downwards due to the exclusion of the private sector co-financing from the model (see also paragraph 46) as well as the flow of private sector investment that results from the Structural Fund interventions. 
Niill muilla alueilla, joilla HERMIN-malli ei ollut viel saatavilla, tehtiin alhaalta ylspin suuntautuva arviointi. c) Arviointi perustuu rahoitussuunnitelmiin eik todellisiin menoihin (3); tm on kytnt, jota pikemminkin olettaisi sovellettavan ennakkoarvioinnin eik jlkiarvioinnin yhteydess. d) Vaikutusta koskevat arviot sek rakennerahastojen tukitoimien myt tehdyt yksityisen sektorin investoinnit on esitetty huomattavasti alakanttiin, koska mallissa ei oteta huomioon yksityisen sektorin osarahoitusta (ks. mys kohta 46).
For example, if the SFs provide assistance in the building of a factory, the impact on the regionŐs economy is not limited to the construction of the building but relates also to the permanent jobs it gives rise to as a result of the investment by the private sector that takes place following the construction of the factory. (e) The impact that Structural Funds have in the long term on the stock of public infrastructure and human capital (positive externalities) plays a crucial role in assessing the impact of the Structural Funds in the Synthesis Report. 
Jos esimerkiksi tehtaan rakentamiseen mynnetn rakenne-rahastotukea, alueen talouteen heijastuva vaikutus ei rajoitu kyseisiin rakennustihin vaan liittyy mys rakentamisen johdosta syntyviin pysyviin typaikkoihin, jotka ovat seurausta tehtaan rakentamisen jlkeen tehdyist yksityisen sektorin investoinneista. e) Yhteenvetokertomuksessa rakennerahastojen vaikutuksen arvioinnin kannalta merkittvss asemassa on rakennerahastojen pitkaikainen vaikutus julkiseen infrastruktuuriin ja inhimilliseen pomaan (mynteiset ulkoisvaikutukset).
The HERMIN model requires externality elasticities to be supplied from other specific studies. 
HERMIN-mallissa edellytetn, ett ulkoisvaikutukseen liittyvi joustavuustekijit saadaan muista selvityksist.
However, as these elasticities are not available for any of the relevant regions in the EU, use was made of empirical literature largely based on USA regions which, as noted within the Report itself, Ôis somewhat ambiguous about the appropriate magnitude of the externali-tiesŐ (4). 
Koska kyseisi joustavuustekijit ei ole saatavilla minkn tarkastelun kannalta relevantin EU-alueen osalta, kertomuksessa hydynnettiin suuremmalta osin USA:n alueisiin perustuvaa empiirist kirjallisuutta, jonka perusteella ulkoisvaikutusten sopivasta suuruusluokasta ei yhteenvetokertomuksen mukaan saada selvyytt (4).
As a consequence it is not clear to what extent the estimated impacts are based on judgement or on fact. (f) As regards additionality, the HERMIN model simulations compare the situations with and without CSF funding. The scenario without CSF funding assumes that neither the EU funds nor the co-financed amounts are spent. 
Tmn seurauksena ei ole selv, miss mrin vaikutuksia koskevat arviot perustuvat arvioijan omiin nkemyksiin ja miss mrin tosiasioihin. f) HERMIN-mallisimuloinneissa arvioitiin tydentvyytt vertailemalla tilanteita, joissa yhdess saatiin yhteisn tukikehykseen liittyv rahoitusta ja toisessa kyseist rahoitusta ei saatu. Jlkimmisess skenaariossa oletetaan, ett EU-varoja ja yhteisrahoitusvaroja ei ole kytettviss.
The validity of such an assumption is debatable (5). 
On kiistanalaista, onko kyseinen oletus validi (5).
The HERMIN model, in the manner in which it has been applied, thus appears unsuited to the task of estimating the effects of SF interventions in Objective 1 regions. 
HERMIN-malli ei kyseisell tavalla sovellettuna tten tunnu sopivan tavoite 1 -alueilla toteutettujen rakennerahastojen tukitoimien vaikutusten arviointiin.
(3) The Report states: ÔIdeally we should use the actual ex post realised CSF expenditures. 
(3) Kertomuksessa todetaan, ett optimaalisesti jlkiarvioinnin perustana olisi kytettv yhteisn tukikehyksen yhteydess aiheutuneita todellisia menoja.
But these were not available for every country or region, disaggregated by priority and on an annual basis. 
Kyseisi ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti eriteltyj vuosikohtaisia tietoja ei kuitenkaan ollut saatavilla kaikkien maiden tai alueiden osalta.
150). 
150).
(4) Synthesis Report, p. 
(4) Yhteenvetokertomus, s.
(5) As a matter of fact, some studies claim that EU funding crowds out national investment such that the growth path of the economy without CSF funding would look better than the picture obtained from the HERMIN simulations. 
(5) Joissakin selvityksiss itse asiassa vitetn, ett EU-rahoitus vie tilaa kansallisilta investoinneilta; ilman yhteisn tukikehysrahoitusta talouden kulkusuunta nyttisi HERMIN-simuloinnissa saatua kuvaa paremmalta.
C 302/14 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 51. 
C 302/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 51.
The Court analysed the results of HERMIN simuilations concerning changes in the rate of unemployment, against a set of pre-established hypotheses(1). 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi HERMIN-simuloinneissa tyttmyysasteessa tapahtuneista muutoksista saatuja tuloksia ennalta laadittujen oletusten pohjalta (1).
The outcome is shown in Annex IV. 
Analyysin tulokset esitetn liitteess IV.
The results show significant variations regarding unemployment from those available from other sources. 
Kyseiset tulokset poikkeavat tyttmyyden osalta huomattavasti muista lhteist saatavista tuloksista.
Finally, in many cases, the degree to which the intermediate objectives were attained was not evaluated. 
Lopuksi voidaan todeta, ett useissa tapauksissa ei arvioitu, miss mrin vlitavoitteet saavutettiin.
As regards the strategic objective of convergence, the only mention in the Synthesis Report is Ôthat the overall convergence between Member States is progressing but that this is not occurring to the same extent between regions across Europe. 
Lhentymiseen liittyvn strategisen tavoitteen osalta yhteenvetokertomuksessa mainitaan ainoastaan, ett jsenvaltioiden keskininen lhentyminen edistyy, mutta Euroopan eri alueiden vlill lhentyminen ei etene vastaavalla tavalla.
Whether the convergence is due to the Structural Funds is a debatable pointŐ (2). 
On kiistanalaista, johtuuko lhentyminen rakennerahastoista (2).
Evaluation of the management systems 54. 
Hallinnointijrjestelmien arviointi 54.
The management and implementation arrangements adopted for the Objective 1 programmes have a crucial role to play in contributing to the effectiveness, efficiency and impact of the Structural Funds. 
Tavoite 1 -ohjelmia varten hyvksytyill hallinnointi-ja tytntnpanojrjestelyill on merkittv asema rakennerahastojen vaikuttavuuden, tehokkuuden ja vaikutuksen edistmisess.
This aspect was addressed in both the ToR and the Methodology Guide and was taken up in the national evaluations (3). 
Tt nkkohtaa ksiteltiin sek toimeksiannon kuvauksessa ett menettelyoppaassa ja se otettiin esille mys kansallisissa arvioinneissa (3).
The national evaluation reports described the impact on management systems but also identified situations where the effects on management systems could have been more pronounced. 
Kansallisissa arviointikertomuksissa kuvattiin vaikutusta hallinnointijrjestelmiin, mutta niiss mys yksilitiin tilanteita, joissa hallinnointijrjestelmiin kohdistuneet vaikutukset olisivat voineet olla vielkin ilmeisempi.
The importance of this topic is also recognised in the Synthesis Report and, in the recommendations section (4), no less than 13 out of 19 recommendations deal with management issues. 
Aiheen merkittvyys tunnustettiin mys yhteenvetokertomuksessa ja sen suositukset sisltvss osassa (4); annetuista 19 suosituksesta perti 13 koski hallinnointia.
The Synthesis Report provides a number of relevant insights into the management of EU Structural Funds and refers to several conclusions of the Thematic Evaluation of the Partnership Principle that was conducted in 1999. 
Yhteenvetokertomuksessa esitetn useita relevantteja tietoja EU:n rakennerahastojen hallinnoinnista ja viitataan useisiin kumppanuusperiaatteesta vuonna 1999 tehtyyn teemakohtaiseen arviointiin sisltyviin ptelmiin.
However, in a number of areas, the conclusions reached are in conflict with the thematic evaluation. 
Joillakin aloilla ptelmt ovat kuitenkin ristiriidassa teemakohtaisessa arvioinnissa esitettyjen ptelmien kanssa.
The Synthesis Report provides a summary of the average size of membership of Monitoring Committees(MCs) by Member State. 
Yhteenvetokertomuksessa kydn lyhyesti jsenvaltioittain lpi seurantakomiteoiden keskimriset jsenmrt. Yleinen keskiarvo on 44, mutta jsenmr vaihteli suuresti; se oli alhaisimmillaan 15 ja korkeimmillaan 85.
Indeed, the report concludes that the high membership level was regarded as a key constraint on the efficiency of the Monitoring Committees, and that this was (1) This sensitivity analysis was carried out for eastern Germany, Spain, Greece, Ireland and Portugal. (2) Synthesis Report, p. 
Kertomuksessa pdyttiin siihen, ett suuren jsenten mrn voidaan katsoa olevan (1) Kyseinen herkkyysanalyysi tehtiin Espanjassa, Irlannissa, It-Saksassa, Kreikassa ja Portugalissa. (2) Yhteenvetokertomus, s. 183Đ184.
183. (3) These demonstrate the positive influence of the SFs on the development of multiannual programming, the application of the programme concept and of objective-based management, the establishment of management structures and procedures and in particular systems of monitoring and indicators, systems of quality assurance in public works, tendering procedures for government aid, the development of evaluation systems, capacity and culture, the project selection procedures and control systems. 
(3) Kyseisiss arvioinneissa osoitetaan, miten mynteisesti rakennerahastot ovat vaikuttaneet monivuotisen ohjelmasuunnittelun kehittmiseen, ohjelma-ksitteen ja tavoiteperusteisen hallinnoinnin soveltamiseen, hallinnointirakenteiden ja -menettelyjen sek erityisesti seurantajrjestelmien ja indikaattoreiden laadintaan, julkisten rakennusurakoiden laadunvarmennukseen, valtiontukea koskeviin tarjous-kilpailumenettelyihin, arviointijrjestelmien, -valmiuksien ja -kytntjen kehittmiseen, hankkeiden valintamenettelyihin ja val-vontajrjestelmiin.
In contrast, the thematic study concluded that there was no evidence to indicate a loss in efficiency through extending inclusiveness. 
Teemakohtaisessa selvityksess sit vastoin pteltiin, ett ei ollut olemassa nytt siit, ett osallistujien mrn lisys olisi heikentnyt tehokkuutta.
Given the significant difference in the conclusions of the different reports on this aspect, it would have been appropriate to analyse this aspect more thoroughly in the Synthesis Report, and to draw more concrete recommendations on the way forward. 
Ottaen huomioon, ett kyseisiin kertomuksiin sisltyvt ptelmt eroavat tlt osin toisistaan huomattavasti, tt nkkohtaa olisi ollut asianmukaista analysoida yhteenvetokertomuksessa perusteellisemmin ja antaa konkreettisempia suosituksia vastaisuuden varalle.
Another area which was linked to the thematic evaluation concerns the management of different funds. 
Toinen teemakohtaiseen arviointiin liittyv ala koskee eri rahastojen hallinnointia.
Both evaluations concluded that the funds operated according to different principles and with different financial requirements and that this restricted synergy between the funds. 
Kummassakin arvioinnissa pteltiin, ett rahastoilla oli eri toimintaperiaatteet ja erilaiset rahoitusvel-voitteet, mik rajoitti niiden vlist synergiaa.
This important observation echoes the views already expressed by the Court (6) and underlines the need to strive for greater synergy between the funds. 
Tm merkittv huomautus on tilintarkastustuomioistuimen jo aiemmin esittmien kannanottojen toistoa (6) ja korostaa tarvetta pyrki lismn rahastojen vlist synergiaa.
The assessment that is made about the effectiveness of the overall management systems also demonstrates some weaknesses. 
Yleisten hallinnointijrjestelmien vaikuttavuudesta tehdyss arvioinnissa esiintyy mys joitakin puutteita.
The Synthesis Report states that: ÔThe management systems were thought to be adequate by the national evaluations in just under half of the eligible member statesŐ. 
Yhteenvetokertomuksessa todetaan, ett kansallisten arviointien mukaan hallinnointijrjestelmt olivat asianmukaisia vain alle puolessa hankkeiden kelpoisuusehdot tyttvist jsenvaltioista.
This is an important result and a detailed assessment of both the success cases and the inadequacies identified could have been expected. 
Tulos on merkittv ja olisi voitu olettaa, ett menestystapauksia ja havaittuja puutteita olisi molempia arvioitu yksityiskohtaisesti.
The Thematic Evaluation of the Partnership Principle in relation to the Structural Funds (1999) found that this principle provided a number of positive advantages to Structural Funds implementation (7). 
Rakennerahastoihin liittyv kumppanuusperiaatetta koskevassa teemakohtaisessa arvioinnissa (1999) havaittiin, ett kyseisest periaatteesta oli paljon etua rakennerahastojen ohjelmien tytntnpanossa (7).
The Synthesis Report states that ÔBroadly, these advantages were also recognised by the Member States involved in the implementation of the 1994 to 1999 Objective 1 programme, and horizontal partnership working was welcomed as one of the Ňadded valueÓ aspects of European programmingŐ (8). 
Yhteenvetokertomuksessa todetaan, ett yleisesti ottaen mys ohjelmakautena 1994Đ1999 tavoite 1 -ohjelman tytntnpanoon osallistuneet jsenvaltiot tunnustivat saadut edut ja monialaiseen kumppanuustoimintaan suhtauduttiin mynteisesti yhten lisarvoa tuottavana eurooppalaisen ohjelmasuunnittelun tekijn(8).
This is a relevant result, and although some highlights of various cases are presented, including brief comments on negative experiences or difficulties encountered, the discussion could have been more directed at highlighting improvements that could be made, on the basis of the experiences mentioned, so as to make the partnership principle more effective. (5) Synthesis Report, p. 
Tulos on relevantti; vaikka yhteenvetokertomuksessa ksiteltiin useita tapauksia pkohdittain ja negatiivisia kokemuksia ja kohdattuja vaikeuksia kommentoitiin lyhyesti, olisi arvioinnissa kuitenkin voitu pohtia enemmn mainittujen kokemusten pohjalta mahdollisesti tehtvi parannuksia, joiden avulla listtisiin kumppanuusperiaatteen toimivuutta. (5) Yhteenvetokertomus, s.
196. 
196.
(6) Opinion No 2/2005 on the proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund (COM(2004) 492 final of 14 July 2004) (OJ C 121, 20.5.2005, p. 
(6) Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisist snnksist (KOM(2004) 492 lopullinen, 14.7.2004) (EUVL C 121, 20.5.2005, s.
18); Special Report No 7/2003 on the implementation of assistance programming for the period 2000 to 2006 within the framework of the Structural Funds, paragraph 90 (OJ C 174, 23.7.2003, p. 
18); erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvn ohjelmatyn tytntnpanosta kaudella 2000Đ2006, kohta 90 (EUVL C 174, 23.7.2003, s.
See Thematic Evaluation of the Partnership Principle, p. 
Ks. kumppanuusperiaatetta koskeva teemakohtainen arviointi, s.
(8) Synthesis Report, p. 
(8) Yhteenvetokertomus, s.