natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 5 Member States should complement the common output and results indicators set out in the ESIF legislation with Roma‐specific indicators, where appropriate. 
Suositus 5 Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa täydennettävä ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja yhteisiä tuotos-ja tulosindikaattoreita nimenomaan romaniväestöä koskevilla indikaattoreilla.
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes. 
Näiden indikaattorien olisi oltava yhdenmukaisia romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa yksilöityjen indikaattorien kanssa, ja niitä olisi sittemmin sovellettava kauden 2014– 2020 toimenpideohjelmien seurantaan.
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employment. 
Suositus 6 Jäsenvaltioiden olisi harkittava seuraavan ohjelmakauden valmisteluita ajatellen yhteistoimintaa, jotta varmistettaisiin oikeusvarmuus, kun kyseessä on ESR:n käyttö sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen.
Recommendation 7 The Commission should consider proposing changes to the ESIF legislation to ensure that, from the programme period beginning in 2020, the distribution of funds among the different Member States takes into account specific social inclusion indicators: in particular, the proportion of marginalised groups such as the Roma within the population. 
Suositus 7 Komission olisi harkittava muutosten ehdottamista ERI-rahastoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta varmistetaan, että vuonna 2020 alkavasta ohjelmakaudesta alkaen varojen jaossa eri jäsenvaltioiden kesken otetaan huomioon erityiset sosiaalisen osallisuuden indikaattorit ja erityisesti syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien, osuus väestöstä.
Conclusions and recommendations 70 Most projects were carried out as planned, but not always ‘best practice’ criteria contributing to successful Roma inclusion were applied and monitoring project performance was difficult 132 Most ERDF and ESF projects examined during our audit had achieved their gen‐ eral objectives, but these objectives were often not specifically Roma‐related. 
Johtopäätökset ja suositukset 70 Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, mutta romanien osallistamisen onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovellettu ja hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa 132 Useimmissa tarkastetuissa EAKR:n ja ESR:n hankkeissa yleistavoitteet oli saavutettu, mutta usein nämä tavoitteet eivät liittyneet nimenomaan romaniväestöön.
We also concluded that projects that had been selected in accordance with ‘best practice’ criteria adopted by the Council, the so called the common basic prin‐ ciples (CBP) on Roma inclusion, were more likely to contribute effectively to the integration of the Roma population (see paragraphs 104 to 115). 
Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että romaniväestön integrointia edistivät vaikuttavalla tavalla todennäköisimmin hankkeet, jotka oli valittu neuvoston hyväksymien ”parhaina käytäntöinä” tunnettujen kriteerien eli ns. romaniväestön osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti (ks. kohdat 104–115).
133 Moreover, we found that monitoring the progress made by Roma integration projects has been difficult, mainly because of shortcomings in relation to the availability and quality of data on Roma participants. 
133 Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi, että romaniväestön integrointia edistävien hankkeiden edistymisen seuranta oli vaikeaa lähinnä siitä syystä, että romaniosallistujia koskevien tietojen saatavuuteen ja laatuun liittyi puutteita.
This lack of comprehensive and robust data is a problem not only in relation to projects, but also for policy making at EU and national level. 
Perusteellisten ja paikkansa pitävien tietojen puuttuminen ei ole ongelma ainoastaan hankkeiden kohdalla vaan myös EU:n ja kansallisen tason politiikanteossa.
Unless swift action is taken, this situation will remain unchanged for the 2014‐2020 period (see paragraphs 51, 84 to 94 and 117 to 120). 
Jollei ongelmaan puututa nopeasti, tilanne pysyy muuttumattomana kaudella 2014– 2020 (ks. kohdat 51, 84–94 ja 117–120).
Recommendation 8 (a) The Commission should work together with the Member States to develop a common methodology which provides relevant data on the Roma popula‐ tion to monitor their social inclusion, in line with national legal frameworks and EU legislation, including existing possible derogations. 
Suositus 8 (a) Komission olisi työskenneltävä jäsenvaltioiden kanssa ja kehitettävä yhteinen metodologia, jonka avulla saataisiin kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti relevanttia tietoa romaniväestöstä ja seurattaisiin heidän sosiaalista osallistamistaan.
This should be done at the latest when preparing the next programme period. (b) The Commission should encourage Member States, in accordance with national legal frameworks and EU legislation, including existing possible derogations, to collect in a comprehensive manner statistical data on ethnic‐ ity within the next two years. 
Tämä olisi tehtävä viimeistään seuraavan ohjelmakauden valmistelun yhteydessä. (b) Komission oli kannustettava jäsenvaltioita kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti keräämään kattavalla tavalla tilastotietoja etnisestä alkuperästä seuraavien kahden vuoden aikana.
Conclusions and recommendations 71 This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 4 May 2016. 
Johtopäätökset ja suositukset 71 Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 4. toukokuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
Annexes 72 Operational programmes examined Member State Operational programme 2007-2013 Operational programme 2014-2020 Bulgaria 2007BG161PO001 OP ‘Regional Development’ (ERDF) 2007BG051PO001 OP ‘Human Resources Development’ (ESF) 2014BG16RFOP001 OP ‘Regions in growth’ (ERDF) 2014BG05M9OP001 OP ‘Human Resources Development’ (ESF) 2014BG05M2OP001 Operational programme ‘Smart Education for Sustainable Growth’ (ESF) Hungary 2007HU05UPO001 OP ‘Social Renewal’ (ESF) 2014HU16M0OP001 OP ‘Economic Development and Innovation’ (multi-fund OP ESF and ERDF) 2014HU05M2OP001 OP ‘Human Resources Development’ (multi-fund OP ESF and ERDF) Romania 2007RO051PO001 Sectoral OP for the development of Human Resources (ESF) 2007RO161PO001 Regional OP (ERDF) 2014RO05M9OP001 Human Capital OP (ESF) 2014RO16RFOP002 Regional OP (ERDF) Spain 2007ES05UP0002 OP ‘Fight against discrimination’ (ESF) 2007ES051P0005 Regional OP ‘ESF 2007-2013 Andalusia’ 2014ES05SFOP012 OP ‘Social Inclusion and Social Economy’ (ESF) 2014ES05SFOP022 Regional OP ‘ESF 2014-2020 Andalusia’ (ESF) Source: ECA. 
Liitteet 72 Tarkastetut toimenpideohjelmat Jäsenvaltio Toimenpideohjelma 2007–2013 Toimenpideohjelma 2014–2020 Bulgaria 2007BG161PO001 Toimenpideohjelma ”Aluekehitys” (EAKR) 2007BG051PO001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (ESR) 2014BG16RFOP001 Toimenpideohjelma ”Kasvualueet” (EAKR) 2014BG05M9OP001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (ESR) 2014BG05M2OP001 Toimenpideohjelma ”Kestävää kasvua edistävä älykäs koulutus” (ESR) Unkari 2007HU05UPO001 Toimenpideohjelma ”Sosiaalinen uudistus” (ESR) 2014HU16M0OP001 Toimenpideohjelma ”Taloudellinen kehitys ja innovointi” (useista rahastoista rahoitettava toimenpideohjelma, ESR ja EAKR) 2014HU05M2OP001 Toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (useista rahastoista rahoitettava toimenpideohjelma, ESR ja EAKR) Romania 2007RO051PO001 Alakohtainen toimenpideohjelma ”Henkilöresurssien kehittäminen” (ESR) 2007RO161PO001 Alueellinen toimenpideohjelma (EAKR) 2014RO05M9OP001 Toimenpideohjelma ”Inhimillinen pääoma” (ESR) 2014RO16RFOP002 Alueellinen toimenpideohjelma (EAKR) Espanja 2007ES05UP0002 Toimenpideohjelma ”Syrjinnän torjunta” (ESR) 2007ES051P0005 Alueellinen toimenpideohjelma ”ESR 2007–2013 Andalusia” 2014ES05SFOP012 Toimenpideohjelma ”Sosiaalinen osallisuus ja sosiaalinen talous” (ESR) 2014ES05SFOP022 Alueellinen toimenpideohjelma ”ESR 2014–2020 Andalusia” (ESR) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Annexes 73 Governance bodies of the Structural Funds in the visited Member States Bulgaria ESF ERDF Project 1 Project 2 Project 3 Project 4 Project 5 Managing Authority ESF MA (Ministry of labour and social policy) ERDF MA (Min. of Reg. 
Liitteet 73 Rakennerahastoja hallinnoivat elimet tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa Bulgaria ESR EAKR Hanke 1 Hanke 2 Hanke 3 Hanke 4 Hanke 5 Hallintoviranomainen ESR:n hallintoviranomainen (Työ-ja sosiaaliministeriö) EAKR:n hallintoviranomainen (Alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö) Välittäjäelin EI sovellettavissa, koska hallintoviranomainen on edunsaaja Opetus-ja tiedeministeriö Julkinen elin (Sosiaaliturvalaitos) Julkinen elin (Sosiaaliturvalaitos) Tämän EAKR:n toimenpideohjelman osalle ei ole suunniteltu välittäjäelimiä Hankkeen edunsaaja Työ-ja sosiaaliministeriö Kansalaisjärjestö Julkinen elin (Dupnitsan kunta) Terveysministeriö Julkinen elin (Devnyan kunta) Unkari ESR Hanke 6 Hanke 7 Hanke 8 Hanke 9 Hanke 10 Hallintoviranomainen ESR:n hallintoviranomainen (Inhimillisten voimavarojen ministeriö) Välittäjäelin ei ole Hankkeen edunsaaja Talousministeriö Julkinen elin (Balassagyarmatin vankila) Julkinen elin (Ózdin kunta) Kansalaisjärjestö Romania ESR EAKR Hanke 11 Hanke 12 Hanke 13 Hanke 14 Hanke 15 Hallintoviranomainen ESR:n hallintoviranomainen (EU:n varoista vastaava ministeriö) EAKR:n hallintoviranomainen (Alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö) Välittäjäelin Alueellinen (Luoteis-Romania) välittäjäelin (Työministeriön osasto) Alueellinen (Bukarest) välittäjäelin (Työministeriön osasto) Opetusministeriö (toimii välittäjäelimenä) Alueellinen (Luoteis-Romania) välittäjäelin (Työministeriön osasto) Alueellinen (Luoteis-Romania) välittäjäelin (Alueellisen kehityksen ja julkisten töiden ministeriö) Hankkeen edunsaaja Kansalaisjärjestö Julkinen elin (Romaniasioiden kansallinen virasto) Julkinen elin (Baia Maren kunnallinen sosiaalipalvelu) Espanja ESR (syrjinnän torjuntaa edistävä toimenpideohjelma) ESR (Andalusiaa koskeva toimenpideohjelma) Hanke 16 Hanke 17 Hanke 18 Hanke 19 Hallintoviranomainen ESR:n hallintoviranomainen (Työ-ja sosiaaliministeriö) Välittäjäelin Säätiö Alueellinen välittäjäelin (Junta de Andalucia) Hankkeen edunsaaja Kansalaisjärjestö Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Annexes 74 Common basic principles (CBPs) on Roma inclusion The ten common basic principles (CBPs) were discussed at the first meeting of the European Platform for Roma inclusion in 2009 in Prague. 
Liitteet 74 Romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet Vuonna 2009 Prahassa romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen foorumin ensimmäisessä kokouksessa keskusteltiin kymmenestä yhteisestä perusperiaatteesta.
They were then included as an annex to the conclusions of a meeting of the Em‐ ployment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council held on 8 June 2009. 
Ne sisällytettiin sittemmin työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys-ja kuluttaja-asioiden neuvoston (TSTK-neuvosto) 8. kesäkuuta 2009 pidetyn kokouksen päätelmiin liitteenä.
Constructive, pragmatic and non-discriminatory policies Policies aiming to promote the inclusion of Roma people respect and realise the core values of the Euro‐ pean Union, which include human rights and dignity, non‐discrimination, equality of opportunity, and economic development. 
Rakentavat, käytännönläheiset ja syrjimättömät politiikat Romaniväestön osallistumista edistävissä politiikoissa kunnioitetaan ja toteutetaan Euroopan unionin perusarvoja, joihin kuuluvat ihmisoikeudet ja ihmisarvo, syrjimättömyys, yhtäläiset mahdollisuudet ja taloudellinen kehitys.
Roma inclusion policies are integrated with mainstream policies, particularly in the fields of education, employment, social affairs, housing, health and security. 
Romaniväestön osallistamista koskevat toimintalinjat on integroitu yleisiin toimintalinjoihin, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, sosiaaliasioiden, asumisen, terveyden ja turvallisuuden aloilla.
The aim of these policies is to provide the Roma population with effective access to equal opportunities in Member State societies. 
Toimintalinjojen tavoitteena on tarjota romaniväestölle todelliset yhtäläiset mahdollisuudet jäsenvaltioiden yhteiskunnissa.
This means focusing on Roma people as a target group, though not to the exclusion of other people who share broadly similar socioeconomic circumstances. 
Tämä tarkoittaa, että keskitytään romaniväestöön kohderyhmänä sulkematta pois muita, liki vastaavissa sosioekonomisissa olosuhteissa eläviä väestöryhmiä.
This approach does not separate Roma‐focused interven‐ tions from broader policy initiatives. 
Tämä lähestymistapa ei erottele romaneihin keskittyviä toimia laajemmista poliittisista aloitteista.
In addition, where relevant, consideration must be given to the likely impact of broader policies and decisions on the social inclusion of Roma people. 
Lisäksi on tarvittaessa otettava huomioon laajempien politiikkojen ja päätösten todennäköiset vaikutukset romaniväestön sosiaalisen osallisuuden kannalta.
Inter‐cultural learning and skills are essential for effective communication and policy, and deserve to be promoted; combating prejudices and stereotypes is also indispensable. 
Kulttuurienvälinen oppiminen ja kulttuurienväliset taidot ovat vaikuttavan viestinnän ja politiikan kannalta erittäin tärkeitä ja niitä kannattaa edistää; ennakkoluulojen ja stereotypioiden torjunta on myös välttämätöntä.
Annexes 75 4. 
Liitteet 75 4.
Aiming for the mainstream All inclusion policies aim to insert the Roma in the mainstream of society (mainstream educational insti‐ tutions, mainstream jobs, and mainstream housing). 
Tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan Kaikkien osallistamispolitiikkojen tavoitteena on saattaa romaniväestö osaksi vallitsevaa yhteiskuntaa (koulutuslaitokset, työpaikat ja asunnot).
Where partially or entirely segregated education or housing still exists, Roma inclusion policies must aim to remove them. 
Jos osittain tai täysin eroteltua koulutusta tai asumista on vielä olemassa, romaniväestön osallistamispolitiikoissa pitää pyrkiä siitä eroon.
The development of artificial and separate ‘Roma’ labour markets should be avoided. 
Olisi vältettävä kehittämästä keinotekoisia ja erillisiä ”romanien työmarkkinoita”.
Awareness of the gender dimension Roma inclusion policy initiatives should take into account the needs and circumstances of Roma women. 
Tietoisuus sukupuolinäkökohdista Romaniväestön osallistamista koskevissa toimintapoliittisissa aloitteissa olisi otettava huomioon romaninaisten erityistarpeet ja -olosuhteet.
They should address issues such as multiple discrimination and problems of access to health care and child support, but also domestic violence and exploitation. 
Aloitteiden olisi käsiteltävä sellaisia aiheita kuin moninaiset syrjin-täongelmat ja ongelmat terveydenhuollon ja elatusavun saatavuudessa, mutta myös perheväkivaltaa ja hyväksikäyttöä.
Transfer of evidence-based policies It is essential that Member States learn from their own experiences of developing Roma inclusion initiatives and share their experiences with other Member States. 
Näyttöön perustuvien politiikkojen jakaminen On tärkeää, että jäsenvaltiot hyödyntävät kokemuksensa romaniväestön osallistamiseen tähtäävien aloitteiden kehittämisestä ja jakavat kokemuksensa muiden jäsenvaltioiden kanssa.
It is recognised that the development, implementa‐ tion and monitoring of Roma inclusion policies requires a good base of regularly collected socioeconomic data. 
On todettu, että romaniväestön osallistamispolitiikkojen kehittäminen, täytäntöönpano ja seuranta edellyttävät pohjaksi säännöllisesti kerättyjä sosioekonomisia tietoja.
Where relevant, the examples and experiences of social inclusion policies concerning other vulner‐ able groups, both from inside and from outside the EU, should also be taken into account. 
Tarvittaessa olisi otettava huomioon myös muiden heikossa asemassa olevien ryhmien sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin liittyviä esimerkkejä ja kokemuksia niin EU:sta kuin sen ulkopuoleltakin.
Use of European Union instruments In the development and implementation of their policies aiming at Roma inclusion, it is crucial that the Member States make full use of European Union instruments, including legal instruments (racial equality directive, Framework Decision on Racism and Xenophobia), financial instruments (European Social Fund, European Regional Development Fund, European Agricultural Fund for Rural Development, Instrument for Pre‐Accession) and coordination instruments (Open Methods of Coordination). 
Euroopan unionin välineiden käyttö Kehittäessään ja pannessaan täytäntöön romaniväestön osallistamiseen tähtääviä politiikkojaan jäsenvaltioiden on käytettävä Euroopan unionin välineitä täysimääräisesti hyväkseen; tämä koskee säädöksiä (rodusta riippumatonta yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi sekä rasismia ja muukalaisvihaa koskeva puitepäätös), rahoitusvälineitä (Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja liittymistä valmisteleva tukiväline) sekä koordinointivälineitä (avoin koordinointimenetelmä).
Member States must ensure that the use of financial instruments accords with these common basic principles, and make use of the ex‐ pertise within the European Commission, in respect of the evaluation of policies and projects. 
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahoitusvälineiden käyttö vastaa näitä yhteisiä perusperiaatteita, ja niiden olisi käytettävä hyväkseen Euroopan komission asiantuntemusta politiikkojen ja hankkeiden arvioinnissa.
Peer review and the transfer of good practices are also facilitated on the expert level by EURoma (European Network on Social Inclusion and Roma under the Structural Funds). 
EURoma-verkosto (romaniväestön sosiaalista osallisuutta käsittelevä eurooppalainen verkosto rakennerahastojen puitteissa) helpottaa vertaisarviointia ja hyvien käytäntöjen siirtämistä asiantuntijoiden tasolla.
Annexes 76 8. 
Liitteet 76 8.
Involvement of regional and local authorities Member States need to design, develop, implement and evaluate Roma inclusion policy initiatives in close cooperation with regional and local authorities. 
Alue-ja paikallisviranomaisten osallistuminen Jäsenvaltioiden on suunniteltava, kehitettävä, pantava täytäntöön ja arvioitava romaniväestön osallistamiseen tähtäävät poliittiset aloitteet läheisessä yhteistyössä alue-ja paikallisviranomaisten kanssa.
These authorities play a key role in the practical imple‐ mentation of policies. 
Näillä viranomaisilla on keskeinen rooli politiikkojen käytännön täytäntöönpanossa.
Involvement of civil society Member States also need to design, develop, implement and evaluate Roma inclusion policy initiatives in close cooperation with civil society actors such as non‐governmental organisations, social partners and academics/researchers. 
Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Jäsenvaltioiden on myös suunniteltava, kehitettävä, pantava täytäntöön ja arvioitava romaniväestön osallistamiseen tähtäävät poliittiset aloitteet läheisessä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, kuten kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja tiedeyhteisön edustajien/tutkijoiden, kanssa.
The involvement of civil society is recognised as vital both for the mobilisation of expertise and the dissemination of knowledge required to develop public debate and accountability throughout the policy process. 
Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on tärkeää sekä asiantuntemuksen hyödyntämiseksi että sellaisen tiedon levittämiseksi, jota tarvitaan julkisen keskustelun ja vastuuvelvollisuuden kehittämiseksi koko poliittisen prosessin aikana.
ActiveparticipationoftheRoma The effectiveness of policies is enhanced with the involvement of Roma people at every stage of the process. 
Romaniväestön aktiivinen osallistuminen Politiikkojen tehoa voidaan parantaa, jos romaniväestö osallistuu aktiivisesti kaikkiin prosessin vaiheisiin.
Roma involvement must take place at both national and European levels through the input of expertise from Roma experts and civil servants, as well as by consultation with a range of Roma stakehold‐ ers in the design, implementation and evaluation of policy initiatives. 
Romaniväestön osallistumisen on toteuduttava sekä kansallisella että Euroopan tasolla siten, että käytetään romanikysymysten asiantuntijoiden ja virkamiesten asiantuntemusta ja kuullaan useita romanisi-dosryhmiä toimintapoliittisten aloitteiden suunnittelun, täytäntöönpanon ja arvioinnin yhteydessä.
It is of vital importance that inclusion policies are based on openness and transparency and tackle difficult or taboo subjects in an appropriate and effective manner. 
On erittäin tärkeää, että osallistamispolitiikat perustuvat avoimuuteen ja että niissä käsitellään vaikeita tai ”kiellettyjä” aiheita asianmukaisesti ja tehokkaasti.
Support for the full participation of Roma people in public life, stimulation of their active citizenship and development of their human resources are also essential. 
On myös olennaisen tärkeää tukea romaniväestön täyttä osallistumista julkiseen elämään, edistää heidän aktiivista kansalaisuuttaan ja kehittää heidän inhimillisiä voimavarojaan.
Reply of the Commission 77 Executive summary II The Commission notes that, apart from the amounts of 1.5 billion euros corresponding to the allocation to the investment priority 9(ii) of the ESF, further financing for the benefit of Roma inclusion is provided through a number of other investment priorities (IPs) of both ESF and ERDF. 
Komission 77 vastaus Tiivistelmä II Komissio toteaa, että ESR:n investointiprioriteetille 9.2 osoitettujen 1,5 miljardin euron lisäksi romanien osallistamiseen osoitetaan rahoitusta monista muista sekä ESR:n että EAKR:n investointiprioriteeteista.
IV The Commission recalls that anti‐discrimination is a horizontal principle that should be taken into account during the preparation and implementation of the Partnership Agreements and Operational Programmes in all ESI Funds (as laid down in Article 7 CPR). 
IV Komissio muistuttaa, että syrjinnän torjuminen on horisontaalinen periaate, joka on otettava huomioon kaikkien ERI-rahastojen osalta kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti).
The partnership principle as enshrined in the common provisions regulation (CPR) (Article 5) and in the European Code of Conduct requires relevant partners to be involved in the design and implementation of the partnership agreements and operational programmes (including in the monitoring committees as required in Article 48 CPR) in the ESF and ERDF OPs. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (5 artikla) ja eurooppalaisissa käytännesäännöissä esitetty kumppanuusperiaate edellyttää, että kumppanit osallistuvat ESR:n ja EAKR:n kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon (myös seurantakomiteaan, kuten yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 48 artiklassa edellytetään).