natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Many Member State authorities had the same approach to checking a 10 000 euro grant as to a 1 million euro grant. 
Monet jäsenvalti‐ oiden viranomaiset sovelsivat samaa tarkas‐ tustapaa 10 000 euron ja miljoonan euron suuruiseen avustukseen.
VIII The Court also found that there were workable and cost‐effective approaches to the weaknesses identi‐ fied — most of which are already implemented in one Member State or the other. 
VIII Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että havait‐ tujen puutteiden korjaamiseen oli olemassa toimivia ja kustannusvaikuttavia keinoja, joista useimpia jo käytetään jossakin jäsenvaltiossa.
IX Consequently, the Court recommends that before expenditure is committed in the new programming period, the Commission and Member States ensure that the approaches followed for all RDPs address the risks described in this report. 
IX Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin suo‐ sittaa, että ennen kuin uuden ohjelmakauden varat sidotaan, komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että kaikkiin maaseudun kehittämisohjelmiin sovelle‐ taan toimintatapoja, joissa on otettu huomioon tässä kertomuksessa kuvatut riskit.
Criteria for assessing this are in the report’s annex. 
Tilanteen arvioi‐ miseen tarvittavat kriteerit esitetään kertomuksen liitteessä.
An ex ante assessment by Member State authorities should be part of this pro‐ cess. 
Jäsenvaltioiden viranomaisten suorittaman ennakkoarvioinnin olisi oltava osa tätä prosessia.
The Court also recommends that the Commission and Member States check early in the new program‐ ming period that the systems operate efficiently and are effective. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa lisäksi, että komis‐ sio ja jäsenvaltiot tarkastavat varhaisessa vaiheessa uudella ohjelmakaudella, että järjestelmät toimivat tehokkaasti ja vaikuttavasti.
Introduction 08 1 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 
Johdanto 08 1 Ohjelmakauteen 2007–2013 sovellettiin neuvoston asetusta (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s.
1), Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 368, 23.12.2006, p. 
1); komission asetusta (EY) N:o 1974/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 368, 23.12.2006, s.
15) and Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross‐compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p. 
15) sekä komission asetusta (EU) N:o 65/2011, annettu 27 päivänä tammikuuta 2011, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteitä koskevien tarkastusmenettelyjen ja täydentävien ehtojen täytäntöönpanon osalta (EUVL L 25, 28.1.2011, s.
8) apply for the 2007–13 programming period. 
8).
This arrangement is known as ‘shared management’. 
Järjestelyä kutsutaan yhteiseksi hallinnoinniksi.
The Commission retains overall responsibility but does not itself approve grants or make payments to beneficiaries, such tasks being undertaken by the Member State authorities. 
Se ei kuitenkaan hyväksy avustushakemuksia eikä suorita maksuja edunsaajille, vaan näistä tehtävistä huolehtivat jäsenvaltioiden viranomaiset.
2 The investment measures make up approximately half of the programmed rural development expenditure. 
2 Investointitoimenpiteisiin osoitetaan noin puolet ohjelmoiduista maaseudun kehittämisen menoista.
Reasons for undertaking the audit: better control of rural development costs could generate real savings 01 This audit concerns the costs of the EU’s rural development policy. 
Tarkastuksen peruste: valvomalla maaseudun kehittämiseen liittyviä kuluja aiempaa paremmin voitaisiin saada aikaan tosiasiallisia säästöjä 01 Tarkastus kohdistui EU:n maaseudun kehittämispolitiikan kuluihin.
It focuses on the grants given towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, busi‐ nesses, local authorities and other organisations in rural areas. 
Tarkas‐ tuksessa keskityttiin avustuksiin, joita myönnetään viljelijöiden, yritysten, paikallisviranomaisten ja muiden maa‐ seutualueilla toimivien organisaatioiden toteuttamien investointi‐ ja muiden hankkeiden kuluihin.
In general, these grants are approved on the basis of a project specification and prices proposed by the applicant and are paid once the applicant has purchased the items concerned or undertaken the works. 
Tavallisesti avustukset myönnetään hakijan ehdottamien hanke‐eritelmien ja hintojen pohjalta. Avustus maksetaan, kun hakija on toteuttanut asianomaiset tavarahankinnat tai urakat.
02 In the 2007–13 programming period, the EU planned to spend almost 100 billion euro on rural develop‐ ment. 
02 EU aikoi käyttää lähes 100 miljardia eu‐ roa maaseudun kehittämiseen ohjel‐ makaudella 2007–2013.
Member States also planned an additional 55 billion euro contribution from their own national and regional budgets. 
Jäsenvaltiot suunnittelivat lisäksi 55 miljardin euron rahoitusosuutta kansallisista ja alueel‐ lisista määrärahoistaan.
With such large amounts at stake, the EU and the Member States share an interest in ensuring that the costs of rural development grants are kept under control. 
Asianomaiset rahamäärät ovat suuria, joten on sekä EU:n että jäsenvaltioiden edun mukaista pitää maaseudun kehittämisavustuksista aiheutuvat kulut hallinnassa.
This is a key ele‐ ment of the ‘sound financial manage‐ ment’ required by the EU’s financial regulations, whereby all managers of the EU budget are expected to apply the principles of economy, effective‐ ness and efficiency. 
Kyse on EU:n varainhoitoasetuksissa edellytetyn moitteettoman varainhoidon keskeises‐ tä osatekijästä, jonka mukaisesti jokaisen EU:n talousarviovaroja hallinnoivan tahon on noudatettava taloudellisuu‐ den, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteita.
03 However, in its audits of the 2007–13 rural development policy the Court has found that the national and re‐ gional authorities do not sufficiently ensure that the project costs for which these grants are given are reasonable. 
03 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin maaseudun kehittämispolitiik‐ kaan kauden 2007–2013 osalta kohdis‐ tamiensa tarkastusten yhteydessä, että kansalliset ja alueelliset viranomaiset eivät riittävällä tavalla varmista avus‐ tusten kohteena olevien hankekulujen kohtuullisuutta.
The Commission has come to similar conclusions following its own audit work. 
Komissio on päätynyt samankaltaisiin johtopäätöksiin omassa tarkastustyössään.
More details are given in para‐ graphs 24 to 26. 
Tarkempia tietoja esitetään kohdissa 24–26.
04 This indicates that a better control of costs could generate significant savings in rural development project grants while still obtaining the same outputs and results and achieving the same objectives. 
04 Tämä osoittaa, että kulujen valvontaa parantamalla maaseudun kehittämis‐ hankkeiden avustusten osalta voitaisiin saavuttaa merkittäviä säästöjä ja silti saada aikaan samankaltaisia tuotoksia ja tuloksia ja saavuttaa samankaltaisia tavoitteita kuin ennenkin.
In the Court’s opinion substantial savings are achievable. 
Tilintarkastus‐ tuomioistuin katsoo, että huomattavat säästöt ovat mahdollisia.
Just a few hundred euros saved on each investment project could gener‐ ate many millions of euros in savings. 
Jo muutamien satojen eurojen säästäminen jokaises‐ sa investointihankkeessa voisi johtaa useiden miljoonien eurojen säästöihin.
Each 1 % saving would amount to 500 million euros saved from the EU budget over the programming period2. 
Jokainen yhden prosentin säästö joh‐ taisi ohjelmakauden aikana EU‐varojen osalta 500 miljoonan euron säästöihin2.
These funds could be made available to finance additional projects, lead‐ ing to greater outputs and results and achievement of objectives. 
Säästyneiden varojen ansiosta voitaisiin rahoittaa lisää hankkeita ja siten saada aikaan enemmän tuotoksia ja tuloksia ja saavuttaa tavoitteet nykyistä paremmin.
Introduction 09 05 A similar set of rural development measures is due to be implemented in the 2014–20 programming period, with the approval of new grants expected to start during 2015. 
Johdanto 09 05 Ohjelmakaudella 2014–2020 on tarkoi‐ tus toteuttaa vastaavanlainen joukko maaseudun kehittämistoimenpiteitä, ja uusien avustusten myöntämisen on määrä alkaa vuonna 2015.
The Commission is working with the Member States to improve the effectiveness of their control systems to ensure that they comply better with the regulations. 
Komissio työskentelee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kehittääkseen jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien vaikuttavuutta niin, että ne vastaavat paremmin sään‐ nöksiä.
Given the prospects that improve‐ ments in financial management in this area could lead to real savings and better use of the EU budget, the Court decided to contribute to this process with an in‐depth audit on the current approaches for controlling the costs of rural development3. 
Alan varainhoidon parantaminen voi johtaa tosiasiallisiin säästöihin ja EU:n talousarviovarojen parempaan käyttöön. Siksi tilintarkastustuomioistuin päätti osallistua tähän prosessiin kohdistamalla perusteellisen tarkastuksen valvontata‐ poihin, joita maaseudun kehittämisen kuluihin nykyisin sovelletaan3.
The rural development policy: over a million individual grants paid out to farmers, small businesses, local authorities and other organisations in rural areas 06 The 2007–13 rural development policy was put into practice through 88 national or regional rural development programmes across the EU. 
Maaseudun kehittämispolitiikka: viljelijöille, pienyrityksille, paikallisviranomaisille ja muille maaseudulla toimiville organisaatioille maksetaan yli miljoona yksittäistä avustusta 06 Kaudella 2007–2013 maaseudun ke‐ hittämispolitiikkaa pantiin täytäntöön 88 kansallisen tai alueellisen maaseudun kehittämisohjelman kautta kaikkialla EU:ssa.
These programmes consisted of a number of ‘measures’ (aid schemes), each of which targeted specific beneficiary groups and project types through a set of eligibility rules and project selection criteria. 
Ohjelmat koostuivat joukosta toi‐ menpiteitä (tukijärjestelmiä), joista kukin kohdistui tiettyyn edunsaajaryhmään ja hanketyyppiin tiettyjen tukikelpoi‐ suussääntöjen ja hankkeiden valintakri‐ teereiden perusteella.
The Member State authorities decided the grant rates (within the limits set by the regulations), which varied from below 10 % up to 100 % of the eligible project costs, depend‐ ing on the measure. 
Jäsenvaltioiden viranomaiset päättivät (asetuksissa säädetyissä rajoissa) avustusosuuksista, jotka toimenpiteestä riippuen vaihteli‐ vat vajaasta 10 prosentista jopa sataan prosenttiin tukikelpoisten hankekulujen määrästä.
Through these measures the EU aims to induce and support activity that helps achieve the objectives of the policy: improving the competitiveness of agriculture and for‐ estry; improving the environment and countryside; and improving the quality of life in rural areas and diversifying the rural economy4. 
Toimenpiteiden avulla EU pyrkii edistämään ja tukemaan toimin‐ taa, joka auttaa saavuttamaan toimin‐ tapolitiikalle asetetut tavoitteet: maa‐ ja metsätalouden kilpailukyvyn paranta‐ minen, ympäristön ja maaseudun tilan parantaminen, elämänlaadun paranta‐ minen maaseutualueilla ja maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen4.
Examples of the range of projects financed are shown in Box 1. 
Esimerkkejä erilaisista rahoitetuista hankkeista esitetään laatikossa 1.
3 The Court’s mission is to contribute to improving EU financial management, promote accountability and transparency, and act as the independent guardian of the financial interests of the citizens of the Union. 
3 Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on osaltaan kehittää EU:n varainhoitoa, edistää tilivelvollisuutta ja avoimuutta sekä toimia unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana.
The Court’s role as the EU’s independent external auditor is to check that EU funds are correctly accounted for, are raised and spent in accordance with the relevant rules and regulations and have achieved value for money. 
EU:n riippumattomana ulkoisena tarkastajana tilintarkastustuomioistuin tarkastaa, että EU:n varat on kirjattu oikein ja kerätty ja käytetty relevanttien sääntöjen ja säännösten mukaisesti ja että rahalle saadaan vastinetta.
More at: http://www.eca. europa.eu/en/Pages/ MissionObjectives.aspx 4 More information on the rural development policy can be found on the Commission’s website: http://ec.europa.eu/ agriculture/rurdev/ index_en.htm 
Tarkempia tietoja: http://www.eca. europa.eu/en/Pages/ MissionObjectives.aspx 4 Lisätietoja maaseudun kehittämispolitiikasta on saatavissa komission verkkosivustolla http:// ec.europa.eu/agriculture/ rurdev/index_fi.htm
Introduction 10 Examples of projects financed by rural development programmes Policy objective: improving the competitiveness of agriculture and forestry Training for farmers financed through the ‘Training and information’ measure (Bulgaria) Cattle shed with straw-spreading equipment financed through the ‘Farm modernisation’ measure (Luxembourg) Policy objective: Improving the environment and countryside Drip irrigation system financed through the ‘Infrastructure related to the development of agriculture and forestry’ measure (Greece) Spraying machine financed through the ‘Farm modernisation’ measure (Germany) Grain drying and storage facilities financed through the ‘Adding value to agricultural and forestry products’ measure (Lithuania) Maritime pine trees planted through the ‘Restoring forestry potential’ measure (France) Policy objective: Improving the quality of life in rural areas and diversifying the rural economy Flower shop financed through the ‘Support for the creation Café at wildlife park financed through the ‘Encouragement and development of micro-enterprises’ measure (Sweden) of tourism activities’ measure (United Kingdom) Box 1 
Johdanto 10 Esimerkkejä maaseudun kehittämisohjelmista rahoitetuista hankkeista Toimintapoliittinen tavoite: maa-ja metsätalouden kilpailukyvyn parantaminen Viljelijöille osoitettu koulutus rahoitettiin toimenpiteestä ”Koulutus ja tiedotus” (Bulgaria) Eläinsuoja ja olkien levittämislaite rahoitettiin toimenpiteestä ”Maatilojen nykyaikaistaminen” (Luxemburg) Ruiskutuskone rahoitettiin toimenpiteestä ”Maatilojen nykyaikaistaminen” (Saksa) Viljan kuivaus-ja varastointitilat rahoitettiin toimenpiteestä ”Maa-ja metsätaloustuotteiden arvon lisääminen” (Liettua) Toimintapoliittinen tavoite: ympäristön ja maaseudun tilan parantaminen Tippukastelujärjestelmä rahoitettiin toimenpiteestä Rannikkomäntyjen istutus toimenpiteessä ”Maa-ja metsätalouden kehittämiseen liittyvä infrastruk-”Metsätalouden tuottokyvyn palauttaminen” (Ranska) tuuri” (Kreikka) Toimintapoliittinen tavoite: maaseutualueiden elämänlaadun parantaminen ja maaseudun elinkeinoelämän monipuolistaminen Kukkakauppa rahoitettiin toimenpiteestä ”Mikroyritysten perustamiseen ja kehittämiseen myönnettävä tuki” (Ruotsi) Villieläinpuiston kahvila rahoitettiin toimenpiteestä ”Matkailuelinkeinojen edistäminen” (Yhdistynyt kuningaskunta) Laatikko 1
Introduction 11 07 For most of the measures covered by this audit (see ‘Audit scope’ in para‐ graph 16), the applicant is reimbursed for the approved expenditure incurred. 
Johdanto 11 07 Useimmissa tämän tarkastuksen katta‐ missa toimenpiteissä (ks. tarkastuksen laajuus kohdassa 16) hakijalle korvattiin aiheutuneet hyväksytyt kulut.
A typical process for obtaining a grant on a reimbursement basis is shown in Figure 1. 
Tavan‐ omainen menettely korvausperustei‐ sen avustuksen saamiseksi kuvataan kaaviossa 1.
08 The main methods Member State authorities use to check the project costs in grant applications are illus‐ trated in Box 2. 
08 Laatikossa 2 kuvataan pääasiallisia menetelmiä, joita jäsenvaltioiden viran‐ omaiset käyttävät tarkastaessaan avus‐ tushakemuksissa esitetyt hankekulut.
Typical steps for requesting and obtaining a grant Obtain offers from suppliers and estimate project costs Prepare project proposal and application for grant Applicant Check that costs are reasonable Approve grant Member State authorities Implement project Pay invoices Claim grant payment Check grant claim Make payment for the agreed percentage of the approved costs incurred Common approaches used to check that project costs in grant applications are reasonable Simplified example: A farmer needs a new 75 hp tractor. 
Avustuksen hakemisen ja myöntämisen tavanomaiset vaiheet Saadaan tarjoukset toimittajilta ja arvioidaan hankekulut Laaditaan hanke-ehdotus ja täytetään avustushakemus Hakija Tarkastetaan kulujen kohtuullisuus Myönnetään avustus Jäsenvaltion viranomaiset Toteutetaan hanke Maksetaan laskut Pyydetään avustuksen maksamista Tarkastetaan avustushakemus Maksetaan sovittu prosenttisosuus aiheutuneista hyväksytyistä kuluista Avustushakemuksissa esitettyjen hankekulujen kohtuullisuuden yleisiä tarkastustapoja Yksinkertaistettu esimerkki: Viljelijä tarvitsee uuden 75‐hevosvoimaisen traktorin.
He obtains offers from three suppliers: offers A (44 000 euro), B (46 000 euro) and C (48 000 euro). 
Hän saa tarjouksen kolmelta tarjoajalta: tarjous A on 44 000 euroa, tarjous B 46 000 euroa ja tarjous C 48 000 euroa.
He selects offer B and applies for a rural development grant of 50 % of the costs. 
Viljelijä valitsee tarjouksen B ja hakee maaseudun kehittämisavustusta 50 prosenttiin kuluista.
Comparison of different offers: The Member State authorities compare offers A, B and C and decide whether the costs applied for (offer B: 46 000 euro) are reasonable. 
Eri tarjousten vertailu: Jäsenvaltion viranomaiset vertaavat tarjouksia A, B ja C ja tekevät siten päätöksensä hake‐ muksessa esitettyjen kulujen (tarjous B 46 000 euroa) kohtuullisuudesta.
Market research: The Member State authorities contact other suppliers or search on the Internet for the costs of equivalent 75 hp tractors and compare these to offer B. Expert opinion: The Member State authorities ask an agricultural engineer to confirm that offer B is reason‐ able. 
Markkinatutkimus: Jäsenvaltion viranomaiset ovat yhteydessä toisiin traktorin toimittajiin tai tekevät hakuja interne‐ tissä selvittääkseen vastaavanlaisten 75‐hevosvoimaisten traktorien hintoja ja vertaavat niitä tarjoukseen B. Asiantuntijalausunto: Jäsenvaltion viranomaiset pyytävät maatalousinsinööriä vahvistamaan, että tarjous B on kohtuullinen.
Reference prices: The authorities compare offer B to a database of prices for different makes and models of tractors. 
Viitehinta: Viranomaiset vertaavat tarjousta B hintatietokantaan, joka sisältää tietoja eri merkkisistä ja mallisista traktoreista.
If the reference price is 45 000 euro, they may nevertheless agree a grant of 23 000 euro based on offer B if they consider the cost of 46 000 euro to be justified. 
Vaikka viitehinta olisi 45 000 euroa, viranomaiset saattavat maksaa tarjouksen B perusteella 23 000 eu‐ roa, jos ne katsovat, että 46 000 euron kulu on perusteltu.
Alternatively, they may apply the reference price as a ceiling and approve a grant of 22 500 euro. 
Vaihtoehtona on, että ne asettavat viitehinnan enimmäis‐ määräksi ja myöntävät tukea 22 500 euroa.
Simplified cost options: Instead of checking if offer B is reasonable, the Member State authorities offer a lump sum grant of 20 000 euro for the purchase of a tractor. 
Yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot: Jäsenvaltion viranomaiset eivät tarkasta tarjouksen B kohtuullisuutta, vaan myöntävät sen sijaan 20 000 euron kertakorvauksen traktorin ostoon.
This is paid irrespective of the type of tractor or actual costs incurred. 
Määrä maksetaan edunsaajalle riippumatta traktorityypistä tai tosiasiallisesti aiheutuneista kuluista.
Alternatively, they may set a maximum cost of 40 000 euro per tractor and reimburse 50 % of the actual costs incurred up to this amount. 
Vaihtoehtoisesti viranomaiset voivat asettaa traktorikohtaisek‐ si enimmäishinnaksi 40 000 euroa ja korvata 50 prosenttia aiheutuneista kuluista tämän enimmäishinnan rajoissa.
Box 2 Figure 1 
Laatikko 2 Kaavio 1
Introduction 12 09 For the main investment measures, the mean total project cost is around 125 000 euro. 
Johdanto 12 09 Pääasiallisten investointitoimenpiteiden yhteydessä hankekulujen kokonaismää‐ rä on keskimäärin noin 125 000 euroa.
The amount of grant payable towards the project costs will depend on the aid rate but the measures are characterised by large numbers of relatively small grants — some of which can be for less than 1 000 euro — and a smaller number of large grants, which can exceed 1 million euro. 
Hankekulujen perusteella maksettavan avustuksen määrä riippuu avustustasos‐ ta, mutta toimenpiteet koostuvat tyy‐ pillisesti lukuisista suhteellisen pienistä avustusmääristä (joista osa on jopa alle 1 000 euroa) ja vähäisemmästä mää‐ rästä suuria avustuksia (jotka saattavat olla suuruudeltaan yli miljoona euroa).
Member State author‐ ities expect to have approved around 1,4 million individual grants by the end of the programming period. 
Jäsenvaltioiden viranomaiset arvioivat hyväksyvänsä ohjelmakauden loppuun mennessä noin 1,4 miljoonaa yksittäistä avustusta.
Analysis of the risks: grant payments may be too high if given for unnecessary costs or based on uncompetitive prices 10 As described above, the principle of economy applies to all grants or payments from the EU budget. 
Riskianalyysi: avustusmaksut saattavat olla liian suuria, jos ne perustuvat tarpeettomiin kuluihin tai kilpailukyvyttömiin hintoihin 10 Kuten edellä on kuvattu, taloudellisuu‐ den periaatetta on sovellettava kaikkiin EU:n talousarviosta suoritettaviin avus‐ tuksiin ja maksuihin.
Ac‐ cording to this principle, subsidies should be given for the right things at the best price. 
Periaatteen mukaan tuet on myönnettävä oikeisiin kohteisiin mahdollisimman edulliseen hintaan.
In the context of rural development projects, this means that the items for which the grant is given should be of the type, quality and quantity needed to achieve the in‐ tended outputs and results. 
Maa‐ seudun kehittämishankkeiden kohdalla tämä merkitsee, että avustusten perus‐ teena olevien tavarahankintojen pitäisi olla tyypiltään, laadultaan ja määrältään sellaiset, joita tarvitaan tavoiteltujen tuotosten ja tulosten saavuttamiseen.
The grant for these items should be based on the lowest available price for the required specification. 
Näihin tavarahankintoihin myönnet‐ tävien avustusten olisi pohjauduttava alhaisimpiin hintoihin, joita on tarjolla kyseistä eritelmää vastaavien tavaroiden osalta.
11 In most cases, grants are given for only a proportion of total project costs and applicants must pay the balance from their own resources, giving the ap‐ plicant an incentive to limit the project costs. 
11 Avustusta myönnetään useimmiten vain osaan hankkeen kokonaiskuluista, ja ha‐ kijan on maksettava loppumäärä omista varoistaan. Tämä kannustaa hakijaa rajoittamaan hankekuluja.
Where aid rates are low, the incentive can be strong — but as aid rates increase the incentive diminishes. 12 Any subsidy distorts the real cost– benefit relationship, which may encourage the applicant to specify a higher‐cost solution than necessary, from ‘gold‐plating’ (see Glossary) through to investments that are dis‐ proportionate to the outputs or results expected to be achieved by undertak‐ ing the project. 
Jos tukitaso on alhainen, kannustin voi olla suuri. Tukitason noustessa kannustinvaikutus kuitenkin pienenee. 12 Tuet vääristävät todellista kustannus‐ ‐hyötysuhdetta aina, mikä saattaa kannustaa hakijaa ehdottamaan tar‐ peettoman kalliita ratkaisuja.