natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 04 56-72 Part III – The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 57-59 The Commission’s LPIS‐related guidance improved compared to the previous CAP period 60-64 Action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings 65-69 The reliability of the LPIS quality assessment results was undermined by the weaknesses in its methodology and application 70-72 The QA results were not sufficiently used to improve the quality of the data in LPIS 73-80 Conclusions and recommendations Annex I — LPIS layers as indicated in Article 5(1) and 5(2) of Regulation (EU) No 640/2014 Annex II — QA exercise 2015 – QEs by conformance class Reply of the Commission 
Sisällys 04 56-72 Osa III – Komission viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskeva seuranta parani, mutta siinä ei painotettu tarpeeksi viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tuloksellisuutta 57-59 Komission viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään liittyvä ohjeistaminen parani verrattuna edelliseen yhteisen maatalouspolitiikan kauteen 60-64 Toimintasuunnitelmilla ja rahoitusoikaisuilla korjattiin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän puutteita 65-69 Menetelmät ja soveltamistapa heikensivät LPIS-laadunarvioinnin tulosten luotettavuutta 70-72 Laadunarviointituloksia ei käytetty riittävästi parantamaan tietojen laatua viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä 73-80 Johtopäätökset ja suositukset Liite I — Asetuksen (EU) N:o 640/2014 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tasot Liite II — Laadunarviointi 2015 - Laatutekijät vastaavuusluokittain Komission vastaukset
Estimated level of error: Our annual best estimate of the error affecting a class of payments. 
Sanasto 05 Arvioitu virhetaso: Tilintarkastustuomioistuimen vuotuinen paras arvio tietyn maksuluokan virhetasosta.
It is calculated based on the results of tests carried out on a representative sample of transactions. 
Virhetason laskentaan käytetään testituloksia, jotka perustuvat edustavaan tapahtumaotokseen.
It is expressed as a percentage of erroneous payments in the total value of payments. 
Todennäköisin virhetaso ilmaistaan virheellisten maksujen prosenttiosuutena maksujen kokonaismäärästä.
This percentage lies, with 95 % probability, within a confidence interval defined by a lower and an upper limit. 
Prosenttiosuus sijoittuu 95 prosentin todennäköisyydellä luottamusvälille, joka ilmaistaan alemman ja ylemmän virherajan avulla.
European Agricultural Guarantee Fund (EAGF): This fund provides funding for direct payments to farmers, the management of agricultural markets and a number of other purposes, such as veterinary and plant health measures, food programmes and information activities. 
Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto): Rahasto, joka tarjoaa rahoitusta viljelijöille myönnettäviin suoriin tukiin, maatalousmarkkinoiden hallinnointiin sekä moniin muihin tarkoituksiin, kuten eläinlääkintä-ja kasvinsuojelutoimenpiteisiin, elintarvikeapuohjelmiin ja tiedotustoimiin.
1 Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
LPIS QA control zone: Randomly chosen zone used for the QA inspection, where up‐to‐date national ortho‐photo or very high resolution remote sensing data is available. 
Alueen kansallinen ortokuva on ajan tasalla tai alueelta on saatavilla hyvin korkean resoluution kaukokartoitustietoa.
LPIS layer: The visual representation of a geographic dataset in any digital map environment. 
LPIS-taso: Visuaalinen esitys maantieteellisistä tiedoista missä tahansa digitaalisessa karttaympäristössä.
Conceptually, a layer is a stratum of the geographic reality in a particular area. 
Käsitteellisesti LPIS-taso tarkoittaa tietyn alueen maantieteellistä todellisuutta kuvaavaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän kerrosta.
2 Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy and repealing Council Regulations (EEC) No 352/78, (EC) No 165/94, (EC) No 2799/98, (EC) No 814/2000, (EC) No 1290/2005 and (EC) No 485/2008 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N: 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
Permanent grassland and permanent pasture (together referred to as ‘permanent grassland’): Land that is used to grow grasses or other herbaceous forage naturally (self‐seeded) or through cultivation (sown) and that has not been included in a holding’s crop rotation for at least five years. 
Pysyvä nurmi ja pysyvä laidun (yhdessä pysyvä nurmi): Maa, jota käytetään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen joko luontaisella tavalla (itseuudistuva) tai viljelemällä (kylvämällä) ja joka ei ole kuulunut tilan viljelykiertoon vähintään viiteen vuoteen.
It may include other vegetation which can be grazed, such as shrubs and/or trees, provided that the grasses and other herbaceous forage remain predominant. 
Näillä maa-aloilla voi olla muutakin laidunnettavaa kasvillisuutta, kuten pensaita ja/tai puita, edellyttäen, että enemmistönä ovat heinäkasvit tai muut nurmirehukasvit.
At the discretion of the Member State in question, the definition may also include land which can be grazed and as part of established local practices but where grasses and other herbaceous forage are traditionally not predominant in grazing areas. 
Jäsenvaltion harkinnan mukaan määritelmään voidaan lisäksi sisällyttää maata, joka on laidunnettavaa ja osa vakiintunutta paikallista käytäntöä alueella, jolla heinäkasvit ja muut nurmirehukasvit eivät perinteisesti ole enemmistönä laidunmailla.
The results of the exercise are monitored by DG Agriculture and Rural Development. 
Tarkastuslausuma: Vuosittain toteutettavan tilintarkastuksen ja säännönmukaisuuden tarkastuksen lopputulos.
Statement of Assurance (SoA): The result of an annual financial and compliance audit exercise in which we examine the reliability of the EU’s accounts and the regularity of the transactions underlying them. 
Siinä tilintarkastustuomioistuin tarkastaa EU:n tilien luotettavuuden ja tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden.
The findings and conclusions of the Statement of Assurance are published in our annual report. 
Tarkastuslausuman havainnot ja johtopäätökset julkaistaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa.
Executive summary 08 IA Land Parcel Identification System (LPIS) is an IT system based on aerial or satellite photographs recording all agricultural parcels in the Member States. 
Tiivistelmä 08 IViljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on ilma-ja satelliittikuviin perustuva tietotekninen järjestelmä, jonka avulla rekisteröidään jäsenvaltioiden kaikki viljelylohkot.
It is a key control mechanism under the Common Agricultural Policy (CAP) designed to verify eligibility for area‐based subsidies, which amounted to approximately 45.5 billion euro in 2015. 
Se toimii yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) yhteydessä ja on sen keskeinen valvontamekanismi, jolla varmistetaan, ovatko lohkot oikeutettuja pinta-alatukeen.
The Court’s Statement of Assurance (SoA) estimated the level of error for the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) at 2.9 % (2.2 % without cross‐compliance errors) in 2014. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman yhteydessä Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) virhetasoksi arvioitiin 2,9 prosenttia (2,2 prosenttia ilman täydentäviin ehtoihin liittyviä virheitä) varainhoitovuonna 2014.
Close to half of the errors were area‐related. 
Lähes puolet virheistä liittyi pinta-alaan.
The system also increasingly plays a role in checking compliance with various environmental obligations. 
Lisäksi järjestelmällä on yhä suurempi rooli erilaisten ympäristövaatimusten noudattamista koskevissa tarkastuksissa.
In the 28 Member States, there are currently 44 national or regional LPISs in operation, containing over 135 million reference parcels. 
EU:n 28 jäsenvaltiossa toimii tällä hetkellä 44 kansallista tai alueellista viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää.
Audit visits were made to the Commission and five Member States (covering six LPISs). 
Tarkastuskäyntejä tehtiin komissioon ja viiteen jäsenvaltioon (käynnit kattoivat kuusi viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää).
We also sent a survey to all the Member States. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin lähetti kyselyn kaikille jäsenvaltioille.
III We concluded that the LPIS is a useful tool for determining the eligibility of agricultural land but its management could be further improved. 
III Tilintarkastustuomioistuin totesi, että viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä on hyödyllinen väline maatalousmaan tukikelpoisuuden määrittämiseen, mutta sen hallinnointia voitaisiin edelleen parantaa.
Over recent years our SoA results showed that action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings in the Member States affected. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaan liittyvät tulokset ovat viime vuosina osoittaneet, että toimintasuunnitelmilla ja rahoitusoikaisuilla on kyetty korjaamaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän puutteita jäsenvaltioissa.
Some room for improvement remains, in particular: ‐ We identified some weaknesses in LPIS processes affecting the Member States’ ability to reliably check the eligibility of land. 
Erityisesti: - Joitain heikkouksia ilmeni niissä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän menettelyissä, jotka vaikuttavat jäsenvaltion kykyyn luotettavasti tarkastaa maa-alan tukikelpoisuus.
In some of the LPISs additional information concerning ownership and lease rights was included in order to ensure that each parcel had been declared by the right farmer. 
Tietyissä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmissä oli lisätietoja omistussuhteista ja vuokraoikeuksista. Näin varmistettiin, että kunkin lohkon ilmoitti oikea viljelijä.
In addition, Member States did not analyse the cost‐effectiveness of their LPISs in order to better design the related checks. ‐ We found that Member States had made progress in upgrading their LPISs to meet the 2014‐2020 CAP require‐ ments. 
Lisäksi jäsenvaltiot eivät analysoineet viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiensä kustannusvaikuttavuutta. Analyysin avulla tarkastukset voitaisiin suunnitella paremmin. - Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot olivat edistyneet viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien parantamisessa.
However, LPISs had not yet been completely adapted for greening. 
Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiä ei kuitenkaan ole vielä täysin mukautettu viherryttämiseen.
Some efforts by the Commission to simplify the CAP had had mixed results. ‐ Through improved LPIS‐related guidance, regular audits and follow‐up of Member States’ action plans and fi‐ nancial corrections, the Commission’s performance of its monitoring role has improved. 
Osa komission pyrkimyksistä yksinkertaistaa yhteistä maatalouspolitiikkaa tuotti vaihtelevia tuloksia. - Komission täyttää seurantatehtävänsä aiempaa paremmin, koska viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään liittyvä ohjeistaminen on parantunut, tarkastuksia tehdään säännöllisesti ja jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmiin ja rahoitusoikaisuihin kohdistetaan seurantaa.
However, the reliability of the yearly quality assessment (QA) exercise on the effectiveness of the LPISs in the Member States was under‐ mined by weaknesses in the applied methodology and insufficient checks and follow‐up by the Commission. 
Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän vaikuttavuutta koskevan vuosittaisen laadunarvioinnin luotettavuus jäsenvaltioissa kuitenkin heikkeni. Tämä johtui siitä, että käytetyissä menetelmissä oli heikkouksia ja komission suorittamat tarkastukset ja seuranta olivat riittämättömiä.
Introduction 10 Background 01 The Common Agricultural Policy (CAP) finances, via the European Agricultural Guarantee Fund (‘EAGF’), direct payments to farmers and measures to respond to market instabilities or environmental challenges (‘Pillar 1’). 
Johdanto 10 Taustaa 01 Yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) rahoitetaan Euroopan maatalouden tukirahaston kautta suoria tukia viljelijöille ja toimenpiteitä, joiden avulla vastataan epävakaista markkinoista johtuviin tai ympäristöhaasteisiin (”ensimmäinen pilari”).
The CAP also co‐fi‐ nances rural development programmes within the EU Member States (‘Pillar 2’) via the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD). 
Yhteisestä maatalouspolitiikasta yhteisrahoitetaan myös EU:n jäsenvaltioiden maaseudun kehittämistä koskevat ohjelmat (”toinen pilari”). Rahoitus tapahtuu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) kautta.
The reformed CAP for the 2014‐2020 period strives to achieve better targeted, more equitable and more environmentally friendly – ‘greener’ – direct aid payments. 
Ohjelmakaudelle 2014-2020 uudistetulla yhteisellä maatalouspolitiikalla pyritään saavuttamaan paremmin kohdistetut, tasapuolisemmat ja ympäristöys-tävällisemmät – ”vihreämmät” – suoraan tukeen liittyvät maksut.
02 To ensure that payments are regular, the CAP relies on the Integrated Admin‐ istration and Control System (IACS), a set of comprehensive administrative and on‐the‐spot checks on subsidy applications, which is managed by the Member States. 
02 Yhteisen maatalouspolitiikan maksujen sääntöjenmukaisuus varmistetaan yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän (IACS) avulla. Jäsenvaltioiden hallinnoima IACS-järjestelmä käsittää tukihakemusten kattavat hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset.
The Land Parcel Identification System (LPIS) is a key component of the IACS. 
Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on keskeinen osa yhdennettyä hallintoja valvontajärjestelmää.
It is an IT system based on ortho‐imagery (aerial or satellite photographs) which records all agricultural parcels in the Member States. 
Se on ortokuviin (ilma-ja satelliittikuviin) perustuva tietotekninen järjestelmä, jonka avulla rekisteröidään jäsenvaltioiden kaikki viljelylohkot.
It serves two main purposes: to clearly locate all eligible agricultural land contained within reference parcels and to calculate their maximum eligible area (MEA). 
Tunnistamisjärjestelmällä on kaksi keskeistä tarkoitusta: paikantaa selkeästi koko viitelohkoilla oleva tukikelpoinen maatalousmaa ja laskea viitelohkojen tukikelpoinen enimmäispinta-ala.
The LPIS is used for cross‐checking during the administrative control procedures and as a basis for on‐the‐spot checks by the paying agency4. 
Sitä käytetään myös maksajaviraston paikalla toimittamien tarkastuksien perustana4.
Some Member States have also used their LPISs to check whether farmers have respected some of the environmental rules under cross‐compliance or area‐related rural development schemes, such as agri‐environment and less‐favoured area support. 
Joissakin jäsenvaltioissa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmillä on myös tarkastettu, ovatko viljelijät noudattaneet eräitä täydentävien ehtojen tai pinta-alaperusteisten maaseudun kehittämisohjelmien (kuten maatalouden ympäristötuki ja epäsuotuisten alueiden tuki) mukaisia ympäristöalan sääntöjä.
During the 2014‐2020 CAP, part of the direct aid to farmers is to be paid for agricultural practices beneficial for the climate and the environment. 
Yhteisen maatalouspolitiikan ohjelmakauden 2014-2020 aikana osa viljelijöille osoitetusta suorasta tuesta on tarkoitus maksaa ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen perusteella.
Some of these new greening obligations (see paragraph 35 in Part II) are to be monitored using the LPIS. 
Osaan näistä uusista viherryttämistavoitteista (ks. osa II, kohta 35) on määrä kohdistaa seurantaa viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän avulla.
4 For the 2007‐2013 CAP period, the core LPIS legislation is Article 17 of Council Regulation (EC) No 73/2009 of 19 January 2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, amending Regulations (EC) No 1290/2005, (EC) No 247/2006, (EC) No 378/2007 and repealing Regulation (EC) No 1782/2003 (OJ L 30, 31.1.2009, p. 
4 Yhteisen maatalouspolitiikan keskeinen lainsäädäntö ohjelmakaudella 2007-2013 oli seuraava: neuvoston asetus (EY) N:o 73/2009, annettu 19 päivänä tammikuuta 2009, yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2009, s.
16) and Article 6 of Commission Regulation (EC) No 1122/2009 of 30 November 2009 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 73/2009 as regards cross‐compliance, modulation and the integrated administration and control system, under the direct support schemes for farmers provided for that Regulation, as well as for the implementation of Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards cross‐compliance under the support scheme provided for the wine sector; for the 2014‐2020 period, it is Article 70 of Regulation (EU) No 1306/2013 and Articles 5 and 6 of Regulation (EU) No 640/2014. 
16), 17 artikla, ja komission asetus (EY) N:o 1122/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä mainitussa asetuksessa säädettyjen viljelijöiden suorien tukien järjestelmien mukaisten täydentävien ehtojen, tuen mukauttamisen ja yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän osalta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä viinialalle säädetyn tukijärjestelmän mukaisten täydentävien ehtojen osalta, 6 artikla. Keskeinen lainsäädäntö ohjelmakaudella 2014-2020 on seuraava: asetus (EU) N:o 1306/2013, 70 artikla, ja asetus (EU) N:o 640/2014, 5 ja 6 artikla.
5 According to the figures taken from the general EU budget for 2015. 
5 EU:n yleisestä talousarviosta peräisin olevien lukujen mukaan.
6 Payment appropriations cover largely budget lines 05 03 01 01, single payment scheme, 28 342 million euro; 05 03 01 02, single area payment scheme, 7 806 million euro and integral partsof05030103to 05 03 03, Other direct aids, totalling 4 328 million euro overall (redistributive payment, specific programme for outermost regions, area aid for cotton and partially specific support (Article 68)). 
6 Maksumäärärahat kattavat suurelta osin budjettikohdan 05 03 01 01, tilatukijärjestelmä, 28 342 miljoonaa euroa; budjettikohdan 05 03 01 02, yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä, 7 806 miljoonaa euroa, ja olennaiset osat kohdista 05030103–050303,muut suorat tuet, joiden kokonaismäärä on 4 328 miljoonaa euroa (uudelleenjakotuki, syrjäisempien alueiden erityisohjelma, puuvillan pinta-alatuki ja osittainen erityistuki (68 artikla)).
7 The area‐related rural development schemes within budget line 05 04 Rural development account for roughly half of the payment appropriations of 11 162 million euro. 
7 Budjettikohtaan 05 04, maaseudun kehittäminen, sisältyviin pinta-alaperusteisiin maaseudun kehittämisohjelmiin on osoitettu noin puolet 11 162 miljoonan euron maksumäärärahoista.
A reference parcel is a uniquely identified and geographically delimited agricultural area8. 
Vilje-lylohkolla tarkoitetaan yksilöllisesti tunnistettavaa ja maantieteellisesti rajattua aluetta8.
Farmers are expected to carefully examine each map and to identify and exclude from their applications all unfarmed land, and ineligible features on parcels, such as build‐ ings, farmyards, scrub, roadways, forests, lakes, etc. 
Viljelijöiden tulee tarkasti tutkia jokainen kartta ja tunnistaa ja sulkea hakemusten ulkopuolelle kaikki viljelemätön maa ja tukeen oikeuttamattomat lohkojen osat, kuten rakennukset, maatilan pihapiiri, pensaat, ajoradat, metsät ja järvet.
05 The LPIS’s technical specifications vary from one Member State to another as vari‐ ous types of reference parcel exist (see Table 1). 
05 Viljelylohkoja on olemassa erityyppisiä ja siksi viljelylohkojen tekniset tiedot voivat vaihdella eri jäsenvaltioiden välillä (ks. taulukko 1).
A brief description of the main types is given below. 
Alla lyhyt kuvaus viljelylohkojen päätyypeistä.
Characteristics of the reference parcel types Source: European Court of Auditors and European Commission (JRC). 
Viljelylohkotyyppien ominaispiirteet Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan komissio (Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus).