natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the Hungarian case, the issues of water and soil quality and biodiversity protection are already well covered by indicators related to axis 2, where Hungary has added 13 additional, baseline indicators with corresponding target figures, several of which concern the agri-environment measure (e.g. Protection of cultivated area jeopardised by soil loss (water and wind erosion)), which correspond to the five core objectives of the Hungarian agri-environment measure. 
Unkarin tapauksessa toimintalinjaan 2 liittyvät indikaattorit kattavat jo hyvin veden ja maaperän laatua sekä biologisen monimuotoisuuden suojelua koskevat näkökohdat, ja Unkari on lisännyt kyseiseen toimintalinjaan 13 perustason lisäindikaattoria tavoitelukuineen, joista useat koskevat maatalouden ympäristötoimenpidettä (esim. ”Maaperän eroosion uhkaaman viljelymaan suojelu (vesi-ja tuulieroosio)”), joka vastaa Unkarin maatalouden ympäristötoimenpiteen viittä keskeistä tavoitetta.
The Commission does not consider it feasible to ensure a financial follow-up at the level of sub-measures as this would produce a significant administrative burden which would neither be justified nor accepted by Member States. 
Komission mielestä rahoituksen seurannan tekeminen alatoimenpiteiden tasolla ei ole toteutettavissa, koska tämä aiheuttaisi merkittävää perusteetonta hallinnollista rasitusta, jota jäsenvaltiot eivät hyväksyisi.
Furthermore, such an approach would not be consistent with and disproportionate in comparison to other shared management policies. 
Lisäksi tällainen lähestymistapa ei olisi johdonmukainen eikä oikeasuhtainen muihin jaetun mallin toimintatapoihin verrattuna.
However, while Natura 2000 has not been foreseen as a specific category within the agri-environment measure since a separate measure is available, the monitoring tables do provide an area breakdown according the different Less Favoured Area (LFA) categories. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Vaikka Natura 2000 -verkostoa ei ole tarkoitettu erityiseksi maatalouden ympäristötoimenpiteen luokaksi, koska tätä varten on erillinen toimenpide, seurantataulu-koissa on kuitenkin aluekohtainen jaottelu erilaisiin epäsuotuisiin alueisiin. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
63 In the revision of the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) for the post-2013 period other geographical breakdowns will be considered. 
63 Muita maantieteellisiä jakoja harkitaan vuoden 2013 jälkeisen kauden yhteisiä seuranta-ja arviointisääntöjä tarkistettaessa.
The output indicator 35 (total area under agri-environment support) is indeed subdivided according to 12 types of commitment, for example ‘entry-level commit-ment’, ‘actions to conserve soil’, etc., some of which are further divided into subcategories (see Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) Handbook Guidance Note H). 
Tuotosindikaattori 35 (maatalouden ympäristötuen piiriin kuuluva kokonaisala) on todella jaettu osiin 12 sitoumustyypin, kuten ”lähtötason sitoumusten” ja ”maaperän säilyttämistoimien”, perusteella, ja jotkin näistä on jaettu edelleen alaluokkiin (ks. yhteisiä seuranta-ja arviointisääntöjä koskevan käsikirjan ohje H).
Managing Authorities are expected to aggregate data on contracts according to these categories. 
Hallintoviranomaisten odotetaan laskevan sopimuksia koskevat tiedot yhteen näiden luokkien mukaisesti.
This means that it is possible to distinguish between different types of schemes, for example light schemes (such as entry-level schemes) and more demanding commitments (such as organic farming). 
Tämä tarkoittaa, että erityyppiset järjestelmät, esimerkiksi kevyet järjestelmät (kuten lähtötason järjestelmät) voidaan erottaa vaativammista sitoumuksista (kuten luonnonmukaisesta maataloudesta).
As the monitoring framework does include a certain differentiation of the agri-environmental commitments’ categories, Member States should make better use of such options in monitoring agri-environment. 
Koska seurantasääntöihin ei sisälly mitään maatalouden ympäristösitoumusten erittelyä luokkiin, jäsenvaltioiden olisi käytettävä tällaista mahdollisuutta paremmin maatalouden ympäristötoimintaa seurates-saan.
Any other differentiation post-2013 should not increase the complexity and administrative burden of agri-environment’s management. 
Mahdollinen muu vuoden 2013 jälkeinen erittely ei saa lisätä maatalouden ympäristöohjelman hallinnoinnin monimutkaisuutta ja hallinnollista rasitusta.
Box 2 The aggregation of total contracts/areas gives an overview of agri-environment commitments. 
Laatikko 2 Kaikkien sopimusten/pinta-alojen yhteen laskeminen antaa yleiskuvan maatalouden ympäristösitoumuksista.
The Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) indicators also provide for sub-divisions related to the specific objectives of schemes, which allow more detailed examination/ analysis of the situation. 
Yhteisten seuranta- ja arviointisääntöjen indikaattorit sisältävät myös järjestelmien yksittäisiin tavoitteisiin liittyvän jaon, jonka avulla tilannetta voidaan tarkastella ja analysoida tarkemmin.
Both approaches are needed to provide a full picture of how rural development programmes support the rural environment. 
Molemmat lähestymistavat ovat tarpeen, jotta saadaan yleiskuva siitä, miten maaseudun kehittämisohjelmilla tuetaan maaseutuympäristöä.
REPLY OF THE COMMISSION Moreover, basic sub-measures do not per se deliver only limited environmental benefits. 
KOMISSION VASTAUKSET Perustason alatoimenpiteistä ei myöskään seuraa välttämättä vain rajallisia ympäristöhyötyjä.
If well designed, with relevant requirements and correctly implemented in relevant areas, even if not very demanding, they can bring great environmental benefits spread throughout a wide area. 
Jos ne suunnitellaan hyvin, niille asetetaan olennaiset vaatimukset ja ne toteutetaan asianmukaisesti kyseessä olevilla alueilla, niillä voidaan saada aikaan erittäin merkittäviä ympäristöhyötyjä laajalla alueella, vaikka ne eivät ole erityisen vaativia.
For the purpose of identifying the effectiveness of a measure, the evaluation may assess different agri-environment schemes separately, although environmental impacts are assessed at programme level, since they are the result of a complex mix of interventions and external factors. 
Toimenpiteen tehokkuuden määrittämiseksi arvioinnissa voidaan tarkastella erilaisia maaseudun ympäristöjärjestelmiä erikseen, vaikka ympäristövaikutuksia arvioidaan ohjelman tasolla, koska ne syntyvät erilaisten toimenpiteiden ja ulkoisten tekijöiden monitahoisten vaikutusten tuloksena.
The expected environmental benefits of the programme and axes have been established in the rural development programmes (RDP), and validated through ex ante evaluation. 
Ohjelman ja toimintalinjojen odotetut ympäristöhyödyt on määritetty maaseudun kehittämisohjelmissa, ja ne on hyväksytty etukäteisarvioinnissa.
Furthermore, the environment is a very complex system where most processes are very slow and environmental outcomes take time to develop. 
Ympäristö on monimutkainen järjestelmä, jossa suurin osa prosesseista tapahtuu hyvin hitaasti ja ympäristötuotosten syntyminen vie aikaa.
Thus, for many sub-measures the actual environmental benefits can only be determined after a certain period of time. 
Näin ollen monien alatoimenpiteiden tosiasialliset ympäristöhyödyt voidaan määrittää vasta tietyn ajan kuluttua.
The mid-term evaluation reports, submitted at the end of 2010, provide the first opportunity for the impact of RDP, including agri-environment schemes, to be assessed. 
Vuoden 2010 lopussa toimitetut väliarviointikertomukset tarjoavat ensimmäisen tilaisuuden tarkastella maaseudun kehittämisohjelmien – myös maaseudun ympäristöjärjestelmien – vaikutusta.
However, the implementation and expected results of agri-environment schemes are monitored on a regular basis and reported to the Commission annually in the Annual Progress Reports. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Maatalouden ympäristöjärjestelmien toteutusta ja odotettuja tuloksia seurataan kuitenkin säännöllisesti, ja niistä raportoidaan komissiolle vuosittain täytäntöönpanon edistymistä koskevissa kertomuksissa. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
Where appropriate, Member States are encouraged and expected to go beyond the Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) and implement additional approaches and indicators to address programme-specific issues, such as those mentioned here. 
Tarvittaessa jäsenvaltioita kannustetaan ja niiden odotetaan menevän yhteisiä seuranta- ja arviointisääntöjä pidemmälle ja soveltamaan tässä kohdassa mainittujen kaltaisia ylimääräisiä lähestymistapoja ja indikaattoreita ohjelmakohtaisten kysymysten ratkaisemiseksi.
Best practice examples in this domain are shared via the evaluation expert network. 
Esimerkkejä alan parhaista käytännöistä jaetaan arvioinnin asiantuntijaverkoston kautta.
Moreover, the Commission continuously strives to refine appropriate methodologies and approaches. 
Lisäksi komissio pyrkii jatkuvasti hiomaan asianmukaisia menetelmiä ja lähestymistapoja.
While they can be very well suited to the conditions in individual Member States or regions, in many cases, if transferred to the EU level, specific monitoring practices would not deliver meaningful information. 
Vaikka erityiset seurantakäytännöt voivat sopia erittäin hyvin yksittäisten jäsenvaltioiden tai alueiden olosuhteisiin, ne eivät anna useinkaan EU:n tasolle siirrettyinä tarkoituksenmukaisia tietoja.
Please see replies to points 46 and 48. 
Ks. kohtiin 46 ja 48 annetut vastaukset.
The Member States are indeed invited to measure and monitor additional indicators. 
Jäsenvaltioita todella kehotetaan mittaamaan ja seuraamaan lisäindikaattoreita.
Best practices in this domain are considered by the evaluation expert network. 
Alan parhaita käytäntöjä käsitellään arvioinnin asiantuntijaverkostossa.
The Common Monitoring and Evaluation Framework (CMEF) cannot incorporate indicators based on particular species due to the broad range of different ecosystems in the EU. 
Yhteisiin seuranta-ja arviointisääntöihin ei voi sisältyä tiettyihin lajeihin perustuvia indikaattoreita, koska EU:ssa on monia erilaisia ekosysteemejä.
For instance, a very important species in a given area (in terms of biodiversity, scarcity ...) might be either trivial or non-existent in another area. 
Esimerkiksi tietyn alueen (biologisen monimuotoisuuden tai harvinaisuutensa kannalta) tärkeillä lajeilla ei ole välttämättä lainkaan merkitystä toisilla alueilla tai niitä ei esiinny muualla.
REPLY OF THE COMMISSION Box 3 Please see the reply to point 27. 
KOMISSION VASTAUKSET Laatikko 3 Ks. kohtaan 27 annettu vastaus.
The elements mentioned by the Court are part of the requirements/actions which farmers have committed to under a specific agri-environment scheme. 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat ovat osa vaatimuksia/toimia, joihin viljelijät ovat sitoutuneet tietyssä maatalouden ympäristöjärjestelmässä.
A database collecting examples of interesting cases studies (rural development programme project database) developed jointly with the National Rural Networks will be published by the end of May 2011 on the European Network for Rural Development (EN RD) website. 
Yhdessä kansallisten maaseutuverkostojen kanssa kehitetty tietokanta, maaseudun kehittämisohjelman hanketietokanta, johon kootaan esimerkkejä mielenkiintoisista tapaustutkimuksista, julkaistaan toukokuun 2011 loppuun mennessä eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston verkkosivustolla.
In addition, a new series of brochures with examples funded under European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) has been launched (the first two are available from the EN RD). 
Lisäksi on laadittu uusi sarja esitteitä, joissa on esimerkkejä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitetuista hankkeista (kaksi ensimmäistä on saatavilla eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkostosta).
There is no current specific activity on agri-environment measures (AEM) but several activities contain AEM case studies. 
Tällä hetkellä ei ole meneillään mitään erityistä maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevaa toimintaa, mutta useat toimet sisältävät maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyviä tapaustutkimuksia.
The most relevant activity is the analysis by the Thematic Working Group (TWG) 3 on Public Goods and Public Intervention, i.e. the context in which the AEM are implemented. 
Verkoston oleellisin toimi on julkisia hyödykkeitä ja julkisia toimia käsittelevän temaattisen työryhmän 3 analyysi, joka koskee suoraan maatalouden ympäristötoimenpiteiden toteuttamisen kontekstia.
A case study on AEM, from which lessons can be learned, has been conducted by the TWG 3 in consultation with the EN RD Coordination committee. 
Temaattinen työryhmä 3 on toteuttanut yhteistyössä eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston koordinointikomitean kanssa maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevan tapaustutkimuk-sen, josta voidaan ottaa opiksi.
Case studies by the TWG 4 on Delivery Mechanisms are conducted on the level of rural development programmes (RDP) in order to assess the whole delivery system, but the identification of difficulties in the implementation of AEM has received particular attention. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Toteutusmekanismeja käsittelevän temaattisen työryhmän 4 tapaustutkimukset tehdään maaseudun kehittämisohjelmien tasolla koko toteu-tusjärjestelmän arvioimiseksi, mutta maatalouden ympäristötoimenpiteiden täytäntöönpanon vaikeuksien yksilöintiin on kiinnitetty erityistä huomiota. Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
The Commission will put even more emphasis on the need to establish a stronger link between the implementation of the rural development measures and provision of adequate training and advice to the beneficiaries to improve farmers’ environmental awareness and their knowledge of agri-environment commitments needed for the better implementation of those commitments. 
Komissio korostaa aiempaa enemmän tarvetta osoittaa maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteuttamisen vahvempi yhteys tuensaajille tarkoitetun asianmukaisen koulutuksen ja neuvonnan antamiseen. Näin viljelijöiden tietoisuus ympäristönäkökohdista lisääntyisi, he tun-tisivat maatalouden ympäristösitoumukset paremmin ja sitoumusten täytäntöönpano paranisi.
Such training and advice should also be based on the experience gained from previous implementations of agri-environment operations. 
Tällaisen koulutuksen ja neuvonnan tulee perustua myös maatalouden ympäristötoimien aiemmasta toteuttamisesta saatuihin kokemuksiin.
Although Member States are not required to provide detailed figures and aid calculations in their rural development programmes (RDP), most Member States, upon the Commission’s request, delivered them to facilitate the assessment of the aid amounts proposed. 
Vaikka jäsenvaltioita ei vaadita toimittamaan tarkkoja lukuja ja tukilaskelmia maaseudun kehittämisohjelmissaan, suurin osa jäsenvaltioista toimitti nämä tiedot komission pyynnöstä ehdotettujen tukimäärien arvioinnin helpottamiseksi.
It is the responsibility of the Member States to ensure that appropriate expertise concerning the adequacy and accuracy of the calculations of payments is provided by independent services. 
Jäsenvaltioiden tehtävänä on varmistaa, että riippumattomilta yksiköiltä saadaan asianmukaista asiantuntija-apua tukilas-kelmien asianmukaisuuden ja täsmällisyyden varmistamiseksi.
The Commission relies on this kind of expertise, which is expected to take appropriate account of regional and local conditions. 
Komissio luottaa tällaiseen asiantuntija-apuun, jossa pitäisi ottaa alueelliset ja paikalliset olosuhteet asianmukaisesti huomioon.
The Commission performs a general plausibility and consistency check of the calculation. 
Komissio tarkastaa laskelmien uskottavuuden ja johdonmukaisuuden yleisesti.
However, it does not engage in a full-fledged recalculation, as such an exercise would require substantial resources and expertise, including detailed knowledge of the national and regional specificities of Member States, and would not be in line with the principle of subsidiarity. 
Se ei kuitenkaan suorita täydellistä uudelleenlas-kentaa, sillä tämä edellyttäisi merkittävästi voimavaroja ja asiantuntemusta sekä jäsenvaltioiden kansallisten ja alueellisten erityispiirteiden yksityiskohtaista tuntemusta eikä se olisi toissijaisuusperiaatteen mukaista.
The Commission does not undertake systematic controls (recalculation) of those calculations. However, in cases of doubts concerning aid amounts proposed, Member States were asked to provide detailed information on calculations and revise them if necessary. 
Komissio ei tarkasta laskelmia järjestelmällisesti (laske niitä uudelleen). Jos ehdotetuissa tukimäärissä on ollut epäselvyyttä, jäsenvaltioita on pyydetty antamaan yksityiskohtaisia tietoja laskelmista ja tarkistamaan niitä tarvittaessa.
In the case of Andalucía, arithmetic mistakes with no impact on the final value of the aid amount have already been corrected. 
Andalusian tapauksessa laskuvirheet, jotka eivät vaikuttaneet tuen lopulliseen määrään, on korjattu.
The Commission has requested the Managing Authority to clarify, provide additional justifications for, and even consider the adjustment of the aid amount for some issues identified by the Court, including the consideration of cost savings linked to a lower use of fertilisers in the calculation of the aid amount; the reply is still pending. 
Komissio on pyytänyt hallintoviranomaista selventämään asiaa, esittämään lisää perusteluja ja jopa harkitsemaan tukimäärän muuttamista joidenkin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien seikkojen osalta – myös harkitsemaan lannoitteiden vähäisempään käyttöön liittyvien kustannussäästöjen huomioimista tukimäärän laskemisessa.
The Commission services asked the Piemonte authorities to revise the calculation of aid amounts at several occasions end of 2010, and are awaiting submission of the revised calculation. 
Komission yksiköt pyysivät moneen otteeseen vuoden 2010 lopulla Piemonten viranomaisia tarkistamaan tukimäärien laskelmat, ja ne odottavat tarkistettujen laskelmien toimittamista.
According to the Polish authorities, the 2001–03 figures were used because the most recent data was not available, due to a change of the methodology. 
Puolan viranomaisten mukaan vuosia 2001–2003 koskevia lukuja käytettiin, koska uudempia tietoja ei ollut saatavilla menetelmän muuttumisen vuoksi.
The Commission checked the level of the established baseline, the reasoning and methodology or the calculation of the reduction of nitrogen fertilisation against the information provided by an independent body (Institut national de la recherche agronomique [INRA], Avignon) which certified the accuracy of the baseline (see reply to Box 4 and the rural development programme for France, version 5, pp. 199–200). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 
Komissio tarkisti määritetyn perustason, perustelut ja typpihapon käytön vähenemistä koskevan menetelmän tai laskelman ja vertasi niitä perustason asianmukaisuuden vahvistaneen riippumattoman elimen (Institut national de la recherche agronomique (INRA), Avignon) toimittamiin tietoihin (ks. laatikkoon 4 annettu vastaus ja Ranskan maaseudun kehittämisohjelma, 5 versio, s. 199–200). Erityiskertomus nro 7/2011 – Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?
66 The Commission has taken note of the Court’s findings and will require the Member State to take the necessary measures to address the situation. 
66 Komissio on pannut tilintarkastustuomioistuimen huomautukset merkille ja vaatii Ranskaa toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.
Box 4 Please see the reply to 61. 
Laatikko 4 Ks. kohtaan 61 annettu vastaus.
According to Art. 39(4) of Regulation (EC) No 1698/2005, the payments shall be granted annually and shall cover additional costs and income foregone resulting from the commitment made. 
Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 39 artiklan 4 kohdan mukaan tukia myönnetään vuosittain ja niiden on katettava tehdystä sitoumuksesta aiheutuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset.
If the basis for premium calculations changes after the original calculations have been made, premium adjustments are permitted and justified so as to allow minimising under-and overcompensation. 
Jos maksujen laskemisperusteet muuttuvat alkuperäisten laskelmien tekemisen jälkeen, maksujen mukautukset ovat sallittuja ja perusteltuja liian pienten ja liian suurten maksujen minimoimiseksi.
Therefore, Member States have the possibility to adjust their agri-environment premiums. 
Jäsenvaltioilla on siis mahdollisuus mukauttaa maatalouden ympäristötukia.
As regards the case mentioned by the Court, the annual progress report for rural development of 2008 (pp. 33–34) states that the measure in question had only a moderate success among potentially interested farmers due to a global market particularly favourable to arable crops, which made the aid less attractive. 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpanoa koskevassa vuoden 2008 edistymiskertomuksessa (s. 33–34) todetaan, että kyseinen toimenpide menestyi vain keskinkertaisesti mahdollisesti kiinnostuneiden viljelijöiden keskuudessa, koska tilanne maailmanmarkkinoilla oli erityisen suotuisa viljakasveille, minkä vuoksi tuki oli vähemmän houkuttelevaa.
So, in 2008, the measure was not renewed for new commitment. 
Toimenpidettä ei uusittu vuonna 2008 uutta sitoutumista varten.
39) mentions that the measure was reopened in 2009 and 29 first-time applicants are committed. 
39) mainitaan kuitenkin, että toimenpide avattiin uudelleen vuonna 2009 ja 29 ensihakijaa sitoutui siihen.
REPLY OF THE COMMISSION In the modification of the French rural development programme (RDP), in May 2008, it was foreseen that the amounts of agri-environment premiums could be revised under the following conditions: the review of the calculation concerns all major elements of the premium calculation, the average figures of the two latest years are used, an account of the uptake of the measures in question should be provided, the Member State have to review the calculation elements every two years and notify the conclusions to the Commission. 
KOMISSION VASTAUKSET Ranskan maaseudun kehittämisohjelmaan toukokuussa 2008 tehdyssä muutoksessa esitettiin, että maatalouden ympäristötukien määrää voitaisiin tarkistaa seuraavin edellytyksin: laskelmien tarkistus koskee kaikkia tukien laskennan merkittäviä osa-alueita, laskennassa käytetään kahden edellisen vuoden keskiarvoja, kyseisten toimenpiteiden omaksumisesta on esitettävä selvitys ja jäsenvaltioiden on tarkistettava laskennan osa-alueita kahden vuoden välein ja ilmoitettava päätelmistä komissiolle.
A review clause will be included both in all new contracts and in those ongoing contracts where the beneficiaries accept to benefit from the revised premiums. 
Kaikkiin uusiin sopimuksiin sisällytetään tarkistuslauseke, ja sama lauseke lisätään myös niihin voimassa oleviin sopimuksiin, joissa tuensaajat suostuvat tarkistettuihin maksuihin.
Art. 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 stipulates that calculations are to be differentiated so as to take into account regional or local site conditions and actual land use ‘as appropriate’. 
Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 53 artiklan mukaisesti laskelmissa on tehtävä tarpeelliset erittelyt ”tapauksen mukaan” paikallisten tai alueellisten olosuhteiden ja tosiasiallisen maankäytön huomioon ottamiseksi.
Member States are, however, requested to present in the calculations factors to differentiate the calculations’ figures (e.g. according to homogenous agricultural regions). 
Jäsenvaltioita pyydetään kuitenkin esittämään laskelmien muuttujat laskelmien lukujen erittelemiseksi (esim. samanlaisten maatalousalueiden mukaisesti).