natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The average EU contribution to an ERDF instrument is 80 million euro for holding funds and 10 million euro for specific funds. 
EU:n maksuosuus EAKR-rahoitusvälineissä on keskimäärin 80 miljoonaa euroa holdingrahastojen ja 10 miljoonaa euroa erityisrahastojen osalta.
The average EU contribution to an ESF instrument is 10 million euro for holding funds and 9 million euro for specific funds. 
EU:n maksuosuus ESR-rahoitusvälineissä on keskimäärin 10 miljoonaa euroa holdingrahastojen ja 9 miljoonaa euroa erityisrahastojen osalta.
In contrast, by the end of 2014, according to data reported by the Commission, the contribution from the EU budget to the centrally managed funds, which theoretically cover all Member States, was up to 1.2 billion euro. 
Komission raportoimien tietojen mukaan EU:n talousarviosta oli sitä vastoin vuoden 2014 loppuun mennessä maksettu jopa 1,2 miljardin euron rahoitusosuus keskitetysti hallinnoituihin rahastoihin, jotka periaatteessa kattavat kaikki jäsenvaltiot.
Private equity funds are operating on average with 150-500 million euro. 
Yksityisten pääomasijoitusrahastojen toimintavarat ovat keskimäärin 150–500 miljoonaa euroa.
57 However, implementing funds with a higher capital endowment can result in significant economies of scale and efficiency gains. 
57 Suuremman perustamispääoman rahastojen toteutuksesta voi kuitenkin seurata merkittäviä mittakaavaetuja ja tehokkuushyötyjä.
This is because the overhead costs and the associated risks can be spread over a sufficiently large number of final recipients. 
Tämä johtuu siitä, että yleiskuluja ja niihin liittyviä riskejä voidaan jakaa riittävän monen loppukäyttäjän kesken.
In other words, the individual ERDF and ESF specific funds often do not have the size which in the fund industry is considered appropriate to operate them efficiently. Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Toisin sanoen EAKR:n ja ESR:n yksittäisten erityisrahastojen koko ei useinkaan ole riittävä siihen, mikä rahastoalalla katsotaan asianmukaiseksi tehokkaan toiminnan kannalta. Onko asiaan puututtu ohjelmakaudella 2014–2020?
58 During the 2014-2020 programme period Member States enjoy greater flexibility in setting up financial instruments. 
58 Ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioilla on enemmän joustovaraa rahoitusvälineiden perustamisessa.
For instance, OPs may combine one or more complementary investment priorities from the ERDF, the CF and the ESF under a single thematic objective45. 
Toimenpideohjelmissa voidaan esimerkiksi yhdistää yksi tai useampia täydentäviä investointiprioriteetteja EAKR:sta, koheesiorahastosta ja ESR:sta yhteen temaattiseen tavoitteeseen45.
59 Moreover, the legal prerequisites for establishing instruments with significantly larger capital endowments were introduced46. 
59 Lisäksi on otettu käyttöön merkittävästi suuremman perustamispääoman rahoitusvälineiden perustamista koskevat oikeudelliset vaatimukset46.
In particular, the possibility of setting up shared management instruments at EU level has been introduced for the 2014-2020 programme period47 (see Box 5). 
Erityisesti ohjelmakaudelle 2014–2020 on otettu käyttöön mahdollisuus perustaa yhteistyössä hallinnoitavia EU:n tason välineitä47 (ks. laatikko 5).
45 Article 96(1) of the CPR. 
45 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 1 kohta.
46 Article 38(1) of the CPR. 
46 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 38 artiklan 1 kohta.
47 Within this option there is a special case whereby ERDF OPs can contribute to the SME initiative, which is directly managed by the Commission. 
47 Tähän mahdollisuuteen sisältyy erityistapaus, jossa EAKR:n toimenpideohjelmista voidaan tukea pk-yrityksiä koskevaa aloitetta, joka on komission suoraan hallinnoima.
In this case, specific rules apply, as set in Article 39 of the CPR. 
Tässä tapauksessa sovelletaan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 39 artiklassa esitettyä erityissääntöjä.
Observations 39 Arrangements for setting up financial instruments at EU level (2014-2020 programme period) Article 38(1)(a) of the CPR makes it possible for a financial contribution to be provided to an instrument set up at Union level, managed directly or indirectly by the Commission, although in principle the ‘[...] funds [must] be implemented within the framework of shared management between the Member States and the Commission, in accordance with Article 59 of the Financial Regulation [...]’. 
Huomautukset 39 Järjestelyt rahoitusvälineiden perustamiseksi EU:n tasolla (ohjelmakausi 2014–2020) Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 38 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mahdollistetaan rahoituksen antaminen unionin tasolla perustettuihin rahoitusvälineisiin, joita komissio hallinnoi suoraan tai välillisesti, kuitenkin noudattaen periaatetta, jonka mukaan ”[...] rahastoille kohdennettu unionin talousarvion osa toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission yhteistyössä toteutettavan hallinnon puitteissa varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti [...]”.
If the entire priority axis of an OP is delivered through a financial instrument, an incentive of a 10 % top-up of the maximum co-financing rate can be applied. 
Osarahoituksen enimmäisosuutta voidaan korottaa kymmenellä prosenttiyksiköllä, jos toimenpideohjelman toimintalinja toteutetaan kokonaisuudessaan rahoitusvälineiden avulla.
If a separate priority axis is set up to be delivered through a financial instrument at EU level and managed directly or indirectly by the Commission, the axis qualifies for a 100 % co-financing rate48. 
Jos toimenpideohjelmassa perustetaan erillinen toimintalinja, jonka tarkoituksena on tukea unionin tasolla perustettujen ja komission suoraan tai välillisesti hallinnoimien rahoitusvälineiden avulla toteutettuja toimia, sen osarahoitusosuus voi olla 100 prosenttia48.
61 The Commission and the Member States should use the possibilities provided by the legal basis to set up larger specific ERDF and ESF financial instruments, wherever possible, in order to take advantage of the significant economies in the cost of operating these instruments. 
61 Komission ja jäsenvaltioiden olisi käytettävä oikeusperustan tarjoamia mahdollisuuksia perustaa suurempia EAKR-ja ESR-erityisrahastoja aina kun se on mahdollista voidakseen hyötyä näiden välineiden toimintakustannusten merkittävistä säästöistä.
However, with more regions and bodies involved, the legal structure may be more complex, which in turn could mean new risks of delay that need to be considered by Member States when designing the most appropriate funding structure. 
Useampien alueiden ja elinten osallistuessa välineiden perustamiseen niiden oikeudellisesta rakenteesta voi kuitenkin tulla monimutkaisempi, mikä vuorostaan voi merkitä uusia viivästymisriskejä, ja jäsenvaltioiden olisi otettava tämä huomioon suunnitellessaan asianmukaisinta rahoitusrakennetta.
The 2007-2013 regulatory basis already allowed for contributions from more than one programme to the same financial instrument49. 
Ohjelmakauden 2007–2013 oikeusperustassa mahdollistettiin jo rahoitusosuudet useammasta kuin yhdestä ohjelmasta samaan rahoitusvälineeseen49.
However, such constructions have not proven popular to date due to their perceived additional complexity. 
Tällaiset järjestelyt eivät kuitenkaan ole tähän mennessä osoittautuneet suosituiksi, koska ne mielletään entistä monimutkaisemmiksi.
Based on the responses to our survey, additional Commission guidance on how to set up EU-level instruments during the 2014-2020 period is needed. 
Tilintarkastustuomioistuimen tekemään kyselyyn saatujen vastausten perusteella tarvitaan lisää komission ohjeita siitä, miten EU:n tason rahoitusvälineitä voidaan perustaa ohjelmakaudella 2014–2020.
48 Articles 120(5) and 120(7) of the CPR. 
48 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 5 ja 7 kohta.
49 Commission, COCOF (10-0014-05), note on financial engineering instruments under Article 44 of the general regulation. 
49 Komissio, rahastojen yhteensovittamisesta vastaava komitea (COCOF) (10-0014-05), Note on Financial Engineering Instruments under Article 44 of the General Regulation.
Observations 40 Did financial instruments succeed in attracting private 62 One of the key advantages of financial instruments is the fact that additional funds can be leveraged, i.e. additional private and public funds can contribute to the funds’ capital endowment. 
Huomautukset 40 Onnistuttiinko rahoitusvälineillä houkuttelemaan 62 Yksi rahoitusvälineiden keskeisistä eduista on se, että niillä voidaan houkutella lisävaroja, toisin sanoen yksityiset ja julkiset rahastot voivat osallistua rahaston perustamispääomaan.
The leverage effect measures the extent to which public financing mobilises additional funds. 
Vipuvaikutus osoittaa, missä määrin julkinen rahoitus houkuttelee lisää varoja.
It should inform about the ability of an instrument to attract additional funding, depending on its type, location and final recipients, but also on the choices made by the Commission, the managing authority and/or the fund manager when setting up the instrument. 
Vipuvaikutuksen olisi annettava tietoa paitsi välineen kyvystä houkutella lisärahoitusta välineen tyypin, sijainnin ja loppukäyttäjien mukaan myös komission, hallintoviranomaisen ja/tai rahastonhoitajan valinnoista välinettä perustettaessa.
For comparable instruments, a higher leverage would then indicate a better-performing instrument in terms of attracting additional funding. 
Vertailukelpoisten välineiden osalta suurempi vipuvaikutus merkitsisi tällöin lisärahoituksen houkuttelun kannalta tehokkaammin toimivaa välinettä.
63 We therefore reviewed the way in which the Commission defines and monitors this leverage effect for both shared and centrally managed instruments and assessed whether the instruments were successful in attracting additional private capital. 
63 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tämän vuoksi sen, miten komissio määrittelee ja seuraa tätä vipuvaikutusta sekä yhteistyössä hallinnoitujen että keskitetysti hallinnoitujen välineiden osalta, ja arvioi, onko välineillä onnistuttu houkuttelemaan lisää yksityistä pääomaa.
We also analysed the use made of preferential and risk-sharing arrangements with private partners and of tax agreements in this regard. 
Myös etuus-ja riskinjakojärjestelyjen käyttöä yksityisten kumppanien kanssa ja verosopimuksia analysoitiin.
Commission’s measure of leverage for financial instruments does not properly take into account the extent to which public financing mobilises additional funds Need for more differentiated leverage ratios to obtain meaningful measurements Difficulties in identifying leverage of additional private and public capital for shared management instruments 64 The 2007-2013 legislation did not specify how leverage should be measured for instruments in shared management. 
Komission suorittamassa rahoitusvälineiden vipuvaikutusta koskevassa mittauksessa ei oteta asianmukaisesti huomioon sitä, missä määrin julkinen rahoitus houkuttelee lisävaroja Merkityksellisten mittaustulosten saamiseksi tarvitaan eriytetympiä vipuasteita Ongelmat yksityisen ja julkisen lisäpääoman vipuvaikutuksen määrittämisessä yhteistyössä hallinnoitujen välineiden osalta 64 Ohjelmakautta 2007–2013 koskevassa lainsäädännössä ei täsmennetty, miten vipuvaikutusta olisi mitattava yhteistyössä hallinnoitavien välineiden osalta.
In 2011, the Commission took the first steps towards addressing this issue by suggesting a first definition of the ’leverage effect’, and 2 years later in the financial regulation (see Box 6). capital? 
Komissio toteutti ensimmäisiä toimia asian tarkastelemiseksi vuonna 2011 ehdottamalla ensimmäistä kertaa ”vipuvaikutuksen” määritelmää.
Observations 41 Definition of ‘leverage effect’ for financial instruments in shared and central management In August 2011, in its common audit framework, the Commission provided a definition of the leverage as the ‘[...] additional resources made available down to the level of final recipients — beyond Structural Funds contribution usually by financial instruments and other private or public investors’50. 
Huomautukset 41 Yhteistyössä hallinnoitavien ja keskitetysti hallinnoitavien rahoitusvälineiden ”vipuvaikutuksen” määritelmä Komissio esitti elokuussa 2011 yhteisessä tilintarkastuskehyksessään vipuvaikutukselle määritelmän, jonka mukaan vipuvaikutuksella tarkoitetaan ”[...] loppukäyttäjille asti saatavilla olevia lisävaroja rakennerahastojen osuuden lisäksi, tavallisesti rahoitusvälineiden ja muiden yksityisten tai julkisten sijoittajien taholta50.
According to this definition (which is however not legally binding), the leverage corresponds to the total financial support provided to final recipients (covering all resources invested in final recipients, irrespective of whether they are part of the OP, or whether they are additional private or public funds) divided by the EU contribution to the instrument (via the OP). 
Tämän määritelmän (joka ei ole oikeudellisesti sitova) mukaan vipuvaikutuksella tarkoitetaan koko loppukäyttäjille tarjottua rahoitustukea (kattaen kaikki loppukäyttäjiin sijoitetut varat riippumatta siitä, kuuluvatko ne toimenpideohjelmaan tai ovatko ne yksityisiä tai julkisia lisävaroja) jaettuna EU:n rahoitusvälineeseen (toimenpideohjelman kautta) osoittamalla rahoitusosuudella.
For centrally managed instruments, leverage has been defined in the financial regulation since 2013 as ‘[...] the amount of finance to eligible final recipients divided by the amount of the Union contribution.’51 50 European Commission, Directorate-General for Regional and Urban Policy, ‘Common audit framework’, July 2011 (Part 2), p. 
Keskitetysti hallinnoitavien välineiden osalta vipuvaikutus on määritelty varainhoitoasetuksessa vuodesta 2013 alkaen seuraavasti: ”[...] unionin varojen vipuvaikutuksen on oltava yhtä suuri kuin tukikelpoisille varojen lopullisille saajille myönnetyn tuen määrä jaettuna unionin rahoitusosuudella”51. 50 Euroopan komissio, alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto, ”Common Audit Framework”, heinäkuu 2011 (osa 2), s.
51 Article 223 of the rules of application of the financial regulation. 
51 Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 223 artikla.
65 We consider, however, that counting all public national funding as leveraged amounts, as proposed by the Commission in the case of shared management instruments, is inappropriate: the co-financing rates are already specified at the level of the OP’s priority axis, and the national contribution to the financial instruments’ endowments generally remains within these rates. 
Yh-teisrahoitusasteet on jo täsmennetty toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla, ja niihin sisältyy tavallisesti rahoitusvälineiden perustamispääomaan maksettu kansallinen maksuosuus. ”Tavanomaista” kansallista yhteisrahoitusta sekä ”ylimääräistä” kansallista rahoitusosuutta (joka siis ylittää toimenpideohjelmaan sisältyvät määrät) ei näin ollen ole eroteltu toisistaan.
However, only the latter could be considered as having been attracted by the EU contribution. 
Kuitenkin vain viimeksi mainittu voidaan katsoa EU:n rahoitusosuuden houkuttelemaksi.
We have already noted in a previous report that the Commission’s practice of excluding national public funding through the OPs from the denominator leads to an artificial increase in the measured leverage rate52. 
Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmassa kertomuksessa todennut, että komission käytäntö, jossa se jättää toimenpideohjelman kansallisen julkisen rahoituksen pois nimittä-jästä, johtaa mitatun vipuvaikutuksen keinotekoiseen korottamiseen52.
52 Special Report No 2/2012, Box 5. 
52 Erityiskertomus nro 2/2012, laatikko 5.
Observations 42 66 Moreover, the leverage should serve as an indicator for the performance of a financial instrument in terms of attracting additional private or public funds (again, above those already considered for the OP as a whole). 
Huomautukset 42 66 Lisäksi vipuvaikutuksen olisi toimittava indikaattorina rahoitusvälineen tuloksellisuudesta sen osalta, miten rahoitusväline houkuttelee lisää yksityisiä tai julkisia varoja (jälleen siis niiden varojen lisäksi, jotka on jo otettu huomioon toimenpideohjelman osalta).
Obviously, an assessment of performance needs to take account of the differences in implementing such an instrument. 
Tuloksellisuuden arvioinnissa on luonnollisesti otettava huomioon erot tällaisen välineen käytössä.
In particular, the risk sharing and preferential arrangements for private-sector partners play a determining role in this (see paragraphs 74 to 78). 
Tässä erityisesti riskinjaolla ja yksityisen sektorin kumppaneita koskevilla etuusjärjestelyillä on määräävä asema (ks. kohdat 74–78).
Moreover, the leverage rate should also vary between different types of financial support (for example, for guarantees the leverage should be higher than for loans), between types of investment (for riskier investments, it should be lower), between the development stages of final recipients supported (for example, start-up companies are more risky) and between geographical markets (for example, lower in less developed regions). 
Lisäksi vipuasteen olisi vaihdeltava erityyppisten rahoitustukien välillä (esimerkiksi vakuuksien osalta vivun olisi oltava suurempi kuin lainojen osalta), erityyppisten investointien välillä (pienempi riskialttiimpien investointien osalta), tuettujen loppukäyttäjien kehitystasojen välillä (esimerkiksi toimintaansa käynnistäviin yrityksiin liittyy suurempi riski) ja maantieteellisten markkinoiden välillä (pienempi vähemmän kehittyneillä alueilla).
67 In its current form, the Commission’s ‘leverage effect’ calculation cannot provide a reliable indication of actual performance in attracting additional private or public funds. 
67 Nykyisessä muodossaan komission ”vipuvaikutusta” koskeva laskelma ei voi olla yksityisten tai julkisen lisävarojen houkuttelemisen osalta tosiasiallisen tuloksellisuuden luotettava indikaattori.
It therefore does not allow a distinction to be made between successful and less-successful financial instruments in attracting additional private or public contributions to the instrument’s capital endowment. 
Laskelman avulla ei siis voi erotella toisistaan menestyksekkäitä ja vähemmän menestyksekkäitä rahoitusvälineitä sen mukaan, kuinka hyvin ne ovat houkutelleet yksityisiä tai julkisia lisävaroja perustamispääomaansa.
Inconsistent measurement of leverage for centrally managed instruments 68 For centrally managed financial instruments, our analysis shows that the Commission uses various ways to calculate the leverage effect for different instruments, as illustrated in Table 553. 
Keskitetysti hallinnoitujen välineiden vipuvaikutuksen epäjohdonmukainen mittaaminen 68 Keskitetysti hallinnoitujen rahoitusvälineiden osalta tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoittaa, että komissio käyttää erilaisia tapoja eri välineiden vipuvaikutuksen laskemiseen, kuten esitetään taulukossa 553.
69 As a result, the leverage ratios reported by the Commission for centrally managed instruments are not comparable between themselves, and also not comparable with those for shared management instruments. 
69 Tämän vuoksi komission keskitetysti hallinnoitujen välineiden osalta raportoimat vipuasteet eivät ole keskenään vertailukelpoisia eikä niitä myöskään voi verrata yhteistyössä hallinnoitujen välineiden vipuasteisiin.
Not only sources of finances which are the result of the EU and/or national contribution to the financial instrument are taken into account 70 Not all sources of finances attracted by a project are the result of the EU and/or national contribution. 
Huomioon ei otettu pelkästään EU:n ja/tai kansallisen rahoitusosuuden ansiosta rahoitusvälineen käytössä olevia rahoituslähteitä 70 Kaikki hankkeen houkuttelemat rahoituslähteet eivät ole EU:n ja/tai kansallisen rahoitusosuuden ansiota.
However, no attention is paid to this in the Commission’s calculation of the ‘leverage ratio’. 
Komissio ei kuitenkaan ota tätä huomioon ”vipuasteen” laskennassa.
In 2015, the OECD’s Development Assistance Committee has proposed an alternative methodology, with calculations depending on the type of instrument (loans, guarantees or equity)54. 
OECD:n kehitysapukomitea ehdotti vuonna 2015 vaihtoehtoista menetelmää, jossa laskelma perustuu välineen tyyppiin (lainat, vakuudet tai pää-oma)54.
The differences between these two approaches are illustrated in the example in Box 7. 
Näiden kahden lähestymistavan eroja kuvataan laatikossa 7 esitetyssä esimerkissä.
54 OECD, ‘Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions’, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 February 2015. 
54 OECD, ”Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions”, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24. helmikuuta 2015.
Observations 44 Example of a financing structure for a transport project and the differences in the calculation of leverage according to the Commission and OECD methodology This revenue-generating transport infrastructure project, a high-speed railway line in France, received contributions from multiple funding sources, of which the national grants accounted for 52 % and the commercial debt for 39 %. 
Huomautukset 44 Esimerkki liikennehankkeen rahoitusrakenteesta sekä vipuvaikutuksen laskennan eroista komission ja OECD:n menetelmillä Tässä tuloja tuottavassa liikenneinfras truktuurihankkeessa, joka koski suurnopeusrataa Ranskassa, saatiin rahoitusosuuksia useista rahoituslähteistä, joista kansallisten avustusten osuus oli 52 prosenttia ja kaupallisen velan osuus 39 prosenttia.
The EU contribution, in form of a guarantee for up to 200 million euro of the commercial debt, accounts for 2.5 % of the total funding. 
EU:n rahoitusosuus enintään 200 miljoonan euron kaupallisen velan vakuuden muodossa on 2,5 prosenttia kokonaisrahoituksesta.
In this example, based on the OECD methodology, the leverage effect would however be only 1, as there is only one loan of 200 million euro guaranteed by the EU in the project financing structure. 
Tässä esimerkissä vipuvaikutus olisi OECD:n menetelmällä laskettuna kuitenkin vain 1, koska EU:n vakuus koskee vain yhtä 200 miljoonan euron lainaa hankkeen rahoitusrakenteessa.
Types of funding sources million euro % of total financing Commercial debt 3 038 39 % National grants 4 050 52 % Equity 758 9% Total financing 7 846 100 % Maximum EU guarantee on the commercial debt 200 2.5 % According to the Commission’s methodology, the leverage effect is 39 (total financing of 7 846 million euro divided by the EU guarantee of 200 million euro). 
Rahoituslähteiden tyypit miljoonaa euroa osuus kokonaisrahoituksesta Kaupallinen luotto 3 038 39 % Kansalliset avustukset 4 050 52 % Pääomasijoitus 758 9% Kokonaisrahoitus 7 846 100 % EU:n enimmäisvakuus kaupalliselle luotolle 200 2,5 % Komission menetelmällä laskettuna vipuvaikutus on 39 (7 846 miljoonan euron kokonaisrahoitus jaettuna 200 miljoonan euron EU:n vakuudella).
We consider that it is unrealistic to assume that the national grants, accounting for the largest part of the project financing, were triggered by the limited EU guarantee. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että on epärealistista olettaa kansallisten avustusten, jotka muodostivat suurimman osan hankkeen rahoituksesta, olevan vähäisen EU:n vakuuden houkuttelemia.
This issue affects the Commission’s reporting on financial instruments in both central and shared management, although it is more visible for centrally managed financial instruments, as private co-investment is involved to a lower extent in projects under shared management. 
Tämä seikka vaikuttaa komission raportointiin sekä keskitetysti hallinnoitujen että yhteistyössä hallinnoitujen rahoitusvälineiden osalta, vaikkakin näkyvämmin keskitetysti hallinnoitujen rahoitusvälineiden osalta, koska yksityisten yhteissijoitusten osuus on pienempi yhteistyössä hallinnoiduissa hankkeissa.
Observations 45 Addressed in the 2014-2020 programme period? 
Huomautukset 45 Onko asiaan puututtu ohjelmakaudella 2014–2020?