natgillin/translations-raw huggingface dataset:
84–97 84–88 89–93 94–97 98–104 NEW INSTRUMENTS HAVE MET THE NEED FOR WHICH THEY WERE CREATED, BUT THERE ARE DEFICIENCIES IN IMPLEMENTATION BOTH INSTRUMENTS ENHANCED THE RESEARCH FUNDING LANDSCAPE ... ... 
84–97 84–88 89–93 94–97 98–104 UUDET VÄLINEET OVAT TÄYTTÄNEET NIIDEN PERUSTAMISEN TAUSTALLA OLLEET TARPEET, MUTTA TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA ON PUUTTEITA MOLEMMAT VÄLINEET LAAJENSIVAT TUTKIMUSRAHOITUSKENTTÄÄ... ...MUTTA LIIAN MONIMUTKAINEN LAINSÄÄDÄNTÖKEHYS VAIKEUTTI YHTEISTEN TEKNOLOGIA-ALOITTEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA ...JA RSFF-VÄLINEEN KOHDALLA ON OTETTAVA TARKASTI HUOMIOON RISKI JA SYRJÄYTTÄMISVAIKUTUS PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET LIITE I LIITE II LIITE III – TARKASTUKSEN LÄHESTYMISTAPA – TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN AIEMPIEN SUOSITUSTEN SEURANTA – PITKIEN KÄSITTELYAIKOJEN SYYT KOMISSION VASTAUKSET 4 Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
5 GLOSSARY BPM tool: Business process management tool. 
5 SANASTO BPM‐väline: Business process management tool, liiketoimintaprosessien hallintaväline.
CIP: The competitiveness and innovation framework programme is a Commission programme which supports innovation activities (including eco-innovation), provides better access to finance and delivers business support services in the regions. 
CIP‐puiteohjelma: Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma on komission ohjelma, jolla avulla tuetaan innovointia (mukaan lukien ekoinnovointi), parannetaan rahoituksen saatavuutta ja tarjotaan liiketoiminnan tukipalveluja eri alueilla.
DFG: The German Research Foundation (Deutsche Forschungsgemeinschaft) funds research projects in all fields of science and the humanities. 
DFG‐tutkimussäätiö: Saksalainen tutkimussäätiö Deutsche Forschungsgemeinschaft myöntää rahoitusta kaikkien luonnontieteen ja humanististen tieteiden alojen tutkimushankkeisiin.
It has an annual budget of almost 2,5 billion euro. 
Säätiön vuotuinen talousarvio on lähes 2,5 miljardia euroa.
EMI database: The ‘Experts Management Back-office Internal for FP7’ database is the major source of information used by research family Commission DGs for expert identification as well as checks for possible conflict of interest. 
EMI‐tietokanta: Experts Management Back‐office Internal for FP7 on seitsemännen puiteohjelman taustatoimin-noissa käytettävä tärkeä sisäinen tietokanta, josta tutkimuksesta vastaavat komission pääosastot hakevat tietoja yksilöidäkseen asiantuntijat ja tarkistaakseen mahdollisten eturistiriitojen olemassaolon.
ERA: The European Research Area is composed of all research and development activities, programmes and policies in Europe which involve a transnational perspective. 
ERA: Eurooppalainen tutkimusalue kattaa kaikki valtioiden rajat ylittävät tutkimuksen ja kehittämisen toimet, ohjelmat ja politiikat Euroopassa.
Together, they enable researchers, research institutions and businesses to increasingly circulate, compete and cooperate across borders. 
Tarkoituksena on lisätä tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja yritysten vapaata rajat ylittävää liikkumista, kilpailua ja yhteistyötä.
The overarching aim is to improve the organisation and coordination of the research effort in Europe so that transnational synergies and complementarities are fully exploited. 
Kokonaistavoitteena on parantaa tutkimustoiminnan organisointia ja koordinointia Euroopassa niin, että valtioiden rajat ylittäviä synergioita ja täydentävyyttä hyödynnetään täysimääräisesti.
ERCEA: The European Research Council Executive Agency was created to manage exclusively the Ideas Specific Programme, following the strategic directions of the European Research Council. 
ERCEA: Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto perustettiin hallinnoimaan yksinomaan Ideat-erityisohjelmaa Euroopan tutkimusneuvoston strategisten suuntaviivojen mukaisesti.
Europe 2020: Europe 2020 is the EU's growth strategy for the coming decade and aims to make the EU a smart, sustainable and inclusive economy. 
Eurooppa 2020 ‐strategia: ”Eurooppa 2020” on EU:n tulevan vuosikymmenen kasvustrategia, jolla pyritään tekemään EU:sta älykäs, kestävä ja osallistava talous.
Horizon 2020: Horizon 2020 is the EU’s new programme for research and innovation. 
Horisontti 2020 ‐puiteohjelma: Horisontti 2020 on EU:n uusi tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma.
For this period, the Commission has proposed a budget of 80 billion euro. 
Komission talousarvioesitys tälle ajanjaksolle on 80 miljardin euroa.
KBBE: ‘Food, agriculture and fisheries, and biotechnology’ is one of the themes under the Cooperation Specific Programme. 
NMP‐aihealue: ”Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat” on yksi Yhteistyö-erityisohjelman aihealueista.
KPI: Key performance indicator. NSF: The National Science Foundation is an independent US federal agency, whose aim is to promote the progress of science, to advance national health, prosperity and welfare, and to secure national defence. 
NSF‐tiedesäätiö: Yhdysvaltain kansallinen tiedesäätiö National Science Foundation on riippumaton Yhdysvaltain liittovaltion elin, jonka tarkoituksena on edistää tieteen kehitystä, parantaa kansanterveyttä, lisätä vaurautta ja hyvinvointia sekä auttaa suojaamaan kansallisia etuja.
It has an annual budget of about 6,9 billion dollars (5,2 billion euro, 2010 figures). 
Säätiön vuotuinen talousarvio on noin 6,9 miljardia dollaria (vuoden 2010 luvuin 5,2 miljardia euroa).
Participant Guarantee Fund: The Participant Guarantee Fund represents collateral on which the Commission can draw in case of financial losses linked to FP7 projects. 
Osallistujien takuurahasto: Osallistujien takuurahasto muodostaa vakuuden, johon komissio voi turvautua siinä tapauksessa, että seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin liittyy taloudellisia tappioita.
It is owned by the beneficiaries, which contribute 5 % of the total EU contribution for their projects to the fund. 
Rahaston omistavat edunsaajat, jotka osoittavat rahastoon viisi prosenttia EU:n niiden hankkeisiin myöntämien varojen kokonaismäärästä.
Rules for rarticipation: Rules for rarticipation refer to the collection of documents which together set out the conditions for funding research under FP7. 
Osallistumista koskevat säännöt: Joukko asiakirjoja, jotka yhdessä muodostavat seitsemännen puiteohjelman mukaisen tutkimustoiminnan rahoittamisen ehdot.
It includes Regulation (EC) No 1906/2006 laying down the rules for participation, the implementing rules adopted by the Commission and non-binding guidance documents. 
Asiakirjoihin kuuluu asetus (EY) N:o 1906/2006 osallistumista koskevista säännöistä, komission vahvistamat soveltamissäännöt sekä ohjeistusta, joka ei ole sitovaa.
SME: Small and medium-sized enterprise. 
Pk‐yritykset: Pienet ja keskisuuret yritykset.
SNF: The Swiss National Foundation (Schweizerischer Nationalfonds) is a Swiss federal agency for the promotion of scientific research. 
SNF‐tiedesäätiö: Tieteellistä tutkimusta edistävä Sveitsin kansallinen tiedesäätiö Schweizerischer National‐ fonds.
It has an annual budget of around 700 million Swiss francs (580 million euro). 
Säätiön vuotuinen talousarvio on noin 700 miljoonaa Sveitsin frangia (580 miljoonaa euroa).
TSB: The Technology Strategy Board is a UK innovation agency, whose aim is to accelerate economic growth by stimulating and supporting business-led innovation. 
Teknologiastrategiaa käsittelevä lautakunta TSB: Technology Strategy Board on innovaatiolautakunta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Lautakunnan tarkoituksena on nopeuttaa talouskasvua edistämällä ja tukemalla yritysvetoista innovaatiota.
It has an annual budget of around 250 million euro. 
Lautakunnan vuotuinen talousarvio on noin 250 miljoonaa euroa.
7 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
7 Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
8 SUMMARY I. The seventh framework programme for research, technological development and demonstration activities is one of the Union’s key instruments for funding research and is the EU’s contribution to the Europe 2020 strategy. 
8 TIIVISTELMÄ I. Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma on yksi keskeisistä välineistä, joilla Euroopan unioni rahoittaa tutkimusta. Puiteohjelma muodostaa EU:n osuuden Eurooppa 2020 -strategiasta.
It aims to strengthen industrial competitiveness and to meet the research needs of other Union pol icies, thereby contributing to the creation of a knowledge-based society. 
Puiteohjelman tarkoituksena on edistää teollisuuden kilpailukykyä ja täyttää yhteisön muiden politiikkojen tutkimustarpeet ja siten edesauttaa osaamisyhteiskunnan aikaansaamista.
The vast majority of the budget is spent by the Commission directorates-general or its executive agencies in the form of grants to final beneficiaries (see paragraphs 1 to 13). 
Komission pääosastot ja toimeenpanovirastot käyttävät valtaosan määrärahoista myöntämällä avustuksia lopullisille edunsaajille (ks. kohdat 1–13).
In order to examine whether the Commission has ensured efficient implementation of FP7, the Court’s audit addressed the following questions (see paragraphs 14 to 16): (a) Have the rules for participation allowed efficient implementation of fp7? (b) Has the Commission succeeded in streamlining the FP7 processes without compromising the quality of spending? (c) Did the Commission manage well the setting up of new instruments? 
Tätä varten tarkastuksessa esitettiin seuraavat kysymykset (ks. kohdat 14–16): a) Ovatko osallistumista koskevat säännöt mahdollistaneet seitsemännen puiteohjelman tehokkaan täytäntöönpanon? b) Onko komissio onnistunut järkeistämään seitsemännen puiteohjelman prosesseja ilman, että varainkäytön laatu on vaarantunut? c) Onnistuiko komissio hyvin uusien välineiden perustamisessa?
Over the course of FP7 the Commission has introduced a number of changes which have simplified the rules for participation. 
Komissio on tehnyt seitsemännen puiteohjelman aikana useita muutoksia, joilla yksinkertaistetaan osallistumista koskevia sääntöjä.
In particular, the Commission has rationalised the requirements and improved its guidance documents for beneficiaries in a satisfactory manner. 
Komissio on etenkin onnistunut tyydyttävällä tavalla järkeistämään vaatimuksia ja parantamaan edunsaajille antamaansa ohjeistusta.
The Commission has been able to align FP7 provisions with beneficiaries’ practices in some cases but more needs to be done in the future. 
Komissio on pystynyt yhdenmukaistamaan seitsemännestä puiteohjelmasta annettuja säännöksiä ja edunsaajien käytäntöjä joissakin tapauksissa, mutta vastaisuudessa niitä on yhdenmukaistettava enemmän.
The establishment of the Research Clearing Committee is a step in the right direction to tackle these inconsistencies; however the mechanisms for identification of diverging practices are weak (see paragraphs 17 to 44). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Tutkimuksesta vastaavan selvityskomitean perustaminen on askel oikeaan suuntaan epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi, joskin eriävien käytäntöjen kartoittamismekanismit ovat puutteelliset (ks. kohdat 17–44). Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
The Commission’s processes are geared to ensuring that funding is invested in high-quality research; however, there has been less focus on efficiency. 
Komission prosessit on suunniteltu varmistamaan, että rahoitus osoitetaan laadukkaaseen tutkimukseen. Tehokkuutta sitä vastoin on painotettu vähemmän.
The audit found that: (a) the Commission’s management of FP7 processes is strong in three out of five areas, i.e. process design, improvement activities and management information, but less so as regards tools and resources. 
Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat havainnot: a) Komissio hallinnoi seitsemännen puiteohjelman prosesseja hyvin kolmella osa-alueella viidestä: hallinnoinnissa on onnistuttu paremmin proses-sisuunnittelun, kehitystoiminnan ja hallintotietojen kohdalla kuin välineiden ja resurssien osalta.
The existing tools do not allow efficient implementation and there are indications that too many staff resources are used for the implementation of certain themes under the Cooperation Specific Programme at the expense of other themes (see paragraphs 45 to 55). (b) whilst processing times have shortened over the course of FP7, they have only approached 9 months in 2012. 
Lisäksi on osoittautunut, että Yhteistyö-erityisohjelman tiettyjen aihealueiden täytäntöönpanoon käytetään liikaa henkilöstöresursseja toisten aihealueiden jäädessä vähemmälle (ks. kohdat 45–55). b) Avustusten käsittelyajat ovat seitsemännen puiteohjelman mittaan lyhentyneet, mutta ne ovat vasta vuonna 2012 lähentyneet yhdeksää kuukautta.
The audit has highlighted good practices to further shorten time to grant. 
Tarkastuksessa tuotiin esiin hyviä käytäntöjä, joiden avulla käsittelyaikaa voidaan edelleen lyhentää.
Management attention to this problem and the existence of an environment which allows for the effective sharing of good practices are key (see paragraphs 56 to 66). (c) the quality controls on the selection and follow-up of the projects are functioning well. 
Erityisen tärkeää on, että johto kiinnittää ongelmaan huomiota ja että toimintaympäristö antaa mahdollisuuden jakaa hyviä käytäntöjä vaikuttavalla tavalla (ks. kohdat 56–66). c) Hankkeiden valintaan ja seurantaan kohdistuva laadunvalvonta toimii hyvin.
However the FP7 financial control model does not sufficiently take into account the risk of errors. 
Seitsemänteen puiteohjelmaan sovellettavassa rahoituksen valvonta-mallissa ei kuitenkaan oteta virheriskiä huomioon riittävässä määrin.
This means that low-risk FP7 beneficiaries are subject to too many controls (see paragraphs 67 to 83). 
Tämä merkitsee, että liian monia tarkastuksia kohdistetaan sellaisiin seitsemännen puiteohjelman edunsaajiin, joiden kohdalla riski on vähäinen (ks. kohdat 67–83).
V. The Court’s examination of the Risk Sharing Finance Facility and the joint technology initiatives showed that both instruments have met the needs for which they were created. 
V. Tilintarkastustuomioistuin tutki RSFF-välinettä ja yhteisiä teknologia-aloitteita ja havaitsi, että kumpikin väline on vastannut tarpeisiin, joita varten ne perustettiin.
They have been successful in attracting specific groups of beneficiaries such as SMEs. 
Niiden avulla on onnistuttu saamaan mukaan tiettyjä edunsaajaryhmiä, kuten pk-yrityksiä.
However the implementation of joint technology initiatives has suffered from an overly complex legal framework and the Commission has not sufficiently demonstrated that funding provided by the Risk Sharing Finance Facility leads to investments above the level that beneficiaries would have undertaken without public money (see paragraphs 84 to 97). 
Liian monimutkainen oikeudellinen kehys on kuitenkin haitannut yhteisten teknologia-aloitteiden täytäntöönpanoa eikä komissio ole esittänyt riittävää näyttöä siitä, että RSFF-rahoituksen ansiosta investoinnit olisivat suurempia kuin investoinnit, joita edunsaajat olisivat toteuttaneet ilman julkisia varoja (ks. kohdat 84–97).
On the basis of these observations, the Court makes a number of recommendations addressed mainly to the Commission (see paragraphs 98 to 103): (a) With regard to the rules for participation, the Commission should make further efforts to ensure that beneficiaries’ practices can be used in Horizon 2020 and manage FP7 in a more consistent manner. (b) To strengthen process management, the Commission should deploy IT tools which will integrate all functionalities and it should examine the imbalances in staff workload. (c) To reduce processing times, the Commission should make sure that the processes are automated and implemented consistently across its services. (d) The Commission should make its control activities before and after payment more risk-driven, so as to better focus its control effort. (e) The budgetary authorities and the Commission should bring the legal framework of the joint technology initiatives more into line with their staff complement. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää tekemiensä havaintojen pohjalta seuraavat suositukset lähinnä komissiolle (ks. kohdat 98–103): a) Osallistumista koskevien sääntöjen osalta komission olisi pyrittävä edelleen varmistamaan, että edunsaajien käytäntöjä voidaan soveltaa Horisontti 2020 -ohjelmassa, sekä hallinnoitava seitsemättä puiteohjelmaa entistä johdonmukaisemmin. b) Prosessinhallintaa parantaakseen komission olisi otettava käyttöön tietotekniset välineet, joihin kootaan kaikki toiminnot, ja paneuduttava henkilöstön työmäärän epätasapainoon. c) Jotta käsittelyajat lyhenisivät, komission olisi huolehdittava siitä, että prosessit automatisoidaan ja että ne toteutetaan yhdenmukaisesti kaikkialla sen yksiköissä. d) Komission olisi tehtävä ennen maksua ja maksun jälkeen suoritettavista valvontatoimista riskipe-rusteisempia, jotta se voisi kohdentaa valvontatoimensa tarkemmin. e) Budjettivallan käyttäjien ja komission olisi muutettava yhteisten teknologia-aloitteiden oikeudellista kehystä, jotta se vastaisi paremmin niiden henkilöstötilannetta.
To maximise the impact of the Risk Sharing Finance Facility, the Commission should improve its targeting of those beneficiaries which have limited access to finance. 
Jotta komissio voisi maksimoida RSFF-välineen vaikutuksen, sen olisi kehitettävä varojen kohdentamista niille edunsaajille, joilla on rajalliset mahdollisuudet saada rahoitusta.
9 Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
9 Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
10 INTRODUCTION BACKGROUND INFORMATION 1. 
10 JOHDANTO TAUSTATIETOJA 1.
The seventh framework programme for research, technological development and demonstration activities (FP7) represents one of the Union’s key instruments for funding research and is its contribution to the Europe 2020 strategy. 
Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma on yksi keskeisistä välineistä, joilla Euroopan unioni rahoittaa tutkimusta. Puiteohjelma muodostaa EU:n osuuden Eurooppa 2020 -strategiasta.
It aims to strengthen industrial competitiveness and to meet the research needs of other Union policies1 thereby contributing to the creation of a knowledge-based society, building on a European Research Area and complementing activities at national and regional level2. 
Puiteohjelman tarkoituksena on edistää teollisuuden kilpailukykyä ja täyttää yhteisön muiden politiikkojen1 tutkimustarpeet ja siten edesauttaa eurooppalaisen tutkimusalueen varaan rakentuvan osaamisyhteiskunnan aikaansaamista sekä täydentää kansallisia ja alueellisia toimia2.
FP7 is made up of several funding schemes grouped into four specific programmes (see Figure 1), which are designed to support research-related activities including basic and applied research and educational and innovation activities. 
Seitsemäs puiteohjelma koostuu useista rahoitusjärjestelmistä, jotka on ryhmitelty neljään erityisohjelmaan (ks. kaavio 1).
Most of the funds are spent on grants to final beneficiaries in the Member States as well as beyond the EU. 
Suurin osa varoista käytetään avustuksiin, joita myönnetään lopullisille edunsaajille jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolella.
The activities to be funded by the grants are determined on the basis of competitive calls for proposals. 
Avustuksilla rahoitettavat toimet valitaan kilpailuperiaatteeseen perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella.
1 Such as sustainable development, climate change, energy, transport, public health, information technologies and biotechnology. 
1 Kuten kestävä kehitys, ilmastonmuutos, energia, liikenne, kansanterveys, informaatioteknologia ja bioteknologia.
2 Annex I to Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p. 1). 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), liite I (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1).
3 This amount does not include the FP7 Euratom budget, which will provide an additional 5,3 billion euro over the same period. 
3 KAAVIO 1 SEITSEMÄNNEN PUITEOHJELMAN TALOUSARVIO KAUDEKSI 2007–2013 (MILJARDIA EUROA) Määrä ei sisällä seitsemännen puiteohjelman Euratom-määrärahoja, joita mainitulla kaudella myönnetään 5,3 miljardia euroa.
FIGURE 1 FP7 BUDGET 2007–13 (IN BILLION EURO) Environment 1,9 Space 1,4 Security 1,4 RSFF 1,0 Socio-economic sciences and the humanities 0,6 Agriculture and biotechnology (KBBE) 1,9 Energy 2,4 Nanosciences and technologies (NMP) 3,5 Transport 4,2 Joint technology initiatives 3,1 Note: Dashed border lines indicate instruments which were newly introduced in FP7. Capacities 4,1 Ideas 7,4 Cooperation 32,4 Health 6,1 People 4,8 TOTAL 50,5 JRC* 1,7 Information and communication technologies 9,1 * A dedicated specific programme supports the non-nuclear activities of the Joint Research Centre, which is a directorate-general directly carrying out research activities for the Commission. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Maatalous ja bioteknologia 1,9 Energia 2,4 Ympäristö 1,9 Avaruus 1,4 Yhteistyö 32,4 Turvallisuus 1,4 RSFF-väline 1,0 Yhteiskunta-ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet 0,6 Yhteensä 50,5 Valmiudet 4,1 Ideat 7,4 Ihmiset 4,8 Yhteinen tutkimus-keskus* 1,7 Nanotieteet ja -teknologiat 3,5 Yhteiset teknologia-aloitteet 3,1 Liikenne 4,2 Terveysala 6,1 Tietoja viestintäteknologiat 9,1 Huom. Katkoviivoin merkityt välineet on sisällytetty seitsemänteen puiteohjelmaan hiljattain. * Yhteisen tutkimuskeskuksen muita kuin ydinenergiaan liittyviä toimia tuetaan tätä varten perustetusta erityisohjelmasta. Yhteinen tutkimuskeskus on pääosasto, joka harjoittaa tutkimustoimintaa suoraan komission toimeksiannosta.
FP7 is a complex programme for funding research. 
Seitsemäs puiteohjelma on monimutkainen ohjelma, jonka tarkoituksena on rahoittaa tutkimusta.
Its annual budget increases year-on-year and is expected to approach 11 billion euro in 2013. 
Talousarvion odotetaan olevan lähes 11 miljardia euroa vuonna 2013.
This, together with the distinctive characteristics of FP7 (see Box 1), makes it one of the largest single research programmes in the world. 
Tämä seikka sekä seitsemännen puiteohjelman erityispiirteet (ks. laatikko 1) tekevät puiteohjelmasta yhden maailman laajimmista yksittäisistä tutkimusohjelmista.
These characteristics have a direct impact on the way FP7 has to be managed. 
Nämä erityispiirteet vaikuttavat suoraan siihen, miten seitsemättä puiteohjelmaa on hallinnoitava.
For instance, due to the transnational nature of FP7 and the combination of academic and industrial entities in individual projects, participants within the same consortium may be subject to different tax, legal, accounting or financial rules. 
Esimerkiksi se, että seitsemäs puiteohjelma on luonteeltaan ylikansallinen ja että yksittäisiin hankkeisiin osallistuu tiedemaailmaan ja yksityiseen sektoriin kuuluvia organisaatioita, merkitsee, että samaan yhteenliittymään kuuluviin osallistujiin saatetaan soveltaa erilaista verotusta ja lainsäädäntöä sekä erilaisia kirjanpitoa tai varainhoitoa koskevia sääntöjä.
The FP7 rules thus have to be sufficiently flexible to accommodate these differences and at the same time be precise enough to avoid misinterpretations. 
Seitsemännen puiteohjelman sääntöjen on siksi oltava riittävän joustavat, jotta kaikki tällaiset erot voidaan ottaa huomioon, ja samalla riittävän tarkat, jotta vältytään virhetulkinnoilta.