natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After the end of this eligibility period, the closure process – in which Member States prepare and submit their closure documents and the Commission assesses them – adds at least 2 further years. 
Tukikelpoisuusjakson jälkeinen päättämisprosessi kestää vähintään kaksi vuotta. Päättämisprosessin aikana jäsenvaltiot valmistelevat päättämistä koskevat asiakirjat ja toimittavat ne komission arvioitavaksi.
64 The timely implementation of programmes depends on the availability of human resources. 
64 Ohjelmien oikea-aikainen täytäntöönpano edellyttää, että sitä varten on käytettävissä henkilöresursseja.
Extended eligibility periods and the closure process ties up these resources96, creating a disincentive to start the programmes of the next programme period, and therefore affecting timely implementation97. 
Tukikelpoisuusaikojen ja sulkemisprosessien venyminen sitoo näitä resursseja96 ja estää käynnistämästä seuraavan ohjelmakauden ohjelmia. Tämä haittaa täytäntöönpanon oikea-aikaisuutta97.
65 To achieve policy effectiveness, it is not only important to set a clear intervention logic in the programming phase (see GP No 3). 
65 Jotta toimintapolitiikka olisi vaikuttavaa, ei riitä, että toimintalogiikka määritellään selkeästi ohjelmasuunnitteluvaihteessa (ks. ohjaava periaate nro 3).
In general, the legislative framework has provided for a better consideration of results during the selection and implementation of projects since 2014-2020, but the effective implementation of the rules remains challenging. 
Yleisesti ottaen lainsäädännössä on kaudesta 2014–2020 lähtien edellytetty, että hankkeiden valinnassa ja toteutuksessa otetaan tulokset paremmin huomioon. Sääntöjen tehokas täytäntöönpano on kuitenkin edelleen haastavaa.
The European Parliament has stressed that more needs to be done during the implementation stage of programmes to ensure the necessary focus on the delivery of results99. 
Euroopan parlamentti on korostanut, että ohjelmien täytäntöönpanovaiheessa olisi painotettava tuloksia enemmän99.
1. A result-oriented approach when selecting projects is needed 66 Key elements for a result-oriented approach are as follows: o The selection process should ensure that selected projects comply with the programme and provide an effective contribution to the achievement of its specific objectives. 
1. Hankkeiden valinnassa on noudatettava tulossuuntautunutta lähestymistapaa 66 Tulossuuntautuneen lähestymistavan keskeiset elementit ovat seuraavat: o Valintaprosessissa olisi varmistettava, että valitut hankkeet ovat ohjelman mukaisia ja että niillä edistetään vaikuttavalla tavalla ohjelman tavoitteiden saavuttamista.
We have established that for the programmes we visited in the context of our recent audit on project selection, this was the case for the 2014-2020 period100. o The criteria for selecting projects should require beneficiaries to define at least one genuine result indicator corresponding to the programme objectives. 
Tilintarkastustuomioistuin teki hiljattain hankevalintaa koskevan tarkastuksen. Tarkastajat totesivat, että tarkastuksen kohteena olleissa ohjelmissa oli noudatettu edellä mainittuja vaatimuksia vuosien 2014–2020 osalta100. o Hankkeiden valintaperusteissa olisi edellytettävä, että edunsaajat määrittelevät vähintään yhden aidon tulosindikaattorin, joka vastaa ohjelman tavoitteita.
In the same audit, we found that for the 2014-2020 period the criteria did not take sufficient account of results but mostly focused on outputs and spending101. 30 8 There is a performance-oriented approach when selecting and implementing projects 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Edellä mainitussa tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaudella 2014– 2020 valintaperusteissa ei otettu riittävästi huomioon tuloksia vaan keskityttiin pääasiassa tuotoksiin ja menoihin101. o Rahoitusta hakevat hankkeet olisi arvioitava ja asetettava paremmuusjärjestykseen.
We found in the same audit that for the 2014-2020 period, projects were generally approved on a first-come first-served basis; as a result funding may not have been allocated to the best projects102. o The scope of the selected projects should be clearly justified by the needs and they should be most relevant to the programme objectives. 
Edellä mainitussa tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi kauden 2014–2020 osalta, että hankkeet hyväksyttiin yleensä hakemusten saapumisjärjestyksessä.
Sometimes this stems from weak intervention logic (needs analysis) at the programming phase (see GP No 3). 
Joskus tämä johtuu heikosta toimintalogiikasta (tarveanalyysi) ohjelmasuunnitteluvaiheessa (ks. ohjaava periaate nro 3).
However even when the intervention logic is clear, poor selection procedures can lead to unsuitable projects receiving funding103. 
Vaikka toimintalogiikka olisikin selkeä, huonot valintamenettelyt voivat johtaa siihen, että hankkeet, joiden toiminnan ala ei ole sopiva, saavat rahoitusta103.
67 The draft CPR for the period 2021-2027 proposes to give to the Commission additional powers in approving the selection criteria and introduces additional requirements for managing authorities concerning project selection. 
67 Ehdotuksessa yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi kaudelle 2021–2027 esitetään, että komissiolle annetaan valintaperusteiden hyväksymiseen liittyviä lisävaltuuksia ja hallintoviranomaisille asetetaan hankevalintaan liittyviä lisävaatimuksia.
This has the potential to increase the result orientation of project selection and cost-effectiveness of the selected projects104. 
Tämä voi lisätä hankevalinnan tulossuuntautuneisuutta ja valittujen hankkeiden kustannustehokkuutta104. 33
2. Performance indicators should be included in contract/grant agreements 68 Performance indicators with targets should be included in contract and/or grant agreements, so that it is possible to measure the extent to which programme objectives are met105. 
2. Tulosindikaattorit olisi sisällytettävä hankinta-ja avustussopimuksiin 68 Tulosindikaattorit tavoitteineen olisi sisällytettävä hankinta-ja/tai avustussopimuksiin, jotta voitaisiin mitata, missä määrin ohjelman tavoitteet on saavutettu105.
69 At project level, for the three periods reviewed the legislation has not explicitly required the inclusion of performance indicators in grant agreements. 
69 Tarkastuksen kohteena olleiden kolmen kauden lainsäädännössä ei ole nimenomaisesti edellytetty, että tulosindikaattorit sisällytetään hanketasolla avustussopimuksiin.
As a result, we found that it is difficult to monitor to what extent the ERDF projects for the 2014-2020 period contribute to the achievement of the programme objectives106. 
Niinpä tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että on vaikea seurata, missä määrin kauden 2014–2020 EAKR-hankkeet edistävät ohjelman tavoitteiden saavuttamista106.
Project implementation should be cost-effective 70 The legislation for both 2007-2013 and 2014-2020 periods included a number of measures designed to ensure that the selected projects are implemented in a cost-effective way (optimal relationship between resources employed and results achieved): the requirement to perform cost-benefit analysis for major projects; a cap on funding for revenue-generating projects; and the need to apply public procurement procedures. 
Hankkeiden toteutuksen olisi oltava kustannustehokasta 70 Sekä kauden 2007–2013 että kauden 2014–2020 lainsäädännössä on joukko toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että valitut hankkeet toteutetaan kustannustehokkaasti (eli että käytettyjen resurssien ja saavutettujen tulosten välillä on optimaalinen suhde). Tällaisia toimenpiteitä ovat suurhankkeiden kustannus-hyötyanalyysia koskeva vaatimus, tuloa tuottavien hankkeiden rahoituksen yläraja ja julkisten hankintamenettelyjen noudattamista koskeva vaatimus.
31 71 We have frequently identified problems with cost-effectiveness in Cohesion funded projects. 
71 Tilintarkastustuomioistuin on useaan otteeseen havainnut koheesiohankkeiden kustannustehokkuuteen liittyviä ongelmia.
32 Special report on investments in Energy Efficiency We found that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and concrete projects109. 
34 Energiatehokkuusinvestointeja koskeva erityiskertomus Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kustannustehokkuus ei ollut määräävä tekijä, kun jäsenvaltiot kohdensivat varoja energiatehokkuustoimenpiteisiin ja käytännön hankkeisiin109.
Member States can reprogramme funding by a proposal to amend the relevant programmes, which must be approved by the Commission. 
Jäsenvaltiot voivat ohjelmoida varat uudelleen tekemällä ao. ohjelmien muutoshakemuksen, joka komission on hyväksyttävä.
To maintain the intervention logic established for programmes, revisions to programmes should be informed by performance considerations, including results110. 
Jotta pidettäisiin yllä ohjelmien toimintalogiikkaa, ohjelmiin tehtävissä tarkistuksissa olisi otettava huomioon tuloksellisuusnäkökohdat110.
73 The conditions for such revisions provided the Member States with considerable room for manoeuvre for the 2007-2013 period111. 
73 Tällaisia tarkistuksia koskevat ehdot tarjosivat jäsenvaltioille huomattavasti liikkumavaraa kaudella 2007–2013111.
In this period, we found that amendments to programmes were not always driven by performance considerations but mainly to resolve difficulties in spending all the EU funds available. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kyseisen kauden osalta, että ohjelmiin tehdyt muutokset eivät aina johtuneet tuloksellisuusnäkökohdista vaan lähinnä hankaluuksista saada kaikki saatavilla olevat EU-varat käytetyiksi ja pyrkimyksistä poistaa nämä hankaluudet.
74 The legislative framework was strengthened in 2014-2020 by introducing the need to justify the proposed changes to programmes and to assess their expected impact on achieving the Europe 2020 and programme objectives112, as well as through the introduction of rules regarding changes to performance reserve indicators113. 
74 Lainsäädäntökehystä vahvistettiin kaudella 2014–2020 siten, että ehdotetut ohjelmamuutokset oli perusteltava ja odotetut vaikutukset, jotka muutoksilla olisi Eurooppa 2020 -strategian ja ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta, oli arvioitava112. Lisäksi vahvistettiin säännöt, jotka koskivat muutoksia suoritusvarausindikaattoreihin113.
However, in the proposals for 2021-2027, while amendments to programmes still need justification and Member States still need to assess their expected impact in relation to the programme objectives, the restrictions concerning indicators have been removed. 
Vuosia 2021–2027 koskevissa ehdotuksissa on säilytetty vaatimukset, joiden mukaan ohjelmiin tehtävät muutokset on perusteltava ja jäsenvaltioiden on arvioitava muutosten odotetut vaikutukset ohjelman tavoitteisiin. Sen sijaan indikaattoreita koskevat rajoitukset on poistettu.
For 2021-2027, the Commission has proposed a mandatory mid-term review exercise, amending all programmes in 2025 to set the allocations for the last 2 years. 
Komissio on ehdottanut, että vuosien 2021–2027 osalta tehtäisiin pakollinen väliarviointi. Sen avulla muutettaisiin kaikkia ohjelmia vuonna 2025 ja vahvistettaisiin määrärahat kauden kahdelle viimeiselle vuodelle.
We have noted, however, that there is a lack of clarity on how performance will be assessed114. 
Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että ei ole selvää, miten tuloksellisuutta tullaan arvioimaan114.
Furthermore, the introduction of the scope to make a transfer of funds up to 5 % through a programme amendment without the Commission’s approval115 also increases the risk that changes will be made without any consideration of results116. 1. 
Lisäksi uusi sääntö, jonka mukaan olisi mahdollista siirtää varoja jopa viisi prosenttia ohjelmanmuutoksella ilman komission hyväksyntää115, lisää riskiä, että muutokset tehdään kiinnittämättä lainkaan huomiota tuloksiin116. 1.
Revisions to programmes should include considerations of results 75 We found that revisions of programmes did not always include considerations of results. 2. 
Ohjelmiin tehtävissä tarkistuksissa olisi otettava huomioon myös tuloksiin liittyvät näkökohdat 75 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ohjelmien tarkistuksissa ei aina otettu huomioon tuloksiin liittyviä näkökohtia.
Targets should not be revised without justification, but should reflect the level of funding 76 We consider that baselines and targets for performance indicators should be set at the right level from the outset118 and only be adapted in exceptional circumstances (external factors and changes in budget). 
Tavoitteita ei pitäisi tarkistaa ilman perusteluja, vaan niiden olisi vastattava rahoituksen tasoa 76 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tulosindikaattoreiden perustasot ja tavoitetasot olisi asetettava oikein alusta alkaen118 ja niitä olisi mukautettava vain poikkeuksellisissa olosuhteissa (ulkoiset tekijät ja talousarvion muutokset).
Unjustified and frequent revisions of targets undermine the performance orientation in Cohesion policy. 
Tavoitteiden perusteettomat ja usein toistuvat tarkistukset heikentävät koheesiopolitiikan tulossuuntautuneisuutta.
Failure to do so can impede the assessment of the effectiveness of a programme120. 
Se, että tavoitteita ei tarkisteta, voi hankaloittaa ohjelman tuloksellisuuden arviointia120.
We have found that significant changes in funding were not consistently reflected in targets. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi merkittäviä rahoitukseen liittyviä muutoksia, joita ei otettu johdonmukaisesti huomioon tavoitteissa.
33 Special report on the Commission support for youth action teams For the 2007-2013 period, we found that the Commission’s assessment of the programme amendments proposed by Member States focused mainly on the budgetary aspects of the reprogramming exercise rather than on the best use of the ESF funds117. 
36 Erityiskertomus komission tuesta nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuosien 2007–2013 osalta, että komission arvioinnit, jotka koskivat jäsenvaltioiden ehdottamia ohjelmamuutoksia, keskittyivät lähinnä uudelleenohjelmoinnista johtuviin talousarvionäkökohtiin eivätkä ESR:n varojen parhaaseen mahdolliseen käyttöön117.
Special report on ERDF support to SMEs in the area of e-commerce For the 2007-2013 period, we reported that meaningful measurement of the progress made was sometimes jeopardised by the fact that indicators and target values were revised, frequently towards the end of the programme period, and not always with proper justification119. 
Erityiskertomus EAKR:n tuesta pk-yrityksille verkkokaupan alalla Kauden 2007–-2013 osalta tilintarkastustuomioistuin totesi kertomuksessaan, että saavutetun edistyksen mielekäs mittaaminen vaarantui paikoin, koska indikaattoreita ja tavoitearvoja tarkistettiin usein ohjelmakauden loppupuolella ja toisinaan ilman asianmukaisia perusteluja119.
Special report on EU education objectives in Cohesion We found that for two programmes in Italy, the financial allocations to education were reduced by 8 % and 10 % of the initial budget respectively, without either modifying the indicators and their target values or providing an adequate justification121. 
Kahden Italiassa toteutetun ohjelman osalta koulutukseen suunnattuja rahoitusosuuksia pienennettiin, toisen ohjelman osalta kahdeksan prosenttia ja toisen ohjelman osalta kymmenen prosenttia alkuperäisestä budjetista. Vähennyksen yhteydessä ei muutettu indikaattoreita tai niiden tavoitearvoja eikä esitetty riittäviä perusteluja121. Erityiskertomus EU:n koulutustavoitteista koheesiopolitiikassa
4 – Principles governing monitoring and reporting 79 Both the Commission and Member States have responsibilities for monitoring programmes. 
4 – Seurantaan ja raportointiin liittyvät periaatteet 79 Sekä komissiolla että jäsenvaltioilla on ohjelmien seurantaan liittyviä vastuita.
At the Member State level, managing authorities monitor the implementation of programmes, aggregate monitoring information and, from 2014-2020, confirm the reliability of the performance data to the Commission. 
Jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset seuraavat ohjelmien täytäntöönpanoa, kokoavat yhteen seurantatietoa ja kaudesta 2014–2020 lähtien vahvistavat tuloksellisuustietojen luotettavuuden komissiolle.
Reporting is closely connected to monitoring and is one of the main elements designed to ensure accountability. 
Raportointi liittyy läheisesti seurantaan ja on yksi tärkeimmistä keinoista, joilla varmistetaan vastuuvelvollisuus.
Member States submit reports to the Commission throughout the programme periods, which are then used by the Commission as a basis for published strategic reports (e.g. annual summary report, annual activity reports). 
Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle raportteja koko ohjelmakauden ajan, ja komissio laatii ja julkaisee niiden pohjalta strategisia kertomuksia (esim. vuotuinen yhteenvetokertomus ja vuotuiset toimintakertomukset).
For this stage there are three principles, relating to timely performance data, accountability and the use of performance information. 
Tältä osin on tarkasteltava kolmea periaatetta – tuloksellisuustietojen ajantasaisuutta, vastuuvelvollisuutta ja tuloksellisuustietojen hyödyntämistä.
80 Timely performance data of good quality underpin any effective system of performance management. 
80 Kaikkien tuloshallintajärjestelmien tehokkuus edellyttää tuloksellisuustietoja, jotka ovat ajantasaisia ja laadultaan hyviä.
Good performance data are essential throughout the policy management cycle for assessing achievements and judging whether corrective action is needed122. 
Hyvät tuloksellisuustiedot ovat keskeisen tärkeitä toimintapolitiikan hallinnoinnin koko syklin ajan. Niiden avulla voidaan arvioida, mitä on saatu aikaan ja tarvitaanko korjaavia toimia122.
Corrective action includes preparing subsequent legislation – and, specifically for 2014-2020, carrying out a meaningful performance review123 (see GP No 6). 
Korjaavia toimia voivat olla esimerkiksi uuden lainsäädännön valmistelu ja – erityisesti kauden 2014– 2020 osalta – mielekäs tuloksellisuuden tarkastelu123 (ks. ohjaava periaate nro 6).
This will become even more important in the context of the increased scope to link payments directly to performance. 
Tämä on vastaisuudessa entistäkin tärkeämpää, kun tukimaksuilla on yhä useammin suora yhteys tuloksellisuuteen.
81 The legislative framework has been reinforced for 2014-2020 compared to the 2007-2013 period by, for example, the introduction of the mandatory electronic exchange of performance information between beneficiaries, Member State authorities and the Commission, and by measures to safeguard the quality of the data at Member State level. 
81 Kauden 2014–2020 lainsäädäntökehystä vahvistettiin kauteen 2007–2013 verrattuna esimerkiksi siten, että tuloksellisuustietojen sähköinen vaihto edunsaajien, jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välillä tuli pakolliseksi. Lisäksi toteutettiin toimenpiteitä, joilla pyrittiin turvaamaan tietojen laatu jäsenvaltioiden tasolla.
The proposals for 2021-2027 maintain these arrangements and also require Member States to transmit performance data every 2 months, which should improve the timeliness of data. 
Lisäksi edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat tuloksellisuustietoja kahden kuukauden välein, minkä pitäisi parantaa tietojen ajantasaisuutta.
82 A frequent finding in our audits has been deficiencies in relation to the reliability, completeness or timeliness of the information presented by the Member States (where most of the data are generated) to the Commission. 
82 Suurin osa tuloksellisuustiedoista tuotetaan jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastuksissaan usein havainnut, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tietoja, joiden luotettavuus, täydellisyys ja ajantasaisuus on puutteellista.
The proposals for 2021-2027 make the Member States responsible for the quality and reliability of the monitoring system and for the data on indicators124. We however still consider that the proposals are not sufficiently clear about who is responsible for checking the 34 10 Monitoring systems ensure timely performance data of good quality 2007-2013 2014-2020 2021-2027 
Kautta 2021–2027 koskevissa ehdotuksissa annetaan jäsenvaltioille vastuu seurantajärjestelmän laadusta ja luotettavuudesta sekä indikaattoreita 37 10 Seurantajärjestelmien avulla varmistetaan tuloksellisuustietojen ajantasaisuus ja hyvä laatu 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 koskevista tiedoista124.
Monitoring systems produce performance data of good quality, available at the right time 83 For all three periods, there is a legal requirement for the Managing Authorities to set up a system enabling the recording and storage of performance data in computerised form. 
Seurantajärjestelmät tuottavat tuloksellisuustietoja, jotka ovat laadultaan hyviä ja käytettävissä oikeaan aikaan 83 Kaikkien kolmen kauden osalta hallintoviranomaisilla on ollut lakiin kirjattu velvollisuus perustaa järjestelmä, jonka avulla tuloksellisuustiedot voidaan kirjata ja tallentaa sähköisessä muodossa.
The 2014-2020 period saw a significant improvement in the provisions contributing to the production of performance data of good quality by monitoring systems: o The Member States could exchange information with beneficiaries by electronic means (“e-cohesion”). 
Vuosien 2014–2020 osalta säännökset, joiden tavoitteena oli se, että seurantajärjestelmät tuottavat laadukkaita tuloksellisuustietoja, paranivat merkittävästi: o Jäsenvaltiot saivat mahdollisuuden vaihtaa tietoja edunsaajien kanssa sähköisesti (ns. sähköinen koheesio).
This is mandatory in the proposal for 2021-2027. o The Commission put in place a system enabling Managing Authorities to transmit performance data electronically and in structured form to the Commission (maintained for 2021-2027). o Arrangements for data collection and processing in relation to result indicators were included in the context of ex ante conditionalities. 
Kautta 2021–2027 koskevan ehdotuksen mukaan tämä on pakollista. o Komissio otti käyttöön järjestelmän, jonka avulla hallintoviranomaiset voivat toimittaa tuloksellisuustiedot komissiolle sähköisesti ja jäsennellyssä muodossa (käytössä myös kaudella 2021–2027). o Ennakkoehtoihin sisällytettiin tulosindikaattoreihin liittyvien tietojen keräämistä ja käsittelyä koskevat järjestelyt. Ehdotuksen mukaan tätä ei jatkettaisi kaudella 2021–2027.
84 The proposals for 2021-2017 require Member States to transmit performance data every 2 months, which should improve the timeliness of data. 
84 Kautta 2021–2017 koskevissa ehdotuksissa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat tuloksellisuustietoja kahden kuukauden välein, minkä pitäisi parantaa tietojen ajantasaisuutta.
85 Despite these arrangements, weaknesses in data quality are one of the most frequent issues found in our audits. 
85 Näistä järjestelyistä huolimatta tietojen laatua koskevat puutteet ovat yksi yleisimmistä havainnoista tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa.
35 Special report on Youth unemployment All Member States visited had only limited information on the type of assistance that NEETs had received prior to the launch of the Youth Guarantee, on the number of offers/services provided and the related costs. 
38 Kaikilla tarkastuskäynnin kohteena olleilla jäsenvaltioilla oli vain vähän tietoa NEET-nuorten ennen nuorisotakuujärjestelmän käynnistymistä saamasta tuesta, toimitettujen tarjousten/palveluiden määrästä ja niihin liittyvistä kuluista.
We also noted several inconsistencies and reliability issues in the data reported by Member States, affecting comparability. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jäsenvaltioiden toimittamissa tiedoissa myös lukuisia epäjohdonmukaisuuksia ja luotettavuusongelmia, jotka heikensivät vertailtavuutta.
Problems, including the completeness of data, were noted in Member States that had multiple Youth Guarantee providers but no single harmonised reporting system126. 
Esimerkiksi tietojen kattavuudessa havaittiin ongelmia niiden jäsenvaltioiden kohdalla, joilla oli lukuisia nuorisotakuun tarjoajia mutta ei yksittäistä harmonisoitua raportointijärjestelmää126.