natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As regards the levies owed by the Czech Republic, Cyprus and Poland for 2005-2006, no data were available at the time of the audit. 
Tšekin, Kyproksen ja Puolan kiintiövuotta 2005–2006 koskevaan maksuun liittyvät tiedot eivät vielä olleet käytettävissä tarkastuksen ajankohtana.
(36) National reference quantity for direct sales: 2 780 863 kg; total quantity declared: 2 780 862 kg. 
(36) Suoramyynnin kansallinen viitemäärä oli 2 780 863 kg ja ilmoitettu kokonaismäärä 2 780 862 kg.
C 185/20 Year 2004-2005 2005-2006 Sources: EN Official Journal of the European Union Table 8 Utilisation of national reference quantities for deliveries in the new Member States (2004-2005 and 2005-2006) Quantities Available quota (2) Deliveries (1) Available quota (2) CZ EE CY LV LT HU MT 2608 520 141 502 1209 1589 46 2616 554 141 632 1280 1783 49 2696 569 144 568 1250 1581 41 2679 605 142 678 1520 1835 49 22.7.2008 (1 000 tonnes) PL SI 8 347 499 949 8500 516 1003 8 931 509 981 8730 536 1005 SK Deliveries (1) Utilisation of deliveries quota (1)/(2) 99,7 % 93,9 % 99,9 % 79,3 % 94,5 % 89,1 % 93,8 % 98,2 % 96,7 % 94,6 % Utilisation of deliveries quota (1)/(2) 100,6 % 94,1 % 100,9 % 83,7 % 82,2 % 86,1 % 84,6 % 102,3 % 95,0 % 97,6 % 2004-2005 year: Replies to the questionnaire required by Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004 (data for 11 months extrapolated over 12 months, except for Estonia) and paying agencies for PL (ARR) and SI (ARSKTRP). 
C 185/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22.7.2008 Taulukko 8 Toimitusten kansallisten viitemäärien käyttö uusissa jäsenvaltioissa (kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006) (1 000 tonnia) Kiintiövuosi 2004–2005 2005–2006 Lähteet: Määrä CZ 2 608 2 616 2 696 2 679 EE CY 520 141 502 554 141 632 569 144 568 605 142 678 LVLTHUMTPLSISK Toimitukset (1) Käytettävissä oleva kiintiö (2) Toimitukset (1) Käytettävissä oleva kiintiö (2) 1 209 1 280 1 250 1 520 1 589 1 783 1 581 1 835 46 8 347 49 8 500 41 8 931 49 8 730 499 949 516 1 003 509 981 536 1 005 Toimituskiintiön käyttö (1)/(2) 99,7 % 93,9 % 99,9 % 79,3 % 94,5 % 89,1 % 93,8 % 98,2 % 96,7 % 94,6 % Toimituskiintiön käyttö (1)/(2) 100,6 % 94,1 % 100,9 % 83,7 % 82,2 % 86,1 % 84,6 % 102,3 % 95,0 % 97,6 % Kiintiövuosi 2004–2005: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (Viron tietoja lukuun ottamatta 11 kuukauden luvut on ekstrapoloitu kattamaan 12 kuukautta) sekä maksajaviraston antamat tiedot PL (ARR) ja SI (ARSKTRP).
2005-2006 year: Replies to the questionnaire required by Article 26 of Regulation (EC) No 595/2004. 
Kiintiövuosi 2005–2006: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.
Quotas are post conversion (provisional and final). 
Kiintiöiden (väliaikainen ja lopullinen) muuntaminen on otettu huomioon.
Year 2004-2005 2005-2006 Sources: Quantities Direct sales (1) Available quota (2) Direct sales (1) Available quota (2) (1 000 tonnes) CZ EE CY LV LT HU MT PL SI SK 3 10 2 11 76 26 0 309 20 7 Table 9 Utilisation of the national reference quantities for direct sales in the new Member States (2004-2005 and 2005-2006) 67 70 4 63 367 165 0 464 45 10 Utilisation of direct sales quota (1)/(2) 4,2 % 13,6 % 61,7 % 18 % 20,8 % 15,8 % 66,6 % 45,4 % 66,3 % 3 9 3 11 56 19 0 195 21 4 3 19 3 17 127 112 0 234 25 8 Utilisation of direct sales quota (1)/(2) 81 % 44,3 % 100 % 63,3 % 44,2 % 17,2 % 83,2 % 83,5 % 44,6 % 2004-2005 year: Replies to the questionnaire required by Article 26 of Regulation (EC) No 595/2004 (data for 11 months extrapolated over 12 months, except for Estonia) and paying agencies for PL (ARR) and SI (ARSKTRP). 
Kiintiövuosi (1 000 tonnia) LVLTHUMTPLSISK Määrä Suoramyynti (1) Käytettävissä oleva kiintiö 2004–2005 (2) Suoramyynti (1) Käytettävissä oleva kiintiö 2005–2006 (2) Lähteet: CZ EE CY 3 10 2 67704 3 9 3 3193 11 76 26 0 309 633671650464 11 56 19 0 195 171271120234 20 7 45 10 21 4 258 Taulukko 9 Suoramyynnin kansallisten viitemäärien käyttö uusissa jäsenvaltioissa (kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006) Suoramyynnin kiintiöiden käyttö (1)/(2) 4,2 % 13,6 % 61,7 % 18 % 20,8 % 15,8 % 66,6 % 45,4 % 66,3 % Suoramyynnin kiintiöiden käyttö (1)/(2) 81 % 44,3 % 100 % 63,3 % 44,2 % 17,2 % 83,2 % 83,5 % 44,6 % Kiintiövuosi 2004–2005: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (Viron tietoja lukuun ottamatta 11 kuukauden luvut on ekstrapoloitu kattamaan 12 kuukautta) sekä maksajaviraston antamat tiedot PL (ARR) ja SI (ARSKTRP).
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/21 Restructuring continues in the new Member States 67. 
22.7.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 185/21 Rakenneuudistus jatkuu uusissa jäsenvaltioissa 67.
In-depth restructuring of the professional milk sector in the new Member States began long before enlargement (see paragraph 8 et seq.). 
Ammattimaisen maidontuotannon perusteellinen uudelleenorganisointi alkoi uusissa jäsenvaltioissa jo kauan ennen kuin ne liittyivät EU:hun (ks. kohdasta 8 alkaen).
The introduction of milk quotas did not therefore radically disrupt the production apparatus, which continues to develop gradually towards the technical and economic standards of the old Member States. 
Maitokiintiöiden käyttöönotto ei siis mullistanut niiden tuotantojärjestelmää, joka jatkaa asteittaista kehittymistään kohti ”vanhojen” jäsenvaltioiden teknisiä ja taloudellisia standardeja.
The most recent comprehensive data on the new Member States’ dairy herds relate to 2005. 
Tuoreimmat kattavat tiedot uusien jäsenvaltioiden mai-tokarjasta ovat vuodelta 2005.
Provisional data show that dairy herd numbers in the new Member States experienced a further fall of approximately 366000 units between 2005 and 2007, i.e. 8 % (37). 
Väliaikaisten tietojen mukaan lypsylehmien määrä on edelleen vähentynyt uusissa jäsenvaltioissa noin 366 000 yksiköllä vuosina 2005–2007 eli 8 prosenttia (37).
Restructuring also manifests itself in the dairy industry through a reduction in the number of approved purchasers, which fell from 935 in 2004-2005 to 895 in 2006-2007. 
Rakenneuudistus näkyy myös meijeriteollisuudessa: hyväksyttyjen ostajien määrä on laskenut 935:stä kiintiövuonna 2004–2005 enää 895:teen kiintiövuonna 2006–2007.
The dairy industry in the new Member States has changed its market outlets. 
Meijeriteollisuuden markkinat ovat muuttuneet uusissa jäsenvaltioissa.
It produces more cheese and fewer other low value-added milk products (skimmed milk, milk powder and butter). 
Meijeriteolli-suus tuottaa aiempaa enemmän juustoja ja vähemmän muita alhaisemman lisäarvon maitotuotteita (rasvatonta maitoa, maitojauhetta ja voita).
The introduction of milk quotas coincided with the beginning of a general rise in milk prices. 
Maitokiintiöiden käyttöönotto osui aikaan, jolloin maidon hinta alkoi yleisesti ottaen nousta.
The price paid to producers remains lower in the new Member States than the price paid to EU-15 producers, but the gap is narrowing. 
Tuottajille maksetaan uusissa jäsenvaltioissa edelleen alhaisempi hinta kuin EU-15-jäsenvaltioissa, mutta ero on pienenemässä.
Price changes have encouraged milk producers to increase their deliveries to the detriment of direct sales. 
Hintakehitys on saattanut kannustaa maidontuottajia lisäämään toimituksia suoramyynnin kustannuksella.
The new Member States’ delivery rate therefore continues to converge with that of the other Member States although a significant gap remains between those countries where milk production is highly concentrated (the Czech Republic, Hungary and Slovakia) and those where production is still fragmented (Lithuania and Poland). 
Toimitusten osuus uusissa jäsenvaltioissa lähenee siis yhä muiden jäsenvaltioiden lukuja. Voimakkaasti keskittyneen maidontuotannon maissa (Tšekissä, Unkarissa ja Slovakiassa) tilanne on kuitenkin hyvin erilainen kuin niissä maissa, joissa tuotanto on yhä hajautunutta (Liettuassa ja Puolassa).
Since joining the EU, the ten new Member States have increased their intra-EU trade in milk and milk products (Table 10). 
Siitä asti, kun kyseiset kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyivät EU:hun, niiden maidon ja maitotuotteiden kauppa yhteisön sisällä on lisääntynyt (taulukko 10).
A transfer trade in raw milk has developed in some border regions of the new Member States, where the price of milk is lower, towards neighbouring Member States where prices are higher. 
Eräiltä uusien jäsenvaltioiden raja-alueilta, joilla maidon hinta on edullinen, on alettu kuljettaa raakamaitoa naapurijäsenvaltioihin, joissa hinta on korkeampi.
This phenomenon has affected Slovenia in particular (Box 5). 
Tämä koskee etenkin Sloveniaa (laatikko 5).
Quantities Milk and cream, not concentrated or containing added sugar or other sweetening matter Raw milk included in the above Milk and cream, concentrated and containing added sugar or other sweetening matter Buttermilk, curdled milk and cream, yoghurt, kephir, and other fermented or acidified milk and cream Whey, products consisting of natural milk constituents Intra-EU exports 2004 2005 2006 334 978 1 470 (1 000 tonnes) Intra-EU imports 2004 2005 2006 127 322 514 Table 10 Milk and dairy products — External trade of CEECs 144 570 144 165 62 124 68 102 53 49 170 905 38 160 19 163 79 197 38 36 15 184 75 147 292 30 33 106 121 48 69 18 25 114 144 Butter and other butterfats Cheeses 120 Source: Commission, Eurostat (COMEXT). 
Taulukko 10 Maito ja maitotuotteet – KIE-maiden ulkomaankauppa Määrä Maito ja kerma, tiivistämätön, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön josta raakamaitoa Maito ja kerma, tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä Kirnupiimä, juoksutettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma Hera, maidon luonnollisista ainesosista koostuvat tuotteet Voi ja muu voirasva Juusto 120 170 Lähde: Komissio, Eurostat (COMEXT).
(37) Source: European Commission, Management Committee for milk and milk products, Quarterly questionnaires (March 2008). 
(37) Lähde: Euroopan komissio, maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea, neljännesvuosittaiset kyselylomakkeet (maaliskuu 2008).
C 185/22 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Box 5 — The massive transfer of Slovenian raw milk to Italy Slovenia is the new Member State whose local milk market has changed the most since joining the EU. 
C 185/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22.7.2008 Laatikko 5 – Suurimittaiset raakamaidon kuljetukset Sloveniasta Italiaan EU:hun liittyminen muutti uusista jäsenvaltioista eniten Slovenian maidon paikallisia markkinoita.
Due to price differences with Italy, exports of Slovenian raw milk to Italy have expanded since 2005. 
Hintaero Italiaan nähden on johtanut siihen, että raakamaidon vienti Sloveniasta Italiaan on kasvanut vuodesta 2005 alkaen.
In 2006, the price of milk in Slovenia was approximately 18 % lower than in Italy. Approximately 28 % of Slovenian milk production was exported and processed in Italy in 2006. 
Vuonna 2006, jolloin maito oli Sloveniassa noin 18 prosenttia edullisempaa kuin Italiassa, noin 28 prosenttia Slovenian maidontuotannosta vietiin Italiaan jalostettavaksi.
The effect of this phenomenon has been to limit the production of milk products in Slovenia (22 % in the case of butter production in 2006, 13 % for drinking milk, 11 % for cream and 7 % for cheese) and to encourage imports of these products. 
Tästä seurasi, että Sloveniassa tuotettiin vähemmän maitotuotteita (vuonna 2006 voin tuotanto väheni 22 prosenttia, kulutusmaidon 13 prosenttia, kerman 11 prosenttia ja juuston tuotanto 7 prosenttia), mikä puolestaan lisäsi niiden tuontia.
However, the scenario whereby EU enlargement would create substantial additional surpluses in milk products to be exported as from 2005 (38) did not materialise. 
Ennuste, jonka mukaan EU:n laajentuminen kasvattaisi merkittävästi vientiin suunnattavaa maitotuotteiden ylitarjontaa vuodesta 2005 alkaen (38), ei ole toteutunut.
Only very small quantities of milk products have been subsidised by the EU since 2004 in the new Member States. 
Euroopan unioni on vuodesta 2004 lukien myöntänyt tukea vain hyvin rajalliselle määrälle maitotuotteita uusissa jäsenvaltioissa.
In 2005 and 2006, budgetary expenditure on milk in the new Member States accounted for 3,7 % and 4,8 % respectively of total milk-related expenditure on intervention, refunds and disposal measures. 
Uusien jäsenvaltioiden osalta maitoon liittyvät talousarviomenot olivat 3,7 prosenttia maidon interventioihin, vientitukeen ja myyntiä koskeviin toimenpiteisiin liittyvistä kokonaismenoista vuonna 2005 ja 4,8 prosenttia vuonna 2006.
CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS 72. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 72.
The quota scheme limiting milk production was extended to the Member States that joined the European Union on 1 May 2004. 
Maidon kiintiöjärjestelmä, jolla maidontuotantoa rajoitetaan, on laajentunut koskemaan myös niitä uusia jäsenvaltioita, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004.
Since then, the dairy market has undergone profound change, characterised by rising world prices and the gradual disappearance of the structural surpluses that provided the raison d’être for the quotas. 
Tämän jälkeen maidon markkinat ovat muuttuneet perusteellisesti: erityisesti maailmanmarkkinahinnat ovat nousseet ja kiintiöjärjestelmään johtanut rakenteellinen ylitarjonta on vähentynyt asteittain.
Although milk quotas are practically certain to disappear in 2015, until they do so the way they are applied must nevertheless be subject to an adequate level of control. 
On lähes varmaa, että maitokiintiöistä luovutaan vuonna 2015, mutta siihen saakka niiden soveltamista on valvottava asianmukaisesti.
Did the Commission prepare for and supervise the extension of the milk quota scheme to the new Member States effectively? 
Valmisteliko ja valvoiko komissio vaikuttavasti maidon kiintiöjärjestelmän laajentumista uusiin jäsenvaltioihin?
During the pre-accession phase, the Commission supported the implementation of the scheme, mainly by coordinating peer review exercises and by negotiating national reference quantities with the candidate countries. 
Kun liittymistä valmisteltiin, komissio tuki järjestelmän käyttöönottoa, etenkin koordinoimalla vertaisarviointeja ja neuvottelemalla ehdokasmaiden kanssa kansallisista viitemääristä.
‘Delivery’ quotas were set at levels close to the quantities actually delivered during the reference period. 
Toimituskiintiöiden osalta kansalliset viitemäärät vahvistettiin tasolle, joka oli lähellä viitekauden aikana tosiasiallisesti toimitettua määrää.
The negotiations for ‘direct sales’ quotas, by contrast, resulted in the granting of reference quantities that considerably exceeded requirements (see paragraphs 15 to 21). 
Sitä vastoin suoramyynnin osalta neuvotteluissa päädyttiin tarvetta huomattavasti suurempiin viitemääriin (ks. kohdat 15–21).
(38) Agenda 2000, volume II, Com(97) final of 15 July 1997. 
(38) Agenda 2000, osa II, KOM(97) lopullinen, 15.7.1997.
As regards the Commission’s activities in the 2004-2006 period, the Court noted the following shortcomings: — the Commission released the special restructuring reserve for all the new central and eastern European Member States, even though supporting evidence for certain aspects of the restructuring process was lacking. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi komission toiminnassa vuosina 2004–2006 seuraavat puutteet: — Komissio vapautti erityisen rakenneuudistusvarannon kaikkien Keski-ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden osalta, vaikka sillä ei ollut kaikkia tarvittavia tietoja tietyiltä rakenneuudistuksen osa-alueilta.
It used the changes in on-farm consumption reported by the Member States as the main assessment criterion and did not question the data supplied by the national authorities (see paragraphs 23 to 26); — at the time of the audit, the Commission had still not carried out any detailed on-the-spot checks in the new Member States to ensure that the scheme was running smoothly, the weaknesses identified in the peer review exercises had been rectified or the checks envisaged in the regulations had been implemented (see paragraphs 40 to 43). 
Komissio käytti pääasiallisena arviointiperusteena jäsenvaltioiden ilmoittamaa oman käytön kehitystä eikä kyseenalaistanut kansallisten viranomaisten ilmoittamia tietoja (ks. kohdat 23–26). — Tarkastusajankohtaan mennessä komissio ei vielä ollut suorittanut perusteellisia tarkastuksia paikalla varmistuakseen siitä, että järjestelmä toimii hyvin, että vertaisarviointien yhteydessä yksilöidyt puutteet on korjattu ja että säännöksissä edellytetyt tarkastukset toimitetaan (ks. kohdat 40–43).
Recommendation 1 As part of shared management, the Commission should continue to take all necessary action to ensure that the implementation and sound management of the milk quota scheme are effectively monitored. 
Suositus 1 Komission olisi yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa tehtävä jatkossakin kaikki tarvittavat aloitteet varmistaakseen, että maidon kiintiöjärjestelmän täytäntöönpano ja sujuva hallinnointi ovat tehokkaan seurannan kohteena.
It is vital for the Commission to have reliable, standardised information in order to assess the actual extent of the restructuring process and to corroborate the data on direct sales. 
On ehdottoman tärkeää, että komissio saa käyttöönsä luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot, niin että se voi arvioida rakenneuudistuksen tosiasiallista etenemistä ja saada vahvistuksen suoramyyntiä koskeville tiedoille.
Have the new Member States created adequate structures for administering milk quotas? 
Onko uusissa jäsenvaltioissa perustettu asianmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnointia varten?
Do the management and oversight of the scheme comply with EU legislation? 
Onko järjestelmän hallinnoinnissa ja valvonnassa noudatettu yhteisön säännöksiä?
The implementation of milk quotas posed a major logistical challenge for the new Member States. 
Maitokiintiöiden käyttöönotto oli uusille jäsenvaltioille suuri logistinen haaste.
For the most part, the new Member States made a considerable effort to ensure that their administrative and inspection systems were operational in good time and have actually created structures that are broadly adequate for administering milk quotas (see paragraphs 35 to 61). 
Yleisesti ottaen ne toimivat aktiivisesti, jotta hallintoja valvontajärjestelmät olisivat toimintakunnossa aikataulun mukaisesti, ja todella loivat hyvin tarkoituksenmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnoimista varten (ks. kohdat 35–61).
Based on the main findings of the audit, the summary table below (Illustration 4) assesses how well they have been implemented at each stage of the process and in each of the Member States visited. 
Seuraavassa yhteenvetotaulukossa (kaavio 4) on keskeisten tarkastushavaintojen perusteella arvioitu järjestelmän toteuttamisen laatua kunkin vaiheen ja kunkin tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion osalta.
(2) Less than 20 % of the national reference quantity for direct sales quotas allocated (paragraphs 19 and 31, Tables 3 and 6) (39). 
(2) Myönnetyt suoramyynnin kiintiöt vastasivat alle 20:tä prosenttia kansallisesta viitemäärästä (kohdat 19 ja 31, taulukot 3 ja 6) (39).
(3) Between 20 % and 60 % of the national reference quantity for direct sales quotas allocated (paragraphs 19 and 31, Tables 3 and 6) (39). 
(3) Myönnetyt suoramyynnin kiintiöt vastasivat 20–60:tä prosenttia kansallisesta viitemäärästä (kohdat 19 ja 31, taulukot 3 ja 6) (39).
(4) Utilisation of quotas for direct sales less than 15 % of the national reference quantity (Table 9) (39). 
(4) Suoramyynnin kiintiöiden käyttöaste alle 15 prosenttia kansallisesta viitemäärästä (taulukko 9) (39).
(5) Utilisation of quotas for direct sales between 15 % and 45 % of the national reference quantity (Table 9) (39). 
(5) Suoramyynnin kiintiöiden käyttöaste 15–45 prosenttia kansallisesta viitemäärästä (taulukko 9) (39).
(6) Risk associated with the definition of ‘deliveries’ (paragraph 37). 
(6) ”Toimituksen” määritelmästä aiheutuva riski (kohta 37).
(7) Individual quotas pooled by cooperatives (paragraph 38). 
(7) Osuuskunnat yhdistivät tilakohtaisia kiintiöitä (kohta 38).
(8) Risks associated with producer-purchasers (paragraph 39). 
(8) Tuottajan ja ostajan roolin yhdistämisestä aiheutuva riski (kohta 39).
(9) Anomalies in the management of the national reserve (paragraph 47 and Box 4). 
(9) Poikkeamia kansallisen varannon hallinnoinnissa (kohta 47 ja laatikko 4).
(10) Inadequate audit trail for transactions and delays in updating databases (paragraph 42). 
(10) Toimia ei aina voida jäljittää ja tietokannan päivittäminen on viivästynyt (kohta 42).
(11) Rudimentary IT system; security unsatisfactory (paragraph 42). 
(11) It-järjestelmä kehittymätön ja turvallisuustaso epätyydyttävä (kohta 42).
(12) Risk analysis prone to weaknesses (paragraphs 57 to 59). 
(12) Riskianalyysi puutteellista (kohdat 57–59).
(13) Control plan published late (paragraph 56). 
(13) Valvontasuunnitelma julkaistiin myöhäisessä vaiheessa (kohta 56).
(14) On-the-spot checks carried out late (paragraph 60). 
(14) Tarkastukset paikalla toimitettiin myöhään (kohta 60).
(15) No on-the-spot checks carried out in the quota year (paragraph 60). 
(15) Kiintiövuoden aikana ei toimitettu tarkastuksia (kohta 60).
(16) Inadequate checks (paragraph 61). 
(16) Tarkastusten laatu oli puutteellinen (kohta 61).
(39) Member States were ranked according to their score in comparison with the average rate of allocation (41 %) or utilisation (31 %) of the national reference quantities for 2004-2005. 
(39) Jäsenvaltiot luokiteltiin suhteessa kiintiövuonna 2004–2005 myönnettyjen kansallisten viitemäärien keskiarvoon (41 prosenttia) tai keskimääräiseen käyttöasteeseen (31 prosenttia).
Poor performance = rates less than 50 % of the average rate. 
Heikko tulos = myöntämis-tai käyttöaste alle puolet keskiarvosta.
Average performance = rates in the range between the average rate – 50 % and the average rate + 50 %. 
Keskinkertainen tulos = myöntämis-tai käyttöaste asettuu haarukkaan ”keskimääräinen myöntämis-tai käyttöaste – 50 prosenttia” ja ”keskimääräinen myöntämis-tai käyttöaste + 50 prosenttia”.
Good performance = rates above the average rate + 50 %. 
Hyvä tulos = keskimääräinen myöntämis-tai käyttöaste yli puolet keskiarvosta.
C 185/24 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 76. 
C 185/24 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22.7.2008 76.
It is reasonable to conclude that most of the problems and shortcomings brought to light by the Court’s audit are intrinsic to the system’s start-up phase. 
On kohtuullista olettaa, että suurin osan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista ongelmista ja puutteista johtuu siitä, että järjestelmää oltiin vasta käynnistämässä.
By way of comparison, it should be borne in mind that in some EU-15 Member States the introduction of milk quotas was followed by a long period of uncertainty during which the levy was not collected correctly due to negligence in the administration of the scheme and a large number of protracted legal cases. 
Vertailun vuoksi on syytä muistaa, että tietyissä EU-15-jäsenvaltioissa maitokiintiöiden käyttöönottoa seurasi pitkä epävarmuuden kausi, jonka aikana kiintiöiden ylittämisestä aiheutuvaa maksua ei kannettu asianmukaisesti, mikä johtui laiminlyönneistä järjestelmän hallinnoinnissa ja lukuisista pitkistä oikeudenkäynneistä.
Recommendation 2 It is the Commission’s responsibility to continue to ensure that the Member States take appropriate action to rectify the most significant shortcomings identified by the Court’s audit, as detailed in the summary table evaluating the system (Illustration 4). 
Suositus 2 On komission tehtävä on edelleen valvoa, että uudet jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet korjatakseen tilintarkastuksen tarkastuksen yhteydessä havaitut suurimmat puutteet, jotka on esitetty järjestelmän arviointia koskevassa yhteenvetotaulukossa (kaavio 4).