natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our audit could however confirm that all ERDF/CF projects examined contributed to a reduction of water losses and of service disruptions. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin kuitenkin vahvistus sille, että kaikki tarkastetut EAKR:n/koheesiorahaston hankkeet edistivät vesihävikin ja palveluiden keskeytymisen vähentämistä.
Delays in the implementation of the projects 79. 
Hankkeiden täytäntöönpanoviiveet 79.
All the projects examined in Hungary and Romania finished later than planned. 
Kaikki Unkarissa ja Romaniassa tarkastetut hankkeet saatiin päätökseen suunniteltua myöhemmin.
Two of three Romanian projects had a delay of more than 30 months. 
Romaniassa toteutetuista kolmesta hankkeesta kaksi viivästyi yli 30 kuukaudella.
The third project, which was supposed to end in November 2015, was extended to the 2014-2020 programme period because of the insolvency of the entrepreneur and the forecasted completion date is now the end of 2019. 
Kolmatta hanketta, jonka oli määrä päättyä marraskuussa 2015, jatkettiin yrittäjän maksukyvyttömyyden takia 45 ohjelmakaudelle 2014–2020.
The situation was appreciably better in Bulgaria where two of the projects were completed with a small delay of three months and the third one was finished on time. 
Tilanne oli huomattavasti parempi Bulgariassa, jossa hankkeista kaksi saatettiin päätökseen pienellä kolmen kuukauden viiveellä ja kolmas hanke aikataulun mukaisesti.
Financial implementation of the projects 80. 
Hankkeiden rahoituksen toteuttaminen 80.
In Hungary, only one of the projects examined respected the initial cost estimates. 
Unkarissa tarkastetuista hankkeista ainoastaan yksi toteutui alkuperäisen kustannusarvion mukaisesti.
For the other two projects examined (Békés and Szekszárd), final costs were more than 20 % and 9 % higher than the total costs set in the grant agreement. 
Tarkastetuista hankkeista kahden muun (Békés ja Szekszárd) lopulliset kustannukset ylittyivät avustussopimuksessa määritettyihin kokonaiskustannuksiin verrattuna: Békésin tapauksessa yli 20 prosentilla ja Szekszárdin kohdalla yhdeksällä prosentilla.
In both cases, following a public procurement procedure, the increases were related to higher than estimated costs of construction. 
Kustannusten kasvu liittyi molemmissa tapauksissa siihen, että rakennuskustannukset osoittautuivat hankintamenettelyn jälkeen arvioitua suuremmiksi.
The managing authority accepted these cost increases and amended several times the grant agreement. 
Hallintoviranomainen hyväksyi kustannusten lisäykset ja muutti avustussopimusta useaan otteeseen.
This also led to corresponding increases in the EU funding. 
Tämä johti myös vastaaviin EU-rahoituksen lisäyksiin.
On the other hand, for the projects examined in Bulgaria and Romania, the final costs were significantly lower (between 19 % and 33 %) than the amount budgeted in the grant agreement. 
Toisaalta voidaan todeta, että Bulgariassa ja Romaniassa tarkastettujen hankkeiden lopulliset kustannukset olivat huomattavasti avustussopimuksessa alun perin budjetoitua alhaisempia (ero oli 19–33 prosenttia).
This was mainly due to savings in the public procurement procedures. 
Tämä johtui lähinnä julkisiin hankintamenettelyihin liittyneistä säästöistä.
In the case of one major project in Bulgaria (Gabrovo) the cost reduction resulted also from the revision of the scope of the project (see Box 7). 43 
Yhden Bulgariassa (Gabrovo) toteutetun suurhankkeen tapauksessa kustannusten alenemista aiheutui myös hankkeen laajuuden tarkistamisesta (ks. laatikko 7).
Losses in the drinking water supply system are still high 82. 
Juomavesijärjestelmän vesihävikki on yhä suuri 82.
Water losses consist mainly of water leaking from the system before it reaches the end consumer (technical or physical losses), and of water consumed without being properly billed, for example, through illegal connections or improper metering of consumption (commercial or apparent losses)65. 
Vesihävikki muodostuu lähinnä vedestä, joka vuotaa järjestelmästä ennen loppukäyttäjän tavoittamista (tekninen tai fyysinen hävikki). Vesihävikkiä aiheuttaa myös vesi, jonka käytöstä ei laskuteta asianmukaisesti esimerkiksi laittomien liitäntöjen tai kulutuksen virheellisen mittauksen takia (kaupallinen tai näennäinen hävikki)65.
While the former unnecessarily increases production costs (because more water than necessary must be produced), the latter means foregone revenues. 
Ensin mainittu vesihävikki lisää tuotantokustannuksia aiheettomasti (vettä on tuotettava vaadittua enemmän) ja jälkimmäinen vesihävikki merkitsee puolestaan tulonmenetyksiä.
Water losses are normally estimated on the basis of the balance of water inflows and outflows in the system. 
Vesihävikki arvioidaan yleensä järjestelmän veden sisään-ja ulosvirtausta koskevan laskelman perusteella.
According to a 2015 World Bank study66, the average level of water loss in the EU in 2012 was about 34 %. 
Maailmanpankin vuonna 2015 suorittaman tutkimuksen mukaan66 keskimääräinen vesihävikki oli EU:ssa vuonna 2012 noin 34 prosenttia.
Of the visited Member States, only Hungary reports a lower percentage (24 %). 
Tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista vain Unkari ilmoitti pienemmän prosenttiosuuden (24 prosenttia).
Romania reports water losses in the order of 40 % and Bulgaria over 60 % (see Figure 3). 
Romania raportoi noin 40 prosentin ja Bulgaria yli 60 prosentin vesihävikistä (ks. kaavio 3).
In all three Member States, water losses have actually increased from 2005 (or 2007 for Romania) to 2013. 
Vesihävikki itse asiassa kasvoi kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa vuoden 2005 (tai Romanian tapauksessa vuoden 2007) ja vuoden 2013 välillä.
The increase in reported water losses, especially in Romania, is mainly due to the improvement of metering, which led to a more accurate measurement of leakages. 
Raportoidun vesihävikin kasvu johtuu erityisesti Romanian tapauksessa lähinnä mittauksen paranemisesta, minkä seurauksena vuodot kyettiin mittaamaan tarkemmin.
66 Water and Waste water Services in the Danube region, May 2015 (http://sos.danubis.org/). 
66 Tonavan alueen vesi-ja jätevesihuoltopalvelut, toukokuu 2015 (http://sos.danubis.org/).
Figure 3 - Proportion of water losses (%) - Bulgaria, Romania and Hungary NB: For Romania, data refers to 2007. 
47 Kaavio 3 – Vesihävikin osuus (prosentteina) – Bulgaria, Romania ja Unkari Huom.
Source: Data gathered from Member States (ministries, national statistical offices and association of water utilities). 
Lähde: Jäsenvaltioilta kerätyt tiedot (ministeriöt, kansalliset tilastokeskukset sekä vesilaitosyhdistys).
For the 2014-2020 period, the Commission identified, for the three visited countries, the need to increase the efficiency of water use, including the reduction of water losses67. 
Komissio totesi kauden 2014–2020 osalta, että vedenkäyttöä oli tarpeen tehostaa kaikissa kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa, vesihävikin vähentäminen mukaan luettuna67.
In addition, the Commission published in 2015 an EU Reference document on Good Practices on Leakage Management, to help Member States overcome these issues and provide guidance for the design of policies to improve efficient water use by utilities throughout the EU68. 
Lisäksi komissio julkaisi vuonna 2015 vuotojen hallinnan hyviä käytäntöjä koskevan EU:n viiteasiakirjan, jonka tarkoituksena oli auttaa jäsenvaltioita ratkaisemaan nämä ongelmat ja antaa ohjeita sellaisten toimintapolitiikkojen suunnitteluun, joiden avulla tehostetaan vedenkäyttöä vedenkäsittelylaitoksissa kaikkialla EU:ssa68.
For Bulgaria, the need to improve water management has also been stressed since 2012 in the Council’s country-specific recommendations69. 85. 
Bulgarian osalta vesihuollon parantamistarvetta on painotettu myös neuvoston maakohtaisissa suosituksissa vuodesta 2012 alkaen69.
Other CIS thematic documents ”Good Practices on Leakage Management”, 2015, ISBN 978-92-79-45069-3 (http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/facts_figures/guidance_docs_en.htm). 
Muita aihekohtaisia asiakirjoja viestintä-ja tietojärjestelmässä: ”Good Practices on Leakage Management”, 2015, ISBN 978–92-79-45 069-3 (http://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/facts_figures/guidance_docs_en.htm).
45 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2005 2013 2007 BG RO HU Council recommendations 2012/C 219/03, 2013/C 217/03, 2014/C 247/02, 2015/C 272/08 and 2016/C 299/08. 
Neuvoston suositukset 2012/C 219/03, 2013/C 217/03, 2014/C 247/02, 2015/C 272/08 ja 2016/C 299/08. 85.
(around 10-13 % for the best four performing service providers, and 40 % for the worst). 
Unkarissa vesilaitosyhdistys suoritti vuonna 2008 vertailun, jossa todettiin, että keskimääräinen vesihävikki oli Unkarissa vuonna 2008 noin 15–17 prosenttia (vesihävikki vaihteli siten, että neljän parhaan palveluntarjoajan kohdalla se oli noin 10–13 prosenttia ja heikoimman kohdalla 40 prosenttia).
During the 2007-2013 programme period, the reduction of water losses, to a level below 20 %, was one of the selection criteria for EU co-financed projects. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 vesihävikin vähentäminen alle 20 prosenttiin oli yksi EU:n osarahoittamien hankkeiden valintaperusteista.
In Romania, the water losses in the network are considered acceptable if they are below 15 % of the total quantity entered in the distribution system70. 
Romaniassa vedenjakeluverkon vesihävikin tasoa pidetään hyväksyttävänä, jos sen osuus on alle 15 prosenttia jakelujärjestelmään tulevan veden kokonaismäärästä70.
Rehabilitation or modernisation works, as appropriate, are compulsory if the water losses (from the abstraction to the user) are above 20 %. 
Kunnostus-tai nykyaikaistamistyöt ovat pakollisia, jos vesihävikin osuus (vedenotosta käyttäjälle siirtämiseen) on yli 20 prosenttia.
However, because of the limited funding in the 2007-2013 programme period, priority was given to increasing access to water and thus to the extension of the water network. 
Ohjelmakauden 2007–2013 rahoituksen vähäisyyden takia etusijalle asetettiin kuitenkin veden saatavuuden parantaminen ja täten vedenjakeluverkon laajentaminen.
In Bulgaria, water losses of 60 % are very high compared to other EU countries. 
Bulgarian 60 prosentin vesihävikki on erittäin korkea muihin EU-maihin verrattuna.
Individual targets in terms of water losses have been set for each water operator to be achieved by 2021. 
Kullekin vesihuollon toimijalle on asetettu erilliset vesihävikkiä koskevat tavoitearvot, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2021 mennessä.
There is also a national target of 49 % to be achieved by 202671. 
Lisäksi on asetettu kansallinen tavoitearvo (49 prosenttia), joka on määrä saavuttaa vuoteen 2026 mennessä71.
In addition, the 2014-2023 Strategy for water supply and sanitation set the target to be achieved at national level for water losses at 30 % by 203972. 
Vesi-ja jätevesihuoltoa koskevassa strategiassa vuosille 2014–2023 asetettiin lisäksi kansallisella tasolla sovellettava vesihävikin tavoitearvo (30 prosenttia), joka on määrä saavuttaa vuoteen 2039 mennessä72.
Table 4 shows the situation concerning water losses before and after the implementation of the projects examined. 
Taulukossa 4 kuvataan vesihävikkiä koskevaa tilannetta ennen tarkastettujen hankkeiden toteuttamista ja sen jälkeen.
Concerning the nine ERDF/CF projects examined, all but one, resulted in a reduction of water losses (see paragraph 76 and Box 6). 
Tarkastetuista yhdeksästä EAKR:n/koheesiorahaston hankkeesta yhtä lukuun ottamatta kaikki johtivat vesihävikin vähenemiseen (ks. kohta 76 ja laatikko 6).
However, according to more recent information, water losses in this project have decreased since the project completion. 
Tuoreempien tietojen mukaan tähän hankkeeseen liittyvä vesihävikki on kuitenkin pienentynyt hankkeen päätökseen saattamisen jälkeen.
46 70 71 72 Article 116 of the Annex to the order 88-2007 of the regulator. 
70 71 72 49 Sääntelyelimen määräys 88-2007, liitteessä oleva 116 artikla.
Decision of the State regulator ПК-1/22.06.2016. 
Valtion sääntelykomission päätös: ПК-1/22.6.2016.
Strategy for Development and Management of the Water Supply and Sanitation Sector in the Republic of Bulgaria 2014-2023 (approved by Council of Ministers decision No 269 of May 7, 2014) (http://www.mrrb.government.bg/?controller=articles&id=5265). 
Vesi-ja jätevesihuoltoalan kehittämistä ja hallintaa koskeva Bulgarian tasavallan strategia vuosille 2014–2023 (strategia hyväksyttiin 7. toukokuuta 2014 tehdyllä ministerineuvoston päätöksellä nro 269) (http://www.mrrb.government.bg/?controller=articles&id=5265).
These projects involved the refurbishment of only a part of the network whereas the data on Significant funds in addition to EU co-financing is still needed to provide access to quality drinking water and to ensure that EU-funded investments can be adequately maintained 89. 
Näiden hankkeiden yhteydessä kunnostettiin vain osa verkosta, mutta vesihävikkiä koskevat EU:n osarahoituksen lisäksi tarvitaan vielä huomattavasti rahoitusta, jotta kyetään varmistamaan laadukkaan juomaveden saatavuus ja EU:n rahoittamien investointien riittävä ylläpito 89.
We assessed whether the visited Member States identified the additional funding needs to ensure the supply of good quality drinking water to its citizens and the extent to which this can be provided from national public and private resources. 
Tarkastuksessa arvioitiin myös, kartoittivatko asianomaiset jäsenvaltiot, missä määrin lisärahoitusta voidaan saada kansallisten julkisten ja yksityisten resursseista.
In addition, we examined whether the cost-recovery principle was duly taken into consideration when setting water tariffs so that the existing infrastructure can be properly maintained. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki niin ikään, otettiinko kustannusten kattamisen periaate asianmukaisesti huomioon asettamalla vedenhinnoittelun taso sellaiseksi, että olemassa olevien infrastruktuurien ylläpidosta kyetään huolehtimaan kunnolla.
The investment gap for the three visited Member States up to 2020 is estimated at 6 billion euro 90. 
Kolmen tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion investointivajeen arvioidaan olevan kuusi miljardia euroa vuoden 2020 loppuun mennessä 90.
Financial support from the EU budget should not replace national public expenditure73. 
EU:n talousarviosta maksettavan taloudellisen tuen ei pitäisi korvata kansallisia julkisia menoja73.
This means that sufficient national public and private resources must be available to ensure an adequate level of investments in the long run and to maintain the infrastructure already put in place thanks to EU funding since they are excluded from future EU financing. 
Tämä tarkoittaa, että käytössä on oltava riittävästi kansallisia julkisia ja yksityisiä resursseja, joiden avulla kyetään varmistamaan riittävä investointien taso pitkällä aikavälillä ja ylläpitämään EU:n rahoituksen avulla jo perustettu infrastruktuuri, koska näihin investointeihin ei voida tulevaisuudessa osoittaa EU:n rahoitusta.
Moreover, the same expenditure can receive support from only one EU fund or instrument74. 
Lisäksi on vielä todettava, että samoihin menoihin voidaan kohdistaa tukea ainoastaan yhdestä EU:n rahastosta tai välineestä74.
For drinking water projects, which are considered revenue generating, only eligible expenditure reduced by potential net revenue can be financed. 
Juomavesihankkeita pidetään tuloja tuottavina hankkeina. Niiden kohdalla voidaan rahoittaa vain tukikelpoisia menoja, joista on vähennetty potentiaaliset nettomääräiset tulot.
The net revenue takes account of not only the cash in-flows but also cash out-flows, such as operating (including maintenance) costs and the replacement cost of the investment over a specific reference period. 
Nettomääräisissä tuloissa otetaan sisään tulevien kassavirtojen lisäksi huomioon myös ulos menevät kassavirrat, kuten toimintakulut (ylläpitokulut mukaan luettuna) ja investoinnin korvaamisesta aiheutuvat kulut tietyn viiteajanjakson aikana.
Overall, ERDF/CF allocations to drinking water related investments in the EU13 Member States had been about 4 billion euro in the 2007-2013 programme period and about 3.4 billion euro are planned for the 2014-2020 programme period. 
Juomavesi-investointeja koskevat EAKR:n/koheesiorahaston rahoitusosuudet olivat EU13-jäsenvaltioissa ohjelmakaudella 2007–2013 kaikkiaan noin neljä miljardia euroa. Ohjelmakaudelle 2014–2020 suunniteltu määrä on noin 3,4 miljardia euroa.
The ERDF/CF allocations to drinking water related projects in the three visited Member States for both the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods amount to around 3.7 billion euro (Table 5). 
Juomavesialan hankkeille suunnattavat EAKR:n/koheesiorahaston määrärahat ovat kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa noin 3,7 miljardia euroa sekä ohjelmakaudella 2007–2013 että ohjelmakaudella 2014–2020 (taulukko 5).
48 73 Article 95(2) of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 
73 51 74 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 65 artiklan 11 kohta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri-ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
320). 74 Article 65(11) of Regulation (EU) No 1303/2013. 
320), 95 artiklan 2 kohta.
Table 5 - ERDF/CF allocations for drinking water related projects in Bulgaria, Hungary and Romania 93. 
Taulukko 5 – EAKR:n/koheesiorahaston rahoitus juomavesialan hankkeille Bulgariassa, Unkarissa ja Romaniassa 93.
In 2014, Bulgaria adopted the 2014-2023 Strategy for water supply and sanitation75 with the aim of improving the quality of water services and achieving the EU environmental standards. 
Bulgaria hyväksyi vuonna 2014 vesi-ja jätevesihuoltoalan strategian vuosille 2014– 202375. Tavoitteena on parantaa vesihuoltopalveluiden laatua ja saavuttaa EU:n ympäristöstandardit.
According to this document, for the 2014-2023 period, the investment needs for drinking water (abstraction, treatment, transmission and distribution) have been estimated at about 2.5 billion euro (BGN 5.0 billion). 
Asiakirjan mukaan juomavettä koskevien kauden 2014–2023 investointitarpeiden (vedenotto, käsittely, siirtäminen ja jakelu) arvioidaan olevan noin 2,5 miljardia euroa (5 miljardia Bulgarian levaa).
In comparison, the EU funding allocated to drinking water related investments in Bulgaria for the 2014-2020 period amount to about 145 million euro. 
Vertailun vuoksi voidaan todeta, että juomaveteen liittyviin, Bulgariassa kaudella 2014–2020 toteutettaviin investointeihin myönnettävän EU:n rahoituksen määrä on noin 145 miljoonaa euroa.
This indicates an investment gap of around 1 600 million euro76 in the case of Bulgaria until 2020. 
Bulgarian kohdalla vallitseva investointivaje on siis noin 1 600 miljoonaa euroa76 vuoteen 2020 mennessä.
In Romania, to ensure compliance with quality standards and the deadlines of the DWD, the authorities adopted in 2004 an “Implementation Plan on the quality of water intended for human consumption”, identifying the necessary actions regarding the supply of drinking water and the related financial needs up to the end of 2015, which were estimated at 5.6 billion euro. 
Romaniassa laatuvaatimusten mukaisuus ja juomavesidirektiivin määräaikojen noudattaminen pyrittiin varmistamaan siten, että viranomaiset hyväksyivät vuonna 2004 täytäntöönpanosuunnitelman ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta. Suunnitelmassa määritettiin juomavesihuollon kannalta tarpeen olevat toimet ja siihen liittyvät rahoitustarpeet vuoden 2015 loppuun mennessä.
In comparison, the EU funds allocated to investments related to drinking water in Romania for the 2014-2020 75 76 49 Amounts in million euro 2007-2013 2014-2020 Total Bulgaria 166 145 311 Hungary 529 216 745 Romania 1 388 1 261 2 649 Total 2 083 1 622 3 705 Strategy for Development and Management of the Water Supply and Sanitation Sector in the Republic of Bulgaria 2014-2023. 
Mainitun määrän katsottiin olevan tarpeen kaudella 2007–2013 jo tehtyjen investointien lisäksi (EU:n 75 76 52 Määrä (miljoonaa euroa) 2007–2013 2014–2020 Yhteensä Bulgaria 166 145 311 Unkari 529 216 745 Romania 1 388 1 261 2649 Yhteensä 2 083 1 622 3 705 Vesi-ja jätevesihuoltoalan kehittämistä ja hallintaa koskeva Bulgarian tasavallan strategia vuosille 2014–2023.
The need of 2 500 million euro is for 10 years, therefore the needs can be estimated at 250 million euro per year. 
2 500 miljoonan euron rahoitustarve koskee kymmentä vuotta, joten vuotuisten tarpeiden voidaan arvioida olevan 250 miljoonaa euroa.
For the seven years up to 2020, the needs can consequently be estimated at 1 750 million euro, from which to deduct the 145 million euro of EU funding. 
Vuotta 2020 edeltävien seitsemän vuoden tarpeiden voidaan näin ollen arvioida olevan 1 750 miljoonaa euroa, josta on vähennettävä 145 miljoonan suuruinen EU:n rahoituksen osuus.
This indicates an investment gap of around 4 540 million euro in the case of Romania until 2020. 
Tämä osoittaa, että Romanian kohdalla vallitseva investointivaje on noin 4 540 miljoonaa euroa vuoteen 2020 mennessä.
Finally, although of a much lesser magnitude, in Hungary additional national or other resources will be needed to fulfil the needs for improving water quality. 
Lopuksi voidaan todeta, että Unkarissa tarvitaan kansallisia tai muita lisäresursseja – joskin huomattavasti pienemmässä määrin – jotta vedenlaadun parantamistarpeisiin kyetään vastaamaan.
According to an evaluation carried out in 2013, the investment needs to improve water quality in Hungary up to 2020 were estimated between 415 million and 460 million euro (HUF 130 000 - 140 000 million) whereas the EU allocation for the 2014-2020 programme period amounts to 216 million euro (HUF 67 634 million)77. 
Vuonna 2013 suoritetussa arvioinnissa todettiin, että investointitarpeet, jotka liittyvät vedenlaadun parantamiseen Unkarissa vuoteen 2020 asti, olivat noin 415–460 miljoonaa euroa (130 000–140 000 miljoonaa Unkarin forinttia). EU:n rahoitusosuus ohjelmakaudella 2014–2020 on 216 miljoonaa euroa (67 634 miljoonaa Unkarin forinttia)77.
This indicates an investment gap of up to 244 million euro in the case of Hungary until 2020. 
Investointivaje voi näin ollen nousta Unkarin kohdalla 244 miljoonaan euroon vuoteen 2020 mennessä.
User fees are not sufficient to ensure the sustainability of the projects 96. 
Käyttömaksut eivät riitä varmistamaan hankkeiden kestävyyttä 96.
The financial sustainability of the provision of water services is ensured when the revenues from these services are sufficient to cover both operating and maintenance costs and to recover capital costs and thus allow investments to be renewed. 
Vesihuoltopalveluiden taloudellinen kestävyys on varmistettu, kun palvelun tarjoamisesta kertyvät tulot riittävät kattamaan toiminta-ja ylläpitokulut sekä pääomakulut, jolloin investoinnit voidaan uusia.
This is the cost recovery principle. 
Kyseessä on kustannusten kattamisen periaate.
For both the 2000-2006 and 2007-2013 programme periods, Commission guidance proposes that water tariffs should cover at least operating and maintenance costs, as well as a significant part of the depreciation charge on assets78. 
Komission ohjeissa esitettiin sekä ohjelmakaudella 2000–2006 että ohjelmakaudella 2007–2013, että veden hinnoittelu kattaisi vähintään toiminta-ja ylläpitokulut sekä huomattavan osan omaisuuseristä tehtävistä poistoista78.