natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission has generally ensured, in consultation with the Croatian authorities, that the key capacity needs have been identified. 
Komissio on yleisesti ottaen varmistanut – Kroatian viranomaisia kuullen – että keskeiset hallinnollisiin valmiuksiin liittyvät tarpeet on määritetty.
There is a systematic approach to assessing and updating Croatia’s needs for Commission funding: top-down from the accession partnership and bottom-up with project proposals from the potential beneficiaries, mainly Croatian ministries. 
Komission rahoitusta koskevien Kroatian tarpeiden arviointiin ja päivitykseen on käytössä järjestelmällinen lähestymistapa: liittymiskumppanuuden yhteydessä ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa mahdollisilta edunsaajilta (lähinnä Kroatian ministeriöiltä) saatujen hanke-ehdotusten yhteydessä.
The EU assistance in the form of specific projects complemented the Croatian authorities’ own efforts to strengthen ministries’ capacity and set up bodies specifically to manage future EU funding. 
Erityishankkeiden muodossa annettu EU:n tuki täydensi Kroatian viranomaisten omia pyrkimyksiä vahvistaa ministeriöiden valmiuksia ja perustaa elimiä, joiden tehtävänä on hallinnoida tulevaa EU-rahoitusta.
In general, the specific objectives of the 16 audited projects were very much in line with the capacity-building priorities set out in the accession partnership. 
Yleisesti ottaen 16 tarkastetun hankkeen tavoitteet olivat hyvin samansuuntaiset liittymiskump-panuudessa esitettyjen valmiuksien kehittämisen painopistealueiden kanssa.
Even where projects did not include direct capacity building through technical assistance and twinning contracts, projects had an important ‘learning by doing’ dimension which provided the opportunity to gain valuable practical experience of managing EU funding before the accession. 
Jopa silloin, kun hankkeisiin ei sisältynyt suoranaista valmiuksien kehittämistä teknisen avun ja twinning-sopimusten kautta, niihin kuului huomattava tekemällä oppimisen prosessi, joka tarjosi mahdollisuuden saada arvokasta käytännön kokemusta EU:n rahoituksen hallinnoinnista ennen unioniin liittymistä.
In nearly all cases the Commission funding was targeted at Croatian bodies which would be responsible for implementing EU assistance post accession. 
Lähes kaikissa tapauksissa komission rahoitus kohdennettiin Kroatiassa elimiin, jotka tulevaisuudessa vastaavat liittymisen jälkeisen EU-tuen täytäntöönpanosta.
However, the assistance was largely directed to central bodies who would be responsible for managing post-accession funding and much less to the regional level, although regional bodies have an important role to play in the implementation of post-accession funding. 
Tuki ohjattiin kuitenkin suurelta osin niille keskushallinnon elimille, jotka vastaavat liittymisen jälkeisen rahoituksen hallinnoinnista, ja paljon vähäisemmässä määrin alueellisille viranomaisille, joilla kuitenkin on tärkeä rooli liittymisen jälkeisen rahoituksen täytäntöönpanossa.
As a result there is a risk that bodies at regional level will not have had adequate experience in implementing EU assistance by the time of the accession13. 
Näin ollen on vaarana, että alueellisen tason elimet eivät saa riittävästi kokemusta EU-tuen täytäntöönpanosta liittymisajankohtaan mennessä13.
13 A 2009 review of Phare assistance to prepare for the Structural Funds in Croatia carried out by consultants financed by the Commission found that capacity building for local and regional bodies was not receiving sufficient priority. 
13 Komission palkkaamat konsultit suorittivat vuonna 2009 arvioinnin, joka koski rakennerahastojen valmisteluun Kroatiassa myönnettyä Phare-tukea. Arvioinnissa ilmeni, että paikallisten ja alueellisten elinten valmiuksien kehittäminen ei ollut riittävässä määrin painopisteenä.
The review recommended that the experience of new Member States be heeded and that ‘the process of developing the required capacity not be left until it was too late for such bodies to participate effectively’. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
Siinä suositeltiin, että uusien jäsenvaltioiden kokemus otettaisiin huomioon ja että vaadittavien valmiuksien kehittämistä ei lykättäisi niin myöhään, että kyseisten elinten on mahdotonta osallistua vaikuttavalla tavalla. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
Table 3 shows the extent to which planned spending has been committed and spent. 
Taulukossa 3 esitetään, missä määrin suunnitellut menot on sidottu ja käytetty.
The Phare, ISPA and Sapard programmes all experienced difficulties in implementing funds according to the original timetables. 
Phare-, ISPA-ja Sapard-ohjelmissa ilmeni kaikissa vaikeuksia panna rahoitus täytäntöön alkuperäisen aikataulun mukaisesti.
Under IPA slow implementation remains an issue, particularly for the transport and environment operational programmes (IPA III) and the IPARD programme (IPA V), with the risk that funds will have to be decommitted due to these delays14. 
IPA-välineen tapauksessa hidas täytäntöönpano on ongelma, erityisesti liikenteen ja ympäristön toimintaohjelmissa (IPA III) ja IPARD-ohjelmassa (IPA V); riskinä on, että varoja joudutaan vapauttamaan viipeiden vuoksi14.
The implementation of EU assistance in Croatia has suffered several start-up delays following the introduction of new instruments. 
EU:n tuen täytäntöönpanon aloittamisessa on sattunut Kroatiassa useita viivästyksiä, jotka ovat johtuneet uusien välineiden käyttöönotosta.
Croatia became eligible for pre-accession assistance under the Phare, ISPA and Sapard instruments from 1 January 2005. 
Kroatia on ollut oikeutettu liittymistä valmistelevaan tukeen Phare-, ISPA-ja Sapard-välineiden kautta 1. tammikuuta 2005 alkaen.
However, due to the need to determine sectoral objectives which corresponded to the strategic priorities, it then took approximately 12 months for the ISPA and Sapard programmes and 18 months for the Phare programme before the financing agreements could be finalised. 
Koska oli kuitenkin tarpeen määrittää alakohtaiset tavoitteet, jotka vastaisivat strategisia painopistealueita, ISPA-ja Sapard-ohjelmien yhteydessä kului keskimäärin 12 kuukautta ja Phare-ohjelman yhteydessä 18 kuukautta, ennen kuin rahoitussopimukset saatiin valmiiksi.
In the case of the 2007 programmes under the different IPA components, financing agreements were not concluded until approximately 16 months after the entry into force of the IPA implementing regulation. 
IPA-välineen eri osa-alueisiin kuuluvien vuoden 2007 ohjelmien rahoitussopimukset tehtiin vasta keskimäärin 16 kuukautta sen jälkeen, kun IPA:n täytäntöönpanoa koskeva asetus oli tullut voimaan.
This was mainly due to the time required for the conferral of management powers before implementation could begin, a new condition required by the IPA regulation (see paragraph 7). 
Tämä johtui pääasiassa ajasta, jonka hallinnointivaltuuksien siirtäminen vaati ennen kuin täytäntöönpano voitiin aloittaa; kysessä oli uusi IPA-asetuksessa vaadittu ehto (ks. kohta 7).
14 Article 166(3) of the financial regulation states that under the ‘N+3’ rule the Commission shall automatically decommit any portion of the budgetary commitment for the programme that has not been paid out by 31 December of the third year following the year in which the budgetary commitment was made (Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 
14 Varainhoitoasetuksen 166 artiklan 3 kohdassa todetaan, että ”N+3” -säännön mukaisesti komission on vapautettava ilman eri toimenpiteitä ohjelman talousarviositoumuksen mikä tahansa osa, joka ei ole johtanut maksuun talousarviositoumuksen tekovuotta seuraavan kolmannen vuoden 31. joulukuuta mennessä (neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s.
17 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
17 Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
Several pre-IPA projects audited by the Court were not yet ready to be implemented after the financing agreement had been signed. 
Monet tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista IPA:a edeltävistä hankkeista eivät olleet valmiita täytäntöönpantaviksi vielä silloin, kun rahoitussopimus oli allekirjoitettu.
This was because the necessary terms of reference or technical specifications needed to enable the launch of tenders had not been finalised by the Croatian authorities. 
Tämä johtui siitä, että Kroatian viranomaiset eivät olleet vielä saaneet valmiiksi toimeksiannon ehtoja tai teknisiä eritelmiä, joita tarjouskilpailun käynnistäminen edellytti.
Thus the average time from the financing agreement to the tender launch was 12 months for the contracts audited. There was some improvement under IPA, the corresponding time being reduced to 8 months, but there remains scope for better performance in this area. 
Tarkastettujen sopimusten tapauksessa rahoitussopimuksen tekemisestä tarjouskilpailun käynnistämiseen oli näin ollen kulunut keskimäärin 12 kuukautta. IPA-välineen yhteydessä tilanne parantui jonkin verran, sillä vastaava aika lyheni kahdeksaan kuukauteen.
18 TABLE 3 Programmes in Croatia Budget % of budget contracted % of budget paid1 CARDS 260 97 % 92 % Phare 147 86 % 78 % ISPA 59 96 % 63 % Sapard 25 62 % 48 % IPA I 2007 45 90 % 57 % IPA I 2008 42 27 % 20 % IPA I 2009 42 11 % 11 % IPA II 2007–09 8 64 % 36 % IPA III 2007–09 (of which) 143 29 % 7% – Operational programme (OP) transport 54 20 % 4% – OP environment 54 25 % 2% – OP regional competitiveness 35 48 % 20 % IPA IV 2007–09 — OP human resources development 38 71 % 9% IPA V 2007–09 (IPARD) — Measures 101 and 103 51 12 % 0% Total 860 68 % 55 % IMPLEMENTATION OF EU ASSISTANCE TO CROATIA (MILLION EURO, MARCH 2011) 1 Excluding advance payments of 30 % for Components III, IV, V. Source: EU delegation to Croatia. 
Kyseistä aikaa on kuitenkin vieläkin aiheellista lyhentää. 18 TAULUKKO 3 Kroatiassa toteutettavat ohjelmat Talousarvio Sopimuksia koskeva talousarvion osuus (%) Maksuja koskeva talousarvion osuus (%)1 CARDS 260 97 % 92 % Phare 147 86 % 78 % ISPA 59 96 % 63 % Sapard 25 62 % 48 % IPA I 2007 45 90 % 57 % IPA I 2008 42 27 % 20 % IPA I 2009 42 11 % 11 % IPA II 2007–2009 8 64 % 36 % IPA III 2007–2009 (joista) 143 29 % 7% – liikenteen toimintaohjelma 54 20 % 4% – ympäristön toimintaohjelma 54 25 % 2% – alueellisen kilpailukyvyn toimintaohjelma 35 48 % 20 % IPA IV 2007–2009 – henkilöstön kehittämistä koskeva toimintaohjelma, Toimenpiteet 101 ja 103 38 71 % 9% IPA V 2007–2009 (IPARD) 51 12 % 0% Yhteensä 860 68 % 55 % EU:N TUEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KROATIASSA (MILJOONAA EUROA, MAALISKUU 2011) 1 Lukuun ottamatta 30 prosentin ennakkomaksuja osa-alueiden III, IV ja V osalta.
Once tenders were launched delays frequently also occurred due to the Croatian authorities’ still limited capacity for managing EU procurement procedures (see paragraph 16). 
Tarjouskilpailun käynnistämisen jälkeen viipeitä aiheutui usein myös siksi, että Kroatian viranomaisilla oli edelleen vähäiset valmiudet hallinnoida EU:n hankintamenettelyjä (ks. kohta 16).
This has meant that the EU Delegation has frequently had to reject tender and contract documentation and send it back to the Croatian authorities for the necessary improvements to be made (see Table 2). 
EU:n edustusto on siksi joutunut usein hylkäämään tarjous-ja sopimusaineiston ja lähettämään sen takaisin Kroatian viranomaisille, jotta nämä tekisivät siihen tarvittavat parannukset (ks. taulukko 2).
This led to delays which would not occur if the documentation were prepared to the set standards. 
Tästä on aiheutunut viipeitä, joita ei olisi syntynyt, jos asiakirja-aineisto olisi laadittu annettujen standardien mukaisesti.
The Court examined a sample of 18 contracts and found that contracts were concluded on average 10 months later than the original timetable, which is quite considerable when the normal project time-frame is limited to 3 to 4 years. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 18 sopimuksen otoksen ja havaitsi, että sopimukset oli tehty keskimäärin kymmenen kuukautta myöhässä alkuperäisestä aikataulusta; tällainen viive on varsin merkittävä, kun tavanomainen hankkeen kestoaika on korkeintaan kolme tai neljä vuotta.
In view of the difficulties encountered by Croatia in implementing the EU assistance according to the original timetable, the Commission extended the implementation deadlines by 1 year for projects assisted under Phare 2005, Phare 2006 and Sapard, and by either 1 or 2 years for the ISPA projects. 
Phare 2005-, Phare 2006-ja Sapard-ohjelmista tuettujen hankkeiden yhteydessä komissio jatkoi täytäntöönpanon määräaikaa vuodella helpottaakseen vaikeuksia, joita Kroatialla oli panna EU:n tuki täytäntöön alkuperäisen aikataulun mukaisesti. ISPA-hankkeiden kohdalla määräaikaa jatkettiin yhdellä tai kahdella vuodella.
Based on that experience, longer deadlines were introduced by the Commission for IPA Component I. However, for IPA Components III, IV and V the disbursement deadlines based on the ‘N+3’ rule represent a significant challenge (see footnote 14). 
Tämän kokemuksen perusteella komissio otti käyttöön pidemmät määräajat IPA:n osa-alueen I yhteydessä. IPA:n osa-alueiden III, IV ja V kohdalla maksumääräajat perustuvat kuitenkin ”N+3”-sään-töön, mikä on huomattavan haasteellista (ks. alaviite 14).
As the following sections demonstrate in relation to specific projects (see paragraphs 26 to 47), delays, mainly resulting from capacity issues within the Croatian administration, have reduced the progress made through pre-accession assistance in building up Croatia’s administrative capacity before accession. 
Kuten seuraavista kohdista ilmenee yksittäisten hankkeiden osalta (ks. kohdat 26–47), viipeet, jotka johtuvat lähinnä Kroatian hallinnon valmiuksiin liittyvistä seikoista, ovat hidastaneet edistymistä, jota liittymistä valmistelevalla tuella on saatu aikaan Kroatian hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä ennen liittymistä.
This points to a risk that Croatia will not have the capacity to fully absorb the increased post-accession allocations within the regulatory time-frames. 
On näin ollen riskinä, että Kroatia ei säädetyn määräajan kuluessa kykene kokonaisuudessaan käyttämään liittymisen jälkeisiä, määrältään aiempaa suurempia määrärahoja.
The audit examined eight Structural Funds-type projects relating to four key areas (see Figure 2). 
Tarkastuksessa tutkittiin kahdeksan rakennerahastoihin valmistelevaa hanketta, jotka liittyvät neljään keskeiseen alueeseen (ks. kaavio 2).
The achievement of the projects’ intended results varied, partly due to delays, as did their potential sustainability. 
Hankkeiden odotetut tulokset saavutettiin vaihtelevasti, osittain viipeiden vuoksi, ja hankkeiden mahdollinen kestävyys vaihteli myös.
It was clear that the Croatian authorities are benefiting from ‘learning by doing’ but there are still capacity issues which need attention. 
Oli selvää, että Kroatian viranomaiset hyötyvät tekemällä oppimisen prosessista, mutta tiettyihin toimintavalmiuksiin liittyviin seikkoihin on edelleen syytä kiinnittää huomiota.
19 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
19 Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
FIGURE 2 20 PREPARATION FOR STRUCTURAL AND COHESION FUNDS IN CROATIA Source: European Court of Auditors. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
KAAVIO 2 20 RAKENNE-JA KOHEESIORAHASTOJA KOSKEVAT VALMISTELUT KROATIASSA Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
21 several aspects of the monitoring and evaluation of assistance were still in need of improvement 27. 
21 useita tuen seurantaan ja arviointiin liittyviä osatekijöitä on vielä parannettava 27.
Insufficient use of ‘SMART’15 objectives and related indicators often made it difficult to assess project results, particularly in relation to grant schemes. 
SMART-tavoitteiden15 ja niihin liittyvien indikaattorien riittämätön käyttö olivat usein syynä siihen, että hankkeiden tulosten arviointi oli vaikeaa, erityisesti avustusjärjestelmien yhteydessä.
While the follow-up IPA projects which the Court examined were better in this respect than the pre-IPA projects there was still scope for improving the way in which project effectiveness was assessed. 
Vaikka tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat IPA-hankkeet olivat tältä osin parempia kuin IPA:a edeltävät hankkeet, hankkeiden vaikuttavuuden arviointitapaa on edelleen aiheellista parantaa.
The Commission has a well-designed monitoring system which is being implemented by the Croatian authorities although the audit found that on occasion the monitoring reports tended to underestimate the problems faced by projects. 
Komissiolla on hyvin suunniteltu seurantajärjestelmä, jota Kroatian viranomaiset soveltavat; tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että toisinaan seurantakertomuksissa helposti aliarvioitiin hankkeissa esiintyviä ongelmia.
The projects have sometimes not been subject to external assessment, particularly in relation to the grant schemes financed. 
Joskus hankkeista ei ole tehty ulkoista arviointia, erityisesti rahoitettujen avustusjärjestelmien tapauksessa.
This is partly because the Commission intends to combine an interim evaluation of IPA programmes with an ex ante evaluation of operational programmes for the Structural Funds, but this approach is delaying feedback on possible improvements to IPA project assistance. the sustainability of results for the human resources development projects audited is uncertain 28. 
Tämä johtuu osittain siitä, että komissio aikoo yhdistää IPA-ohjelmien väliarvioinnin ja rakennerahastojen toimintaohjelmien ennakkoarvioinnin; tällainen toimintatapa viivästyttää kuitenkin tilaisuutta oppia IPA:n hanketuen mahdollisia parannuksia koskevasta ulkoisesta arvioinnista. tarkastettujen henkilöstön kehittämishankkeiden tulosten kestävyys on epävarmaa 28.
The CARDS 2004 project included the first decentralised ESF-type scheme in Croatia and provided valuable capacity-building experience in the four counties covered by the project16. 
CARDS 2004 -hanke käsitti ensimmäisen hajautetun Euroopan sosiaalirahastoon valmistelevan tukijärjestelmän Kroatiassa ja tarjosi arvokasta valmiuksien kehittämiseen liittyvää kokemusta neljässä hankkeen yhteyteen kuuluneessa piirikunnassa16.
In each county a local partnership for employment (LPE) was created which undertook a range of human resources development activities. 
Kussakin piirikunnassa perustettiin työllisyyttä koskeva paikallinen kumppanuus, joka kattoi joukon henkilöstön kehittämistoimia.
However, when EU funding ended in 2008 the LPEs became largely inactive, calling into question their sustainability. 
Kun EU:n rahoitus vuonna 2008 loppui, työllisyyttä koskevat paikalliset kumppanuudet kuitenkin lakkasivat suurelta osin toimimasta, mikä asettaa kyseenalaiseksi niiden kestävyyden.
The lack of financial and other support to existing LPEs did not augur well for the development of LPEs in Croatia’s 13 other counties, which was one of the aims of the follow-up IPA LPE project. 
Rahoitus-ja muun tuen puuttuminen nykyisiltä työllisyyttä koskevilta paikallisilta kumppanuuksilta ei ole hyvä merkki vastaavien kumppanuuksien kehittämistä silmällä pitäen Kroatian 13 muussa piirikunnassa, vaikka kumppanuuksien kehittäminen oli yksi tavoitteista IPA:n työllisyyttä koskevan paikallisen kumppanuuden hankkeen seurannassa.
Moreover, the late start of the service contract funded as part of the IPA project meant that there was insufficient time for the consultants employed under the contract to help in the setting up of LPEs in these counties before grant schemes were launched. 
Lisäksi IPA-hankkeen osana rahoitetun palvelusopimuksen myöhäinen aloitusajankohta oli syynä siihen, että sopimuksen kautta palvelukseen otetuilla konsulteilla ei ollut riittävästi aikaa auttaa perustamaan näihin piirikuntiin työllisyyttä koskevat paikalliset kumppanuudet ennen avustusjärjestelmien käynnistämistä.
However, the Commission has recognised that sustainability is a key issue and is assessing what would be the best model to be adopted for the LPEs to improve the prospects for their sustainability. 
Komissio on kuitenkin myöntänyt, että kestävyys on keskeinen kysymys, ja se arvioi parhaillaan, mikä olisi paras tapa parantaa työllisyyttä koskevien paikallisten kumppanuuksien kestävyyttä.
15 Specific, measurable, achievable, relevant and timely. 
15 Tarkasti määritellyt, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, relevantit ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely).
16 Another four counties were covered by an earlier 2002 CARDS project. Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 
16 Neljä muuta piirikuntaa kuului aikaisemman 2002 CARDS -hankkeen yhteyteen. Erityiskertomus nro 14/2011 – Onko EU:n antama tuki parantanut Kroatian valmiuksia hallinnoida liittymisen jälkeistä rahoitusta?
22 significant capacity issues remain in relation to the regional competitiveness projects funded 30. 
22 rahoitettujen alueellista kilpailukykyä koskevien hankkeiden kohdalla ilmeni edelleen merkittäviä valmiuksiin liittyviä ongelmia 30.
The results of the Phare 2005 business-related infrastructure (BRI) project varied. 
Phare 2005:n yritysinfrastruktuureja koskevan hankkeen tulokset vaihtelivat.
The implementing bodies were able to use the full budget, albeit with delays, and ensure that for each selected grant project infrastructure was put in place. 
Täytäntöönpanosta vastaavat elimet pystyivät käyttämään koko budjetin, vaikkakin viiveellä, ja varmistamaan, että kutakin valittua avustushanketta varten luotiin infrastruktuuri.
However, the audit of the Benkovac grant project (one of seven grants under the Phare BRI scheme) indicated that the local authorities were not sufficiently addressing the sustainability of the EU-funded infrastructure. 
Tarkastettaessa Benkovacin avustushanketta (yksi seitsemästä Pharen yritysinfrastruktuurijärjestelmään kuuluvasta avustuksesta) ilmeni kuitenkin, että paikalliset viranomaiset eivät kiinnittäneet riittävästi huomiota EU:n rahoittaman infrastruktuurin kestävyyteen.
There were shortcomings in the maintenance of the infrastructure and no strategy to attract companies; the infrastructure was little used. 
Puutteita havaittiin infrastruktuurin ylläpidossa, ja yritysten kiinnostuksen herättämiseen ei ollut olemassa strategiaa; infrastruktuuria käytettiin vain vähän.
The design of the follow-up IPA 2007 BRI project took into account and built upon the experience of the 2005 project. 
IPA 2007:n yritysinfrastruktuurihankkeessa otettiin huomioon vuoden 2005 hankkeesta saatu kokemus.
However, as for the 2005 project, there were delays in the grant scheme evaluation procedure and grant beneficiaries frequently did not have the capacity to prepare complete technical documentation. 
Vuoden 2005 hankkeen tapaan viipeitä kuitenkin ilmeni avustusjärjestelmän arviointimenettelyssä, ja avustusten saajat eivät useinkaan pystyneet laatimaan teknistä asiakirja-aineistoa kokonaisuudessaan.
The potential benefits in terms of learning by doing were reduced because the project did not directly target the designated bodies responsible for the future regional competitiveness operational programme. 
Tekemällä oppimisen prosessista saatava mahdollinen hyöty väheni, sillä hanke ei kohdistunut suoraan niihin elimiin, joiden vastuulle tuleva alueellisen kilpailukyvyn toimintaohjelma oli annettu.