natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If these civil works were taken into account when designing the plant the required hydraulic capacity of the plant could be reduced, in some instances significantly (see Box 2). 
Jos nämä rakennustyöt otettaisiin huomioon puhdistamoiden suunnittelussa, puhdistamoilta vaadittavaa hydraulista kapasiteettia voitaisiin pienentää – joissakin tapauksissa jopa huomattavasti (ks. laatikko 2).
Observations 33 Picture 6 — Part of infrastructure rarely in use (Romania‐Galati) Source: ECA. 
Huomautukset 33 Kuva 6 – Osa infrastruktuurista on vain harvoin käytössä (Romania – Galati) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Example of an important share of groundwater running through a treatment plant For one plant in Romania, the hydraulic capacity utilisation is in a range of 60 to 85 %. 
Esimerkki puhdistamon kautta kulkevasta huomattavasta pohjaveden määrästä Erään Romaniassa toimivan puhdistamon hydraulisen kapasiteetin käyttöaste vaihtelee 60 ja 85 prosentin välillä.
However, around half of the water reaching the plant is groundwater which does not need any treatment. 
Noin puolet puhdistamoon tulevasta vedestä on kuitenkin pohjavettä, jota ei tarvitse käsitellä.
If the sewage network was more watertight, less groundwater would enter the sewage network and the hydraulic capacity utilisation would drop to around 40 %. 
Jos viemäriverkko olisi vesitiiviimpi, viemäriverkkoon pääsisi vähemmän pohjavettä ja hydraulisen kapasiteetin käyttöaste laskisi noin 40 prosenttiin.
By comparison, for some plants in the sample, groundwater infiltration only represented 10 % to 20 % of the total inflow. 
Vertailun vuoksi voidaan todeta, että joidenkin otokseen kuuluneiden puhdistamoiden tapauksessa kokonaisvirtaaman pohjavesipitoisuus oli vain 10–20 prosenttia.
68 While most of the plants have plans for a future increase in the number of people connected, these new connections are few in number and will thus not significantly change the percentage of capacity utilised. 
68 Suurimmalla osalla puhdistamoista on suunnitelma viemäriverkon piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärän tulevaa kasvua varten, mutta uusien liittymien määrä on pieni eikä siten muuta kapasiteetin käyttöastetta huomattavasti.
Furthermore, while industrial activity may increase again in the long term it is expected that new industrial installations will be equipped with their own waste water treatment systems. Scope for reducing certain operating costs 69 Operating costs28 can be an indicator of the operational efficiency of the co-financed assets and play a role in setting the water tariff. 
Teollisuustoiminta voi pitkällä aikavälillä yhä kasvaa, mutta oletuksena on, että uusilla teollisuuslaitoksilla tulee olemaan omat jätevedenkäsittelyjärjestelmät. Tiettyjä toimintakuluja on varaa pienentää 69 Toimintakulut28 voivat olla indikaattori yhteisrahoitettujen omaisuuserien toiminnan tehokkuudesta, ja niillä on merkitystä vedenhinnoittelun kannalta.
Therefore the Court made a comparison of the 2012 costs on the basis of accounting information received for the 28 plants examined. 
Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin vertasi vuoden 2012 toimintakuluja tarkastetuista 28 puhdistamosta saatujen kirjanpitotietojen perusteella.
28 Sum of the following costs: labour cost, cost for materials (including cost for chemicals), energy cost, sludge transport and disposal cost and other costs. 
28 Seuraavista kuluista muodostuva kokonaismäärä: työvoimakustannukset, materiaalikustannukset (kemikaaleista aiheutuvat kustannukset mukaan luettuna), energiakustannukset, lietteen kuljetus-ja sijoituskustannukset ja muut kustannukset.
In the category ‘other costs’ only the outsourced maintenance costs and costs for outsourced laboratory analysis were considered. 
Menoluokassa ”muut kustannukset” otettiin huomioon ainoastaan ulkoistetut ylläpitokustannukset ja laboratorioanalyysikustannuk-set.
Depreciation cost was not included for example. 
Esimerkiksi poistoja ei otettu huomioon.
Observations 34 70 Operating costs are influenced by the treatment type provided (more stringent treatment implies a higher cost) and by the size of the plant. 
Huomautukset 34 70 Toimintakuluihin vaikuttaa suoritettavan käsittelyn tyyppi (tehokkaampi käsittely merkitsee korkeampia kuluja) ja puhdistamon koko.
However, the comparison shows that there are important differences amongst the plants (see Figure 3). 
Vertailu osoittaa kuitenkin, että puhdistamoiden välillä on merkittäviä eroja (ks. kaavio 3).
Operational costs (in euro/p.e.) by plant euro/p.e. 
Puhdistamokohtaiset toimintakulut (euroa/avl) euroa/avl.
25 20 15 10 5 0 ABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ Waste water treatment plants More stringent treatment/tertiary treatment Secondary treatment Primary treatment Third quartile Median First quartile Notes: Two plants were excluded as they presented elements distorting the comparison. 
25 20 15 10 5 0 ABCDEFGHIJKLMNOPQRSTUVWXYZ Jätevedenpuhdistamot Tehokkaampi käsittely/jälkikäsittely Biologinen käsittely Esikäsittely Kolmas kvartiili Mediaani Ensimmäinen kvartiili Huom: Kaksi puhdistamoa jätettiin arvioinnin ulkopuolelle, koska niiden osalta oli havaittavissa vertailua vääristäviä tekijöitä.
Plants which had more stringent treatment in place but did not respect the concentration limits of the Directive were included in the category ‘secondary treatment’. 
Puhdistamot, jotka suorittivat tehokkaampaa käsittelyä, mutta eivät noudattaneet direktiivin pitoisuusrajoja, sisällytettiin luokkaan ”biologinen käsittely”.
Source: ECA analysis. 71 The Court notes that there is room for reducing the operating costs of several of the plants examined as illustrated by the following examples: — Regarding the sludge transport and disposal cost, there are significant price variations among the 28 plants examined. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi. 71 Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että toimintakuluja on varaa pienentää useiden tarkastuskohteena olleiden puhdistamoiden tapauksessa, kuten seuraavista esimerkeistä käy ilmi: – Tarkastetuissa 28 puhdistamossa havaittiin huomattavaa hintavaih-telua lietteen kuljetus-ja sijoitus-kustannusten osalta.
In nine cases the cost was above 100 euros per tonne of dried solid and in six cases the cost was between 50 euros and 100 euros per tonne. 
Yhdeksässä tapauksessa kustannukset olivat yli 100 euroa tonnilta kuiva-ai-netta, ja kuudessa tapauksessa kustannukset vaihtelivat 50 eurosta 100 euroon tonnilta.
The price for this cost element plays an important role as its share in the total cost of operating the plant can be significant (average around 10 % but in extreme cases going up to 30 % or 50 %); Figure 3 
Tämän kustannustekijän hinnalla on huomattava vaikutus, sillä sen osuus puhdistamon toimintakulujen kokonaismäärästä voi olla merkittävä (keskimäärin noin kymmenen prosenttia, mutta ääritapauksissa jopa 30–50 prosenttia). Kaavio 3
Observations 35 29 Technical report No 5/2014 ‘Performance of water utilities beyond compliance’. 
Huomautukset 35 29 Tekninen raportti nro 5/2014 Performance of water utilities beyond compliance.
30 Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p. 
30 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/ EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s.
3). 31 Waste hierarchy introduced by Article 4 of Directive 2008/98/EC. — The share of energy represents on average around 30 % of the total cost for the 28 plants examined. 
3). 31 Jätehierarkia perustuu direktiivin 2008/98/EY 4 artiklaan. – Energian osuus on keskimäärin noin 30 prosenttia tarkastettujen 28 puhdistamon kulujen kokonaismäärästä.
In half of the cases the treatment plants were using sewage sludge for producing energy, generally via anaerobic digestion. 
Puolessa tapauksista puhdistamot käyttivät jätevesilietettä energiantuotantoon, yleensä anaerobisen mädätyksen avulla.
In most of these cases the share of energy in the total cost was below the average of 30 %; — In that respect the European Environment Agency concluded in a 2014 report29 that the use of indicators to measure the performance of water utilities across Europe would significantly improve the understanding of the resource efficiency challenges involved. 
Kyseisistä tapauksista useimmissa energian osuus kokonaiskuluista jäi 30 prosentin keskiarvon alapuolelle. – Tältä osin Euroopan ympäristökeskus totesi vuonna 2014 julkaisemassaan raportissa29, että jos eri puolilla Eurooppaa mitattaisiin vesilaitosten tuloksellisuutta indikaattoreiden avulla, saataisiin huomattavasti parempi käsitys toimintaan liittyvistä resurssitehok-kuushaasteista.
A comparison of such indicators could usefully form the basis for a benchmarking exercise. 
Tällaisten indikaattoreiden vertailu voisi muodostaa pohjan vertailututkimukselle.
Use of the sludge produced by urban waste water treatment plants 72 The treatment of waste water results in the production of sewage sludge. 
Jätevedenpuhdistamoiden tuottaman lietteen käyttö 72 Jäteveden käsittelyn seurauksena syntyy puhdistamolietettä.
Sewage sludge is considered as waste under the waste directive30. 
Puhdistamoliete on jätedirektiivin30 mukaista jätetuotetta.
According to this directive, reuse, recycling and recovery of waste is to be preferred to the disposal of waste through landfilling, incineration or permanent storage31. 
Direktiivin mukaan jäte-tuotteen uudelleenkäyttö, kierrätys tai hyödyntäminen on suositeltavaa kaatopaikalle sijoittamisen, jätteenpol-ton tai loppusijoituksen sijaan 31.
The EU encourages the use of sewage sludge in agriculture as a fertiliser. 
EU kannustaa puhdistamolietteen käyttöön lannoitteena maataloudessa.
Picture 7 — Sewage sludge produced (the Czech Republic‐Blansko) Source: ECA. 
Kuva 7 – Puhdistamolietettä (Tšekin tasavalta – Blansko) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Observations 36 73 The Court examined whether: — sludge was reused rather than disposed of; — concentration limits for certain sewage sludge parameters, in particular heavy metals, had been complied with by the operators of the urban waste water treatment plants; — previous recommendations of the Court on this subject had been implemented by the Commission. 
Huomautukset 36 73 Tilintarkastustuomioistuin tutki, – käytettiinkö liete sijoittamisen sijasta uudelleen – olivatko jätevedenpuhdistamoiden toiminnanharjoittajat noudattaneet pitoisuusrajoja tiettyjen puh-distamolieteparametrien, etenkin raskasmetallipitoisuuksien, osalta – oliko komissio pannut täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen tältä osin aiemmin antamat suositukset.
Sewage sludge reused rather than disposed of in three of the four Member States 74 The Court’s evaluation of the 28 treatment plants covered the 2012 sludge production32 and was based on a review of the contractual arrangements between the plant operators and waste management companies and relevant accounting data. 
Kolmessa jäsenvaltiossa neljästä puhdistamoliete käytettiin sijoittamisen sijasta uudelleen 74 Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastetuissa 28 puhdistamossa vuonna 2012 tuotettua lietemäärää32.
75 The Court found that in the Czech Republic, Hungary and Slovakia the plants generally had contracts with one or more waste management companies which either dealt with the sludge themselves or moved it on to other users. 
75 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Tšekin tasavallassa, Unkarissa ja Slovakiassa puhdistamoilla oli yleensä sopimus yhden tai useamman jätehuoltoyrityksen kanssa. Jätehuol-toyritykset joko käsittelivät lietteen itse tai siirsivät sen muille käyttäjille.
According to the contracts, waste management companies mostly used the sludge for compost production, recultivation or biogas production. 
Sopimusten perusteella jätehuoltoyri-tykset käyttivät lietteen useimmiten kompostointiin, uudelleenistutukseen tai biokaasujen tuotantoon.
76 In Romania, all or part of the sludge of 11 of the 12 plants examined is landfilled and/or is kept on site. 
76 Romaniassa tarkastetuista 12 puhdistamosta 11:n tapauksessa tuotettu liete sijoitetaan kaatopaikalle ja/tai pidetään puhdistamossa.
77 According to Romania’s National Waste Management Strategy (2003–13) 50 % of the sludge should be used in agriculture or incinerated by 2020. 
77 Romanian kansallisen jätehuol-tostrategian (2003–2013) mukaan 50 prosenttia lietteestä on käytettävä maataloudessa tai poltettava vuoteen 2020 mennessä.
A new Sewage Sludge Management Strategy was presented by the Romanian authorities in February 2012 but had not yet been approved at the time of the audit. 
Romanian viranomaiset esittivät helmikuussa 2012 uuden puhdistamolietteen käsittelyä koskevan strategian, jota ei kuitenkaan ollut hyväksytty vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana.
78 Member States provided data as of the end of 2012 to the Commission on the use of sewage sludge. 
78 Jäsenvaltiot toimittivat komissiolle tietoja puhdistamolietteen käytöstä vuoden 2012 lopun tilanteen mukaan.
This data confirms that reuse is the preferred option for three of the four Member States visited (see Figure 4). 
Nämä tiedot vahvistavat, että uudelleenkäyttö on suosituin muoto kolmessa neljästä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta (ks. kaavio 4).
32 The sludge produced by the waste water treatment plants examined in the four Member States represents the following share of the total sludge production: 0.78 % in the Czech Republic, 45 % in Hungary, 52 % in Romania and 10 % in Slovakia. 
32 Neljässä jäsenvaltiossa tarkastetuissa jätevedenpuhdistamoissa tuotetun lietteen osuus lietteen kokonaistuotannosta on Tšekin tasavallassa 0,78 prosenttia, Unkarissa 45 prosenttia, Romaniassa 52 prosenttia ja Slovakiassa kymmenen prosenttia.
All four Member States also set limits for additional parameters such as arsenic for example; — when sludge is used as input material for compost production, limits for the input material exist in the Czech Republic and Slovakia in the form of a technical norm; 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 71 % 21 % Notes: In the Czech Republic, in 2012, around 32 % of the sludge was used for compost production (category: reuse: others). 
Huomautukset 37 Puhdistamolietteen käyttö ilmaistuna prosenttiosuutena tuotetun lietteen kokonaismäärästä (tilanne 31.12.2012) Tšekin tasavalta Slovakia Unkari Romania 2 0 % Uudelleenkäyttö: maaperä ja maatalous Uudelleenkäyttö: muut Sijoittaminen: maaperä Loppukäsittely: polttaminen Loppukäsittely: muut 22 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Huom: Tšekin tasavallassa käytettiin vuonna 2012 lietteestä noin 32 prosenttia kompostin tuottamiseen (luokka: uudelleenkäyttö: muut).
In Slovakia, in 2012, 63 % of the sludge was used for compost production (category: reuse soil and agriculture). 
Slovakiassa vuonna 2012 tuotetusta lietteestä 63 prosenttia käytettiin kompostin tuottamiseen (luokka: uudelleenkäyttö maaperään ja maatalouteen).
For Romania, the category ‘disposal: others’ includes temporary storage on site. 
Romaniassa luokkaan ”sijoittaminen: muut” kuuluu tilapäinen varastointi puhdistamossa.
Source: ECA analysis of data provided by the Member States to the Commission. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen analyysi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista tiedoista.
33 Article 9 and Annex II of Directive 86/278/EEC specify the parameters, concentration limits and annual number of samples that have to undergo laboratory analyses. Figure 4 
Asetettuja pitoisuusrajoja – noudatettiin useimmissa tapauksissa kun lietettä käytetään maataloudessa, kansallisessa lainsäädännössä asetetut rajat ovat kaikissa neljässä jäsenvaltiossa tiukemmat kuin puhdistamolietedirektiivissä; 33 Direktiivin 86/278/ETY 9 artiklassa ja liitteessä 2 yksilöidään parametrit, pitoisuusrajat ja vuosittain laboratorioanalyysiä edellyttävien otosten lukumäärä.
34 Council Decision 2003/33/EC of 19 December 2002 establishing criteria and procedures for the acceptance of waste at landfills pursuant to Article 16 of and Annex II to Directive 1999/31/EC (OJ L 11 of 16.1.2003, p. 
Huomautukset 38 34 Direktiivin 1999/31/EY 16 artiklan ja liitteen II mukaisista perusteista ja menettelyistä jätteen hyväksymiseksi kaatopaikoille 19 päivänä joulukuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2003/33/EY (EYVL L 11, 16.1.2003, s.
35 Vyhláška 294/2005 Sb (Decree 294/2005 Sb). Legal provisions on concentration limits for compost Czech Republic Hungary Romania Slovakia Yes ‐ compost on agricultural soil ‐ compost used for recultivation ‐ compost marketed as fertiliser Yes ‐ compost marketed as fertiliser No rules for recultivation or use on non‐agricultural soil None Yes ‐ compost marketed as fertiliser No rules for recultivation or use on non‐agricultural soil Source: ECA analysis of national legislation. 
Kompostin pitoisuusrajoja koskevat säännökset Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi kansallisista säännöksistä. Tšekin tasavalta Unkari Romania Slovakia Kyllä – maatalousmaahan sijoitettava komposti – uudelleenistutukseen käytettävä komposti – lannoitteena markkinoitava komposti Kyllä – lannoitteena markkinoitava komposti ei sääntöjä uudelleenistutuksen tai muuta kuin maatalousmaata koskevan käytön osalta Ei Kyllä – lannoitteena markkinoitava komposti ei sääntöjä uudelleenistutuksen tai muuta kuin maatalousmaata koskevan käytön osalta 82 Tilintarkastustuomioistuin tutki pitoisuusrajojen noudattamista 28 puhdistamossa niiden toiminnanharjoittajien vuonna 2012 suorittamien laboratorioanalyysien perusteella.
It shows that limits, when they existed (see paragraph 80), were respected by all plants in the Czech Republic, Hungary and Slovakia. 
Analyysi osoittaa, että tapauksissa, joissa pitoisuusrajat olivat olemassa (ks. kohta 80), niitä sovellettiin kaikissa puhdistamoissa Tšekin tasavallassa, Unkarissa ja Slovakiassa.
In Romania the limits were respected by one out of three plants (33 %) where sludge was used on agricultural soil. 
Romaniassa pitoisuusrajoja noudatettiin yhdessä puhdistamossa kolmesta (33 prosenttia), kun lietettä käytettiin maatalousmaahan.
For the two other plants the analyses did not cover all parameters. 
Kahden muun puhdistamon tapauksessa analyysit eivät kattaneet kaikkia parametrejä.
Also, six out of seven plants (86 %) sending sludge to landfills did not respect the limit for dry content. 
Kuusi (86 prosenttia) seitsemästä lietettä kaatopaikoille lähettävästä puhdistamosta ei lisäksi noudattanut kuiva-ainepitoisuudelle asetettuja rajoja.
Moreover, for three out of the seven plants (43 %) the analyses did not cover all parameters. 
Seitsemästä puhdistamosta kolmen (43 prosenttia) tapauksessa analyysit eivät kattaneet kaikkia parametrejä.
Moreover, the absence of EU-wide criteria for compost to be marketed as fertiliser implies that an equivalent protection of the environment cannot be ensured throughout the EU. 
Lannoitteena markkinoitavasta kom-postista ei ole myöskään määritetty EU:n laajuisia kriteereitä. Tämä merkitsee, että yhtäläistä ympäristönsuojelun tasoa ei kyetä varmistamaan koko EU:n alueella.
Also, as stated in a study carried out on behalf of the Commission, ‘the low quality of compost in some countries has been identified as the main obstacle to further market development’36. 
Komission lukuun tehdystä tutkimuksesta käy lisäksi ilmi, että joissakin maissa ilmennyt kompostin heikko laatu on yksilöity pääasialliseksi markkinakehityksen esteeksi36.
36 Assessment of feasibility of setting bio-waste recycling targets in the EU, including subsidiarity aspects, final report dated 31.3.2011, produced under the Framework contract ENV.G.4/ FRA/2008/0112 by vito vision on technology in association with Bio Intelligence Service and ARCADIS. 
36 Assessment of feasibility of setting bio-waste recycling targets in the EU, including subsidiarity aspects, loppuraportti 31.3.2011. Raportin perustana on puitesopimus ENV.G.4/ FRA/2008/0112. Raportin laati Vito vision on technology yhteistyössä Bio Intelligence Servicen ja ARCADIS-yrityksen kanssa.
Table 10 
Taulukko 10
Observations 39 Picture 8 — Laboratory equipment to carry out tests at a treatment plant (Hungary‐Szeged) Source: ECA. 
Huomautukset 39 Kuva 8 – Testien suorittamiseen puhdistamossa (Unkari – Szeged) käytetyt laboratoriolaitteet Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
37 Special Report 3/2009 on the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods (http://eca.europa.eu). 
37 Erityiskertomus nro 3/2009 ”Jätevesien käsittelyyn liittyvien rakennetoimimenojen vaikuttavuus ohjelmakausilla 1994–1999 ja 2000–2006” (http://eca.europa.eu).
38 SWD(2014) 209 final of 2 July 2014 ‘Ex-post evaluation of five Waste Stream Directives’. 
38 SWD(2014) 209 final, 2. heinäkuuta 2014 Ex-post evaluation of five Waste Stream Directives.
39 Regulation (EC) No 2003/2003 of the European Parliament and the Council of 13 October 2003 relating to fertilisers (OJ L 304, 21.11.2003, p.1). 
39 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2003/2003, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, lannoitteista (EUVL L 304, 21.11.2003, s. 1).
40 Final report ‘Evaluation of Regulation (EC) 2003/2003 relating to fertilisers’ produced for the Commission by the Centre for Strategy and Evaluation Services dated November 2010. 
40 Evaluation of Regulation (EC) 2003/2003 relating to fertilisers, loppuraportti, marraskuu 2010. Raportin laati komissiolle Centre for Strategy and Evaluation Services -tutkimuskeskus.
41 Toxic synthetic chemicals. 
41 Myrkylliset synteettiset kemikaalit.
Sewage sludge directive update awaits Commission’s revision of the fertilisers regulation 84 The Court in its Special Report 3/200937 recommended that the Commission should consider whether the time is appropriate for a revision of the sewage sludge directive. 
Puhdistamolietedirektiivin päivityksen edellytyksenä on, että komissio tarkistaa lannoiteasetusta 84 Tilintarkastustuomioistuin suositti erityiskertomuksessaan nro 3/200937, että komission olisi arvioitava, onko puhdistamolietedirektiivin tarkistus ajankohtainen.
The Commission carried out a comprehensive evalua-tion38 of several waste stream directives, including the sewage sludge directive, to determine whether the regulatory framework is fit for purpose. 
Komissio arvioi katta-vasti38 useat jätevirtaa koskevat direktiivit, myös puhdistamolietedirektiivin, määrittääkseen säädösperustan tarkoituksenmukaisuuden.
The 2014 evaluation concluded that the sewage sludge directive raises ‘doubts about its relevance in its present form. 
Vuonna 2014 suoritetussa arvioinnissa todettiin, että puhdistamolietedirektiivin relevanttius on sen nykymuodossa kyseenalainen.
In almost 30 years, the standards and requirements set up in the directive have never been revised or updated’. 
Direktiivissä määritettyjä standardeja ja vaatimuksia ei liki 30 vuoden aikana ole kertaakaan tarkistettu tai päivitetty.
It further concludes that any future decision on the review of the directive should be postponed until the adoption of a revised fertilisers regulation39. 
Arvioinnissa todetaan niin ikään, että mahdolliset tulevat direktiivin tarkistuspäätökset on tehtävä vasta tarkistetun lannoiteasetuksen hyväksymisen jälkeen39.
85 In 2010, an ex post evaluation40 of the functioning of the current fertilisers regulation concluded that the scope of the regulation should be extended to cover not only inorganic fertilisers but also organic fertilisers and soil improv-ers. 
85 Vuonna 2010 nykyisen lannoiteasetuksen toiminnasta suoritetussa jälkiarvi-oinnissa40 todettiin, että asetusta olisi laajennettava kattamaan epäorgaanis-ten lannoitteiden lisäksi myös orgaaniset lannoitteet ja maanparannusai-neet.
It also proposed the introduction of maximum limits for contaminants present in fertilisers. 
Arvioinnissa ehdotettiin myös ylärajojen asettamista lannoitteissa oleville epäpuhtauksille.
In 2015, the Commission is reflecting on whether to propose a revised fertilisers regulation. 
Komissio harkitsee lannoiteasetuksen tarkistuksen ehdottamista vuonna 2015.
86 In 2012 the Commission’s Joint Research Centre presented the results of a pan-European screening exercise on the occurrence and levels of selected compounds in sewage sludge. 
86 Komission yhteinen tutkimuskeskus esitti vuonna 2012 koko Euroopan kattavan vertailun tulokset.