natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Environmental considerations are integrated in neither the milk regime where intensive production contributes substantially to nitrate and other farm waste pollution problems, nor in the sugar regime, where production of sugar beet requires high amounts of water and herbicides. 
Ympäristönäkökohtia ei ole sisällytetty maidon yhteiseen markkinajärjestelyyn — vaikka voimaperäinen maidontuotanto pahentaa olennaisesti nitraattien sekä muiden maatalouden harjoittamisessa syntyvien jätteiden aiheuttamaan saastumiseen liittyviä ongelmia — eikä sokerin yhteiseen markkinajärjestelyyn, vaikka sokerijuurikkaiden tuotanto edellyttää suuria määriä vettä ja rikkaruoho-myrkkyjä.
Pesticide use is high in areas of intensive horticulture, and also in some wine growing regions (7). 
Voimaperäisen puutarhaviljelyn alueilla torjunta-aineiden käyttö on runsasta, samoin joillakin viininviljelyalueilla (7).
The Court previously noted cases of groundwater pollution resulting from the destruction by burial of large volumes of fruit, withdrawn from the market and paid for by Community support (8). 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin havainnut pohjaveden pilaantumiseen liittyviä tapauksia, jotka ovat johtuneet suurten, markkinoilta vedettyjen hedelmämäärien hävittämisestä maahan hautaamalla. Toimenpiteeseen on saatu yhteisön tukea (8).
Even recent developments in some COMs have failed to take adequate account of environmental concerns. 
Uusimmissakaan yhteisten markkinajärjestelyiden muutoksissa ympäristönäkökohtia ei ole otettu asianmukaisesti huomioon.
For example, Community support paid for the uprooting of vines, a measure designed to eliminate overproduction of wine, is conditional on environmental considerations only if the Member State so chooses. 
Esimerkiksi viinin ylituotannon lopettamiseksi viiniköynnösten raivauksesta maksetaan yhteisön tukea, johon liittyy kuitenkin ympäristönäkökohtiin liittyviä ehtoja vain, jos jäsenvaltio niin haluaa.
In Greece, 80 % of uprooted vineyards concern traditional vine regions on Crete, and the Peloponnese, which as a result, are affected by erosion, land abandonment and fires’ (9). 
Kreikassa 80 prosenttia raivatuista viini-viljelmistä sijaitsee perinteisillä viininviljelyalueilla Kreetalla ja Pelo-ponnesoksessa, ja kyseiset alueet ovat raivauksen jälkeen kärsineet eroosiosta, tulipaloista ja maan viljelykäytöstä luopumisesta (9).
Grubbing-up has had negative impact in Spain, and in Sicily (Italy), where since 1992 over 15 000 hectares of vines have been uprooted at a cost to the Community of ECU 111 million. 
Viiniköynnösten raivauksella on ollut kielteisiä vaikutuksia Espanjassa ja Sisiliassa (Italia), missä vuoden 1992 jälkeen on raivattu yli 15 000 hehtaaria viiniköynnöstä, ja yhteisölle on aiheutunut tästä 111 miljoonan ecun kustannukset.
Farmers can therefore qualify for aid by planting flax even on agronomically-poor but environmentally-rich land, such as meadows and extensive pasture land. 
Viljelijät voivat siten saada tukea istuttamalla pellavaa ympäristön kannalta arvokkaille alueille, kuten niityille tai laajaperäisesti hoidetuille laidunmaille, jotka eivät sovellu hyvin viljelyyn.
Indeed, the exclusion of fibre flax from the arable aid scheme is a positive inducement to grow it on previously uncultivated land. 
Kuitupellavan irrottaminen peltokasvien tukijärjestelmästä itse asiassa vain kannustaa viljelemään sitä maalla, joka aiemmin ei ole ollut viljelykäytössä.
In the United Kingdom, several officially-designated sites of special scientific interest have been damaged or destroyed by farmers growing fibre flax. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa useat sellaiset alueet, jotka on virallisesti nimetty tieteen kannalta erityisen kiinnostaviksi kohteiksi, ovat vahingoittuneet tai tuhoutuneet, koska viljelijät ovat viljelleet niillä kuitupellavaa.
29 (unpublished). 
29 (ei julkaistu).
Such energy subsidies are inconsistent with Community energy policy (1). 
Tämän kaltaiset energian kulutukseen liittyvät tuet eivät ole yhteisön energiapolitiikan mukaisia (1).
The differentiation in aid rates has had a big impact on how fodder is dried. 
Tukitasojen eriyttämisellä on ollut huomattava vaikutus siihen, miten rehua kui-vataan.
At the time of Spain’s accession to the Community in 1986, only 61 000 tonnes of fodder was dried artificially each year: in 1996/1997, 1 414 000 tonnes was dried in this way as producers found the higher rate of aid more profitable. 
Espanjan liittyessä yhteisöön vuonna 1986 ainoastaan 61 000 tonnia rehua kuivattiin vuodessa koneellisesti; markkinointivuonna 1996/1997 jo 1 414 000 tonnia kuivattiin koneel-lisesti, koska tuottajat kokivat saavansa enemmän hyötyä korkeammasta tukitasosta.
The annual energy consumption of this regime in Spain alone is sufficient to meet the annual electricity needs of a town the size of Alicante (285 000 citizens). 
Pelkästään Espanjassa tämän järjestelyn piirissä käytetty vuotuinen energiamäärä riittäisi tuottamaan tarvittavan määrän energiaa Alicanten kokoiselle kaupungille (285 000 asukasta).
More than 200 000 hectares of forest are needed to absorb the additional carbon dioxide produced by the drying process. 31. 
Kuivatusprosessin aikana tuotetun ylimääräisen hiilidioksidin ottamiseen tarvitaan yli 200 000 hehtaaria metsää. 31.
As a report has summed up, ‘despite the frequent claims that the CAP has been “reformed”, the whole edifice of European agriculture is still based on a high-price/high-subsidy foundation which positively encourages maximum output... . The 1992 reform of the CAP, to only a modest extent, took into account environmental concerns. 
Erään raportin yhteenvedossa todetaan, että vaikka usein väi-tetäänkin että yhteinen maatalouspolitiikka on ”uudistettu”, Euroopan maatalouden koko rakenne perustuu edelleen korkeisiin hintoihin ja suuriin tukiin, jotka selvästi kannustavat suurimpaan mahdolliseen tuotantoon. Yhteisen maatalouspolitiikan vuoden 1992 uudistuksessa otettiin ympäristönäkökohdat vain vähäisessä määrin huomioon.
The reduction of prices for some major products is claimed by the European Commission to have diminished the pressure of agricultural activities on the environment. 
Euroopan komissio väittää, että joidenkin pää-tuotteiden hintojen lasku on vähentänyt maataloustoiminnan aiheuttamaa painetta ympäristöä kohtaan.
In particular, it was expected to have led to a less intensive use of pesticides and nutrients in the crop sector, and a reduction of emissions (methane, ammonia, nitrates) especially from animal farming. 
Hintojen laskun oli odotettu erityisesti vähentävän sekä torjunta-aineiden ja ravinteiden voimaperäistä käyttöä vilja-alalla että päästöjä (metaani, ammo-niakki, nitraatit) etenkin kotieläinalalla.
In the event, it made little difference’ (2). 
Tosiasiallisesti sillä ei ole ollut juurikaan vaikutusta (2).
THE ENVIRONMENTAL IMPACT OF THE ACCOMPANYING MEASURES 32. 
LIITÄNNÄISTOIMENPITEIDEN YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET 32.
The accompanying measures, i.e. Council Regulations (EEC) No 2078/92, (EEC) No 2079/92 and (EEC) No 2080/92 of 30 June 1992, introduced aid for ‘adoption of environment-friendly farming practices’, ‘early retirement of farmers’ and ‘afforestation of agricultural land’ respectively (3). 
Liitännäistoimenpiteillä, joista säädetään 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetuissa neuvoston asetuksissa (ETY) N:o 2078/92, (ETY) N:o 2079/92 ja (ETY) N:o 2080/92, otettiin käyttöön seuraavat tuet: ympäristöystävällisten maatalouskäytäntöjen suosimisesta maksettava tuki, viljelijöiden varhaiseläketuki sekä maatalousmaan metsitystuki (3).
In practice, the ‘early retirement’ measure has had insignificant environmental impact — although Article 2 of Regulation (EEC) No 2079/92 permits Member States to establish ‘ecological reserves’ with land withdrawn from production, to date only Ireland has made use of this possibility, reserving a total of 54 hectares for ecological purposes at an annual cost to the EU budget of ECU 54 000. 
Käytännössä varhaiseläketuen ympäristövaikutus on jäänyt merkityksettömäksi — asetuksen (ETY) N:o 2079/92 2 artiklassa tosin annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus perustaa luonnonsuojelualueita tuotannosta poistetuille maatalousmaille, mutta tähän mennessä vain Irlanti on käyttänyt tätä mahdollisuutta. Se on varannut yhteensä 54 hehtaaria ympä-ristönsuojelutarkoituksiin, mikä merkitsee 54 000 ecun vuotuisia kustannuksia EU:n talousarvioon.
Given its very limited environmental impact the ‘early retirement’ measure will not be analysed further in this Report. 
Varhaiseläketuen erittäin vähäisen ympäristövaikutuksen vuoksi sitä ei tarkastella enempää tässä kertomuksessa.
(1) See 5EAP, p. 33. 
(1) Ks. Viides ympäristöohjelma, s. 33.
The comprehensive aims of Regulation (EEC) No 2078/92, commonly referred to as the ‘agri-environmental’ Regulation, are: to accompany the changes to be introduced under the market organisation rules; to contribute to the achievement of the Community’s policy objectives regarding agriculture and the environment; to contribute to providing an appropriate income for farmers. 
Maatalouden ympäristötoimenpiteitä käsittelevän asetuksen (ETY) N:o 2078/92 tavoitteet ovat kaikkiaan seuraavat: markkinajärjestelysääntöihin tehtävien muutosten tukeminen, yhteisön politiikan tavoitteiden edistäminen maatalouden ja ympäristön osalta sekä asianmukaisten tulojen takaaminen viljelijöille.
The aims of the ‘afforestation’ Regulation (EEC) No 2080/92 are: to accompany the changes to be introduced under the market organisation rules; to contribute towards an eventual improvement in forest resources; to contribute towards forms of countryside management more compatible with environmental balance; to combat the greenhouse effect and absorb carbon dioxide (4). 
Metsi-tystoimenpiteitä käsittelevän asetuksen (ETY) N:o 2080/92 tavoitteet ovat seuraavat: markkinajärjestelysääntöihin tehtävien muutosten tukeminen, metsävarojen parantamisen edistäminen pitkällä aikavälillä, ympäristön tasapainon kanssa paremmin sopusoinnussa olevan luonnontilaisten alueiden hoidon edistäminen ja kasvihuoneilmiön torjuminen ja hiilidioksidin oton lisääminen (4).
These measures were innovative within the EAGGF-Guarantee Fund, in giving a significant role for Member States in Community policy development as well as implementation, in accordance with the principle of subsidiarity, as established in the Treaty of Maastricht. 
EMOTR:n tukirahastossa nämä toimenpiteet olivat uudenlaisia sikäli, että Maastrichtin sopimuksen mukaan niissä annettiin jäsenvaltioille merkittävä rooli yhteisön politiikan kehittämisessä ja toteutuksessa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
The ‘agri-environmental’ Regulation requires Member States to draft concrete programmes which are tailored to suit their specific agricultural and environmental situations. 
Maatalouden ympäristötoimenpiteitä käsittelevässä asetuksessa jäsenvaltioilta edellytetään, että ne laativat konkreettisia ohjelmia, jotka suunnitellaan niin, että kunkin maan maatalouden ja ympäristön tilanne otetaan niissä huomioon.
These drafts are then submitted to the Commission, for examination and eventual approval in the form of a Decision. 
Ohjelmaluonnokset annetaan sitten komissiolle tarkastelua ja lopullista päätöksen muodossa tapahtuvaa hyväksymistä varten.
A unit within the Commission’s Directorate-General for Agriculture is responsible for detailed examination; other DGs, including DG-Environment and DG-Financial Control are also consulted during the approval process. 
Komission maatalouden pääosastoon kuuluva yksikkö vastaa ohjelmaluonnosten yksityiskohtaisesta tarkastelusta, ja hyväksymisvaiheen aikana konsultoidaan myös muita pääosastoja, muun muassa ympäristöasioiden pääosastoa ja varainhoidon valvonnan pääosastoa.
Programmes are then submitted to a vote in the ‘STAR-Committee’ (5), prior to formal approval by the Commissioner for Agriculture. 
Sen jälkeen ohjelmista äänestetään ”STAR-komiteassa” (5), ennen kuin maataloudesta vastaava komission jäsen hyväksyy ne virallisesti.
Farmers adhere to the programmes by concluding five-year contracts with national administrations for all or part of their holdings. 
Viljelijät tulevat mukaan ohjelmiin tekemällä tilastaan tai sen osasta viiden vuoden sopimuksen kansallisten viranomaisten kanssa.
Farmers commit themselves to adopting the farm practices defined in the contracts. 
Viljelijät sitoutuvat noudattamaan sopimuksissa määriteltyjä viljelykäytäntöjä.
However, while Member States have a large role in developing and implementing programmes, nevertheless, in accordance with the Community’s Financial Regulation, ultimate responsibility for the sound financial management of Community funds remains with the Commission. 
Vaikka jäsenvaltioilla on suuri osuus ohjelmien kehittämisessä ja toteutuksessa, lopullinen vastuu yhteisön varojen moitteettomasta hoidosta on kuitenkin komissiolla yhteisön varainhoitoasetuksen mukaisesti.
Aid is provided in the form of premiums calculated either per hectare (ha) or per livestock unit (LU). 
Tukea maksetaan palkkioina, jotka lasketaan joko pinta-alan tai eläinyksiköiden mukaan.
The aid is designed to compensate farmers for extra costs incurred in consequence of programme participation, and/or for yield lost. 
Tuen tarkoituksena on korvata viljelijöille ylimääräiset kustannukset, jotka syntyvät ohjelmaan osallistumisen seurauksena, ja/tai menetetty tuotos.
Programme administration and control is performed by national administrations. Aid expenditure is co-financed by the Community and Member States, in proportions of 75 %/25 % respectively in poor regions of the European Union (Objective 1 regions), and 50 %/50 % in more prosperous regions. 
Tukimenojen rahoituksesta vastaavat yhteisö ja jäsenvaltiot yhdessä; EU:n köyhillä alueilla (tavoitteen 1 alueilla) yhteisön osuus on 75 prosenttia ja jäsenvaltion 25 prosenttia, ja vauraammilla alueilla yhteisön ja jäsenvaltion kummankin osuus on 50 prosenttia.
By October 1998, 158 AE programmes had been approved, on the basis of which, contracts were signed covering around 23 million ha, representing 17 % of total EU farmland. 
Lokakuuhun 1998 mennessä 158 maatalouden ympäristöohjelmaa oli hyväksytty, ja niiden perusteella tehtyjen sopimusten kattama ala oli noin 23 miljoonaa hehtaaria eli 17 prosenttia koko EU:n viljelyalasta.
The participation target set by 5EAP, i.e. that 15 % of European farmland should be covered by AE measures by 2000, has therefore been achieved ahead of schedule. 
Viidennessä ympäristöohjelmassa asetettu osallistumistavoite, jonka mukaan maatalouden ympäristötoimenpiteiden oli määrä kattaa 15 prosenttia Euroopan viljelyalasta vuonna 2000, on siis saavutettu edellä aikataulusta.
However, high participation rates may be considered as a first step towards (4) Article 1of Regulation (EEC) No 2078/92, Article 1 of Regulation 5 ( ) (EEC) No 2080/92. 
(4) 5 ( ) Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 1 artikla, asetuksen (ETY) N:o 2080/ 92 1 artikla.
A body comprised of Member State representatives chaired by an official of the Commission. 
Jäsenvaltioiden edustajista koostuva elin, jonka puheenjohtajana toimii komission virkamies.
C 353/14 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 programme success; they are not a guarantee, in themselves, of significant environmental impact. 
C 353/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8.12.2000 Korkeita osallistumisasteita voidaan kuitenkin pitää vasta ensimmäisenä askelena kohti ohjelman onnistumista, eivätkä ne sinänsä takaa merkittävää ympäristövaikutusta.
Even if one hectare in seven is being farmed ‘sustainably’, if the remaining six hectares are farmed using unsustainable practices, then it will not be possible to achieve the other targets set by 5EAP. 
Vaikka yhtä hehtaaria seitsemästä viljeltäisiinkin ”kestävästi”, muita viidennen ympäristöohjelman tavoitteita ei voida saavuttaa, mikäli loppujen kuuden hehtaarin viljelyssä käytetään kestämättömiä menetelmiä.
However, the afforestation of agricultural land falls within the Community policy domain and the AF Regulation works on a similar basis as the AE Regulation. 
Maatalousmaan metsitys kuuluu kuitenkin yhteisön politiikan alaan, ja metsitystoimenpiteitä käsittelevä asetus toimii samoin periaattein kuin maatalouden ympäristötoimenpiteitä käsittelevä asetus.
The Community co-finances tree plantation costs, plantation maintenance costs for five years, and compensation to farmers for a period of 20 years for their loss of agricultural income due to the conversion of agricultural land to afforested land. 
Yhteisö rahoittaa osan puunistutukseen ja istutusten hoitoon liittyvistä kustannuksista viiden vuoden ajan ja maksaa viljelijöille kahdenkymmenen vuoden ajan korvausta maataloustulojen pienenemisestä, joka johtuu maatalousmaan metsit-tämisestä.
Currently there are 43 programmes in operation across the European Union. 
Tällä hetkellä 43 ohjelmaa on käynnissä eri puolilla Euroopan unionia.
On the basis of these programmes 700 000 hectares have been afforested. 
Ohjelmien avulla on metsitetty 700 000 hehtaaria maata.
Planning Commission planning 37. 
Suunnittelu Suunnittelu komissiossa 37.
Targeting of scarce resources is essential to apply them with greatest impact. 
Vähien resurssien kohdentaminen on olennaista, jotta niistä saadaan suurin mahdollinen hyöty.
However, the Commission did not carry out a comprehensive analysis on EU level of where and how EU funds could best be spent to maximise environmental impact. 
Komissio ei kuitenkaan tehnyt EU:n tasolla kattavaa analyysiä siitä, missä ja miten EU:n varoja olisi parasta käyttää mahdollisimman suurten ympäristövaikutusten saamiseksi.
The same remark is valid for AF. 
Samaa voidaan todeta metsitystoimenpiteistä.
In consequence, the main factor determining the absorption of EU funds has been the willingness of Member States to provide co-financing. 
Tämän seurauksena EU:n varojen käyttöön on eniten vaikuttanut jäsenvaltioiden halukkuus osallistua rahoitukseen.
In regions where environmental concerns are prioritised and local funding is available, EU expenditure has been relatively high; in poorer regions, and/or where AE and AF concerns are perceived as less important, EU expenditure has been low. 
Sellaisilla alueilla, joissa ympäristönäkökohtia on pidetty tärkeinä ja paikallista rahoitusta on ollut saatavilla, EU:n menot ovat olleet suhteellisen suuret, kun taas köyhemmillä alueilla ja/tai alueilla, joissa maatalouden ympäristönäkökohtia ja metsitystoimenpiteitä on pidetty vähemmän tärkeinä, EU:n menot ovat olleet pienet.
The result was a heavily askew distribution of EU funds, as shown in Tables 7 and 8. 
Tästä seurasi, että EU:n varat jakautuivat erittäin epätasaisesti, kuten taulukoista 7 ja 8 käy ilmi.
When analysing the differences between Austria and Greece or Germany and Spain, for example, it becomes evident that both sets of countries have approximately the same agricultural surface but receive significantly different amounts for environmental programmes. 
Kun verrataan esimerkiksi Itävaltaa koskevia tietoja Kreikan vastaaviin tai Saksaa koskevia tietoja Espanjan vastaaviin, näkyy selvästi, että kummassakin tapauksessa kyseisillä mailla on suunnilleen saman verran maatalousmaata, mutta niiden ympäristöohjelmien yhteydessä saamat summat ovat hyvin erilaiset.
While Spain and Greece have well evidenced and pressing problems such as water pollution, overgrazing and soil erosion, a lot more money is spent in Germany and Austria mainly on measures applied on a large scale which do not require big changes in established agricultural practices. 
Espanjassa ja Kreikassa toteen näytetyt ja pikaisinta ratkaisua vaativat ongelmat liittyvät esimerkiksi vesien saastumiseen, liialliseen laiduntamiseen ja maaperän eroosioon, mutta Saksassa ja Itävallassa käytetään paljon enemmän rahaa pääosin laajamittaisiin toimenpiteisiin, jotka eivät edellytä suuria muutoksia vallalla oleviin maatalouskäytäntöihin.
Prior to its accession in 1995, Austria’s environmental protection legislation was already long-established; consumption of fertiliser was below the EU-12 average, and the intensity of livestock production at 0,7 LU/ha was barely half that of the EU-12 average of 1,3 LU/ha. 
Ennen Itävallan liittymistä Euroopan unioniin vuonna 1995 kyseisen maan ympäristönsuojelulainsäädäntö oli jo pitkään ollut olemassa; lannoitteiden käyttö oli alle 12 jäsenvaltion EU:n keskiarvon, ja eläintiheys oli 0,7 eläinyksikköä/ha, mikä on noin puolet 12 jäsenvaltion EU:n keskiarvosta, joka on 1,3 eläinyksikköä/ha.
Despite representing only 2 % of European farmland, Austria has absorbed 21 % of total AE spending in the European Union. 
Itävalta on silti saanut 21 prosenttia kaikesta EU:n maatalouden ympäristötuesta, vaikka sen viljelyala on vain 2 prosenttia koko EU:n viljelyalasta.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/15 Utilised agricultural Member State area, as at 1995 Utilised agricultural area, as a percentage of EU total million ECU 1995 1996 1997 Expenditure, 1996 to 1997 million Ecu Total expenditure 1993 to 1997 million Ecu Expenditure as a Expenditure as a AE aid in ECU/ hectare, 1993 to 1997 Belgium 1337 Denmark 2727 1000213 2 0 2 3 6 5 11 3 16 877 10 110 513 160 464 4 26 140 100 0 0 2 Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg 127 37 123 223 0 0 0 8 14 16 Netherlands Portugal United Kingdom 1 999 49 89 37 63 EU-12 119 694 93 123 231 485 550 1 034 1 584 2 422 65 55 20 Austria Finland Sweden 3 425 2 192 3 060 3 2 2 0 0 0 0 0 0 0 541 0 257 0 43 260 801 135 391 83 126 801 391 126 21 10 3 28 13 4 234 179 41 EU-3 EU-15 Source: EAGGF Financial Reports, 1993 to 1997. 
8.12.2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 353/15 Jäsenvaltio Belgia 1337 Tanska 2 727 Saksa 17 157 Kreikka 3465 1000213 2 0 2 3 6 5 11 3 16 877 10 110 513 160 464 4 26 140 0 0 2 Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg 127 13 3 20 22 3 11 0 2 3 37 123 0 0 8 14 223 232 0 2 16 33 106 119 19 43 54 42 0 0 4 8 39 40 263 9 39 148 98 369 4 12 49 495 10 72 267 141 410 4 20 89 0 23 0 3 14 4 12 0 1 4 0 6 17 51 0 3 2 4 9 18 5 37 14 32 0 33 1 13 3 36 Alankomaat Portugali 1 999 3 925 Yhdistynyt kuningaskunta 16 449 119 694 3 425 13 93 3 10 7 20 26 37 1 034 260 63 1 584 801 100 2 422 801 3 2 6 EU 12 123 231 485 550 65 55 20 Itävalta Suomi Ruotsi 2 192 3 060 2 2 0 0 0 0 0 0 0 541 0 257 0 43 135 83 391 126 391 126 21 10 3 28 234 13 179 4 41 EU3 8677 EU 15 128 370 Lähde: EMOTR:n rahoituskertomukset 1993–1997.
7 100 0 0 123 231 0 841 485 1 391 477 1 318 1 511 2 902 1 318 3 740 35 100 45 100 152 29 (1 000 ha) 1993 1994 percentage of EU total, 1993 to 1997 percentage of EU total, 1996 to 1997 17 157 3 465 25 230 28 267 4 325 14 685 67 73 106 0 0 19 3 925 16 449 0 12 10 7 39 40 20 26 8 677 128 370 13 3 20 22 3 11 0 2 3 13 232 263 495 2 9 10 33 39 72 119 148 267 43 98 141 005442369 410 00004 4 114812 20 0 23 0 3 14 4 12 0 1 4 3 0 17 0 2 9 5 14 0 1 3 2 6 51 3 4 18 37 32 33 13 36 6 Table 7 Expenditureonagri-environmentalmeasures,1993to1997 
7 100 0 0 123 231 0 841 485 1 391 477 1 511 1 318 2 902 1 318 3 740 35 100 45 152 100 29 Käytössä oleva maatalousmaa vuonna 1995 tuhansina hehtaareina Käytössä oleva maatalousmaa, % EU:n maatalous-maa-alasta milj. ecua Menot 1996–1997 (milj. ecua) Menot YHTEENSÄ 1993–1997 (milj. ecua) Menot, % EU:n kokonaismäärästä 1993–1997 Menot, % EU:n kokonaismäärästä 1996–1997 Maatalouden ympäristötuki ecuina/ha 1993–1997 25 230 28 267 4 325 14 685 67 73 0 0 0 0 0 0 1 1 0 12 1993 1994 1995 1996 1997 Taulukko 7 Maatalouden ympäristötoimenpiteisiin liittyvät menot 1993–1997 C 353/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8.12.2000 Taulukko 8 Metsitystoimenpiteisiin liittyvät EMOTR:n menot 1993–1997 Jäsenvaltio Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EU 12 Itävalta Suomi Ruotsi Lähde: EMOTR:n 27. rahoituskertomus.
39. It follows that maintaining existing practices has become the main target of Community AE expenditure, rather than ameliorating environmentally damaging intensive practices. 
Tästä seuraa, että yhteisön maatalouden ympäristötuen pää-kohteeksi on tullut nykyisten menetelmien ylläpito eikä ympäristöä vahingoittavien voimaperäisten menetelmien parantaminen.