natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Recommendation 8 Đ Assess the alignment of the FRMPs with land use planning rules The Commission does not accept this recommendation. 
Suositus 8 – Tulvariskien hallintasuunnitelmien ja maankäytön suunnittelua koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisen arviointi Komissio ei hyväksy tätä suositusta.
Point (a) concerns land use planning and the rules governing it is a national competence. 
Kohtaa koskee maankäytön suunnittelua, johon sovellettavat säännöt kuuluvat kansalliseen toimivaltaan.
Point (b) is already implemented to the extent possible bearing in mind Article 7 of the FD refers to spatial planning and (sustainable) land use with Ňsuch asÓ and Ňmay includeÓ, which can both be interpreted as an indication and not as a requirement. 
Kohtab on jo toteutettu mahdollisuuksien mukaan ottaen huomioon, että tulvadirektiivin 7 artiklassa käytetään alueiden käytön suunnittelun ja (kestävän) maankäytön yhteydessä ilmaisuja ”kuten” ja ”voi sisältyä”, jotka voidaan molemmat ymmärtää ohjeellisesti eikä vaatimuksena.
The Commission has made public on its website a collection of Member StatesŐ guidelines to determinate flood prone areas and relevant laws and regulations for land use planning with regards to flood risk10 Đ and is already checking whether Member States have considered land use in their 1st FRMPs and will make its findings public by December 2018. 
Komissio on asettanut verkkosivustolleen saataville jäsenvaltioiden ohjeita tulvariskialueiden määrittämiseen sekä niiden lait ja asetukset, jotka koskevat alueiden käytön suunnittelua tulvariskin kannalta 10 – ja tarkastaa jo, ovatko jäsenvaltiot käsitelleet maankäyttöä ensimmäisissä tulvariskien hallintasuunnitelmissaan, ja julkistaa havaintonsa viimeistään joulukuussa 2018.
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 6.9.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 12.7.2018 Adoption of the final report after the adversarial procedure 19.9.2018 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 23.10.2018 PDF ISBN 978-92-847-1008-9 doi:10.2865/356339 QJ-AB-18-024-EN-N HTML ISBN 978-92-847-0970-0 doi:10.2865/12240 QJ-AB-18-024-EN-Q 
Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 6.9.2017 Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 11.7.2018 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 19.9.2018 Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 23.10.2018 PDF ISBN 978-92-847-0964-9 doi:10.2865/968450 QJ-AB-18-024-FI-N HTML ISBN 978-92-847-0972-4 doi:10.2865/87120 QJ-AB-18-024-FI-Q
Floods can cause injury and loss of life, considerable economic costs, and damage to the environment and cultural heritage. 
Tulvat voivat aiheuttaa loukkaantumisia ja ihmishenkien menetyksiä, huomattavia taloudellisia kustannuksia sekä vahinkoja ympäristölle ja kulttuuriperinnölle.
Climate change is an aggravating factor, triggering changes in precipitation and weather patterns, sea level rises and, consequently, more frequent and severe floods. 
Ilmastonmuutos vaikeuttaa tilannetta, koska se aiheuttaa muutoksia sadannassa ja sääoloissa sekä merenpinnan nousua, minkä seurauksena tulvat yleistyvät ja pahenevat.
We found that the Floods Directive had positive effects overall, but that the implementation of flood prevention measures suffers from weaknesses in allocating funding. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tulvadirektiivin vaikutukset olivat kaiken kaikkiaan myönteisiä, mutta rahoituksen kohdentamisen puutteet haittasivat tulvien torjuntatoimien täytäntöönpanoa.
Member States have begun implementation of Flood Risk Management Plans, but improvements are needed. 
Jäsenvaltiot ovat aloittaneet tulvariskien hallintasuunnitelmien täytäntöönpanon, mutta niissä on parantamisen varaa.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors Š European Union, 2018 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. 
Ilmastonmuutoksen, tulvavakuutusten ja alueiden käytön suunnittelun integroinnissa paremmin tulvariskien hallintaan on tulevaisuudessa vielä suuria haasteita EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxemburg LUXEMBURG Puh. +352 4398-1 Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx Verkkosivut: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors ©Euroopan unioni, 2018. Euroopan unionin tekijänoikeuden piiriin kuulumattomien kuvien tai muun materiaalin käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijoilta.
EN 2018 Special Report NO 26 A series of delays in Customs IT systems: what went wrong? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
FI 2018 Erityiskertomus nro 26 Mikä on viivästyttänyt tullin tietoteknisten järjestelmien toteuttamista? (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)
This performance audit was carried out by Audit Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou. 
Tästä tuloksellisuuden tarkastuksesta vastasi V tarkastusjaosto, jonka erikoisalana on Euroopan unionin rahoitus ja hallinto.
The audit was led by ECA Member Eva Lindström, supported by Katharina Bryan, Head of Private Office and Johan Stålhammar, Private Office Attaché; Alberto Gasperoni, Principal Manager; José Parente, Head of Task; Jitka Benešová, Josef Edelmann, and Ilze Ozola, Auditors. 
Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Eva Lindströmin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Katharina Bryan ja kabinettiavustaja Johan Stålhammar, toimialapäällikkö Alberto Gasperoni, tehtävävastaava José Parente ja tarkastajat Jitka Benešová, Josef Edelmann ja Ilze Ozola.
From left to right: Jitka Benešová, Alberto Gasperoni, Ilze Ozola, José Parente, Eva Lindström, Johan Stålhammar, Katharina Bryan, Josef Edelmann. 
Vasemmalta oikealle: Jitka Benešová, Alberto Gasperoni, Ilze Ozola, José Parente, Eva Lindström, Johan Stålhammar, Katharina Bryan ja Josef Edelmann.
Abbreviations Glossary Executive summary Introduction 1 - 1 4 8 - 12 - 16 - 16 - 19 - 23 - 37 - 41 - 43 - 48 - 11 - 3 - 7 10 11 15 47 22 21 22 36 40 42 47 50 TABLE OF CONTENTS 2 Paragraph The Customs Union is one of the pillars of the Single Market in the European Union Since 2003 the modernisation of the Customs Union has been on the EU agenda The Customs 2020 programme is the current financial tool for implementing the necessary IT systems Governance of the implementation of IT systems in the Customs Union is multi-layered Audit scope and methodology Observations Implementation of new IT systems for customs suffered a series of delays Delivery of some key IT systems required by the Union Customs Code is delayed beyond 2020 There is a risk of not meeting the newly proposed 2025 deadline Changing scope, insufficient resources allocated and a lengthy decision-making process were the main reasons for delays The Commission was late in reporting the delays The initial development approach selected was not the most cost efficient The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the IT systems’ implementation Conclusions and recommendations 
Lyhenteet Sanasto Tiivistelmä Johdanto 1 - 1 4 8 - 12 - 16 - 16 - 19 - 23 - 37 - 41 - 43 - 48 - 11 - 3 - 7 10 11 15 47 22 21 22 40 40 42 47 50 Tulliunioni on yksi Euroopan unionin sisämarkkinoiden pilareista Tulliunionin uudistaminen on ollut EU:n agendalla vuodesta 2003 lähtien Tulli 2020 -ohjelma on tarvittavien tietoteknisten järjestelmien toteuttamisessa nykyisin käytettävä rahoitusväline Tietoteknisten järjestelmien toteutuksen hallinnointi tulliunionissa on monikerroksista Tarkastuksen laajuus ja menetelmät Huomautukset Tullin uusien IT-järjestelmien toteutus viivästyi Joidenkin unionin tullikoodeksin edellyttämien keskeisten tietoteknisten järjestelmien toteuttaminen siirtyy vuoden 2020 jälkeiseen aikaan On olemassa riski, ettei ehdotuksen mukaista vuoteen 2025 ulottuvaa uutta määräaikaa pystytä noudattamaan Pääsyyt viivästyksiin olivat soveltamisalan muuttuminen, myönnettyjen varojen riittämättömyys ja päätöksenteon hitaus Komissio ilmoitti viivästyksistä myöhässä Alussa valittu kehittämistapa ei ollut kaikkein kustannustehokkain Tulli 2020 -ohjelman tavoitteet ja raportointijärjestelyt eivät sovellu IT-järjestelmien toteutuksen seurantaan Johtopäätökset ja suositukset SISÄLLYS 2 Kohta I - V
Annex I - IT projects' description Annex II - Additional number of years needed to deliver each IT project as compared to the initial planning Commission’s replies 3 
Liite I – IT-hankkeiden kuvaus Liite II – IT-hankkeiden vaatimat lisävuodet alkuperäiseen suunnitelmaan verrattuna Komission vastaukset 3
GLOSSARY The description of the IT projects mentioned in the report can be found in Annex I. Business Case and Vision Document: Documents for the initial IT system development project phases, which contain the detailed specification of the scope of each project and precede the decision to launch the technical IT works. 
SANASTO Kertomuksessa mainittujen tietoteknisten hankkeiden kuvaus esitetään liitteessä I. Asiantuntijaryhmä: Asiantuntijaryhmät ovat Tulli 2020 -ohjelman yhteisiin toimiin perustuva oleva väline, jonka avulla kerätään asiantuntemusta monin eri tavoin.
EU components of the IT systems (Union components): Assets (such as hardware, software, network connections) and services to support IT systems that are common to participating countries (Annex II B of Regulation (EU) No 1294/2013). 
IT-järjestelmien EU:n vastuulla olevat osat (unionin vastuulla olevat osat): Resurssit (laitteistot, ohjelmistot, verkkoyhteydet) ja IT-järjestelmiä tukevat palvelut, jotka ovat yhteisiä osallistujamaille (asetuksen (EU) N:o 1294/2013 liitteen II B kohta).
The EU pays for acquisition, development, installation, maintenance and day-to-day operation of the Union components. 
EU maksaa vastuullaan olevien osien hankinnasta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvat kustannukset.
This tool allows Member States to enhance their cooperation when implementing policy. National components of the IT systems (non-Union components): All those components of IT systems that are not identified as Union components (Annex II C of Regulation (EU) No 1294/2013). 
IT-järjestelmien jäsenvaltioiden vastuulla olevat osat (muut kuin unionin vastuulla olevat osat): Kaikki tietoteknisten järjestelmien osat, joita ei ole määritetty unionin vastuulla oleviksi (asetuksen (EU) N:o 1294/2013 liitteen II C kohta).
The Member States pay for the cost of acquisition, development, installation, maintenance and day-to-day operation of the non-Union components. 
Jäsenvaltiot maksavat muiden kuin unionin vastuulla olevien osien hankinnasta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvat kustannukset.
Multi-Annual Strategic Plan: Management and planning tool drawn up by the Commission in partnership with the Member States in accordance with Article 8(2) of the e-Customs Decision. 
Monivuotinen strateginen suunnitelma: Hallinta-ja suunnitteluväline, jonka komissio on laatinut sähköistä tullijärjestelmää koskevan päätöksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
It sets down a strategic framework and milestones for managing IT projects coherently and effectively. 5 
Suunnitelmassa asetetaan strateginen viitekehys ja tavoitteet tietoteknisten hankkeiden johdonmukaista ja tehokasta hallintaa varten.
Performance Measurement Framework: A monitoring system that measures the progress of the Customs 2020 programme by means of 86 indicators, made up of 68 output/result indicators and 18 impact indicators. 
Tuloksellisuuden arviointikehys: Seurantajärjestelmä, joka mittaa Tulli 2020 -ohjelman edistymistä 86 indikaattorin avulla. Indikaattoreista 68 on tuotos-/tulosindikaattoreita ja 18 vaikutusindikaattoreita.
Union Customs Code: It provides a comprehensive framework for customs rules and procedures in the EU customs territory adapted to modern trade realities and communication tools. 
Unionin tullikoodeksi: EU:n tullialueella sovellettavia tullisäännöksiä ja -menettelyjä koskeva kattava kehys, joka on mukautettu kaupan alan uusiin realiteetteihin ja viestintävälineisiin.
It entered into force on 1 May 2016, but some transitional arrangements still apply, most notably for customs formalities which are still in the process of being gradually transitioned to electronic systems. 
Koodeksi tuli voimaan 1. toukokuuta 2016, mutta edelleen sovelletaan joitakin siirtymäkauden järjestelyjä. Ne koskevat lähinnä tullimuodollisuuksia, joita ollaan siirtämässä asteittain sähköisiin järjestelmiin.
Union Customs Code Work Programme: The work programme was established according to Article 280 of the UCC. 
Unionin tullikoodeksia koskeva työohjelma: Työohjelma perustettiin UTK:n 280 artiklan mukaisesti.
It includes transitional measures related to the electronic systems and timing for cases where systems were not yet operational by the date of application of the UCC (1 May 2016). 
Siihen kuuluu siirtymätoimenpiteitä, jotka liittyvät sähköisiin järjestelmiin ja ajoitukseen niiden tapausten osalta, joissa järjestelmät eivät olleet vielä toiminnassa UTK:n soveltamispäivään (1. toukokuuta 2016) mennessä.
6 EXECUTIVE SUMMARY I. The Customs Union is one of the pillars of the Single Market. 
6 TIIVISTELMÄ I. Tulliunioni on yksi unionin sisämarkkinoiden pilareista.
The modernisation of customs processes, based on the development of new Information Technology (IT) systems, is an important element for the functioning of the European Union (EU). 
Tulliprosessien uudistaminen uusien tietoteknisten järjestelmien avulla on Euroopan unionin toiminnan kannalta tärkeä tekijä.
This modernisation should notably enhance economic activity and growth, and increase the safety and security of the EU citizens. 
Uudistamisen tarkoituksena on erityisesti taloudellisen toiminnan ja kasvun lisääminen sekä EU:n kansalaisten turvallisuuden parantaminen.
These benefits should provide the necessary incentives for Member States to invest in customs IT systems. 
Näin saatavan hyödyn pitäisi kannustaa jäsenvaltioita investoimaan tullin tietoteknisiin järjestelmiin.
The Commission’s e-Customs Decision, the Modernised Customs Code (MCC) and ultimately the Union Customs Code (UCC) paved the way towards and outlined the required IT systems for modernising the Customs Union. 
Komission eTullia koskeva päätös, uudistettu tullikoodeksi ja viimeisenä unionin tullikoodeksi (UTK) veivät asiaa eteenpäin ja antoivat yleiskuvan tulliunionin uudistamiseen tarvittavista IT-järjestelmistä.
The Customs 2020 programme finances the Union components of the IT systems. 
IT-järjestelmien unionin vastuulla olevat osat rahoitetaan Tulli 2020 -ohjelmasta.
Member States should develop the related national components (non-Union components) and pay the associated costs. 
Jäsenvaltioiden on toteutettava asiaan liittyvät jäsenvaltioiden vastuulla olevat osat (muut kuin unionin vastuulla olevat osat) ja maksettava niistä aiheutuvat kustannukset.
The implementation of the IT systems is governed by a multi-layer decision-making process, involving a number of bodies. 
IT-järjestelmien toteuttamista hallinnoidaan monikerroksisen päätöksentekoprosessin avulla, ja siihen osallistuu useita elimiä.
Our audit looked at whether the Customs 2020 programme, together with the related customs legislation, are likely to deliver the IT systems necessary for improving customs operations in the EU. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin, voidaanko Tulli 2020 -ohjelman ja asiaan liittyvän tullilainsäädännön avulla todennäköisesti toteuttaa sellaiset IT-järjestelmät, joita EU:n tullitapahtumien käsittelyn parantaminen edellyttää.
We carried out this audit during the implementation stage with the view to contribute to the discussions on the next Customs programme, that will start in 2021. 
Tarkastus suoritettiin täytäntöönpanovaiheessa, jotta se voidaan ottaa huomioon keskusteltaessa seuraavasta tulliohjelmasta, joka käynnistyy vuonna 2021.
We examined whether the programme ensures that IT systems are implemented in a timely manner and, where applicable, we identified the reasons for delays. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, voidaanko ohjelman avulla varmistaa, että IT-järjestelmät toteutetaan oikea-aikaisesti, ja eritteli soveltuvissa tapauksissa syitä viivästyksiin.
The audit was mostly based on the analysis of Commission documents, minutes and reports of Committees and Working Groups, and on the results of a survey sent to the Member States. 
Tarkastus perustui enimmäkseen komission asiakirjojen sekä komiteoiden ja työryhmien pöytäkirjojen ja kertomusten analysointiin sekä myös jäsenvaltioille lähetetyn kyselyn tuloksiin.
We found that the implementation of the new IT systems for the Customs Union suffered a series of delays, so that some of the key systems will not be available at the 2020 deadline set in the UCC. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tulliunionin uusien IT-järjestelmien toteutus oli viivästynyt useaan otteeseen ja että jotkin tärkeimmistä järjestelmistä eivät ole käytettävissä UTK:ssa asetetussa määräajassa eli vuoden 2020 loppuun mennessä.
The delays are due to several factors, in particular: changing project scope, insufficient resources allocated by the EU and Member States, and a lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure. 
Viivästykset johtuvat monista eri tekijöistä, erityisesti hankkeen soveltamisalan muuttumisesta, EU:n ja jäsenvaltioiden myöntämien resurssien riittämättömyydestä ja monikerroksisen hallinnointijärjestelmän aiheuttamasta hitaasta päätöksenteosta.
We also noted that the Commission did not report appropriately on delays, and that the Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the implementation 7 of the IT systems. 
Tilintarkastustuomioistuin huomasi myös, ettei komissio raportoinut viivästyksistä asianmukaisesti ja etteivät Tulli 2020 -ohjelman tavoitteet ja 7 raportointijärjestelyt sovellu IT-järjestelmien toteutuksen seurantaan.
The initial development approach of IT systems was mostly decentralised, with the view of reducing the risk of non-delivery but at the cost of decreased efficiency. 
IT-järjestelmiä oli alun perin tarkoitus kehittää enimmäkseen hajautetusti toteutuksen epäonnistumisen riskin vähentämiseksi, vaikka tehokkuus tällöin kärsii.
V. We recommend that the Commission: (a) propose that the next Customs programme’s objectives relate explicitly to the planned IT systems to be developed and propose objectives that are precise and measurable; (b) ensure that lessons from previous programmes are duly taken into account and provide Member States with adequate information to take an informed decision on the scope of the projects in due time; (c) monitor the risks that a Member State might not be able to meet the deadlines for implementing the national components and, at an early stage, identify potential solutions and facilitate their application at national level; and facilitate a wider use of collaborative IT development; (d) streamline the governance of customs IT systems’ development, by ensuring more efficient and swift communication with Member States, for example by using additional information exchange solutions to allow decisions to be taken without delay; (e) inform all the stakeholders concerned with implementing IT systems at EU and Member State level, in a timely and transparent manner, about delays in the implementation and spending for Union and national components, and set appropriate reporting arrangements and indicators on the overall level of implementation and on individual projects. 8 
V. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio a) ehdottaa, että seuraavan tulliohjelman tavoitteet nimenomaisesti liittyvät kehitettäviksi suunniteltuihin tietoteknisiin järjestelmiin, ja ehdottaa täsmällisiä ja mitattavissa olevia tavoitteita b) varmistaa, että edellisistä ohjelmista saadut kokemukset otetaan asianmukaisesti huomioon, ja antaa jäsenvaltioille riittävästi tietoa, jotta ne voivat tehdä tietoon perustuvan päätöksen hankkeiden soveltamisalasta ajallaan c) seuraa tilannetta, jos on vaarana, ettei jokin jäsenvaltio ehkä pysty noudattamaan kansallisten osien toteuttamista koskevaa määräaikaa, pyrkii jo varhaisessa vaiheessa löytämään ratkaisuja ja helpottamaan niiden soveltamista jäsenvaltiossa sekä helpottaa tietotekniikan kehittämistä koskevan yhteistyön laajempaa hyväksikäyttöä d) järkeistää tullin IT-järjestelmien kehittämisen hallinnointia siten, että yhteydenpitoa jäsenvaltioiden kanssa tehostetaan ja nopeutetaan esimerkiksi käyttämällä tiedonvaihdossa lisäratkaisuja, joiden avulla päätökset voidaan tehdä nopeasti e) tiedottaa kaikille IT-järjestelmien toteutukseen liittyville EU:n ja jäsenvaltioiden tason sidosryhmille ajoissa ja avoimesti toteutuksen viivästyksistä ja tarvittavista varoista unionin vastuulla olevien ja kansallisten osien osalta ja määrittelee asianmukaiset raportointijärjestelyt ja indikaattorit toteutuksen yleistasolla ja yksittäisten hankkeiden tasolla. 8
INTRODUCTION The Customs Union is one of the pillars of the Single Market in the European Union 1. 
JOHDANTO Tulliunioni on yksi Euroopan unionin sisämarkkinoiden pilareista 1.
In 2018, the European Union (EU) celebrates the 50th anniversary of the Customs Union. 
EU viettää vuonna 2018 tulliliiton 50-vuotisjuhlaa.
The essence of the Customs Union is the absence of customs duties at internal borders between Member States, and the establishment of common customs duties on imports from third countries. 
Tulliliiton ydinajatus on, että jäsenvaltioiden välisillä sisärajoilla ei sovelleta tulleja ja että kolmansista maista tulevalle tuonnille asetetaan yhteiset tullit.
To operate as a major trading block, the EU is dependent on the efficient flow of goods into and out of the Customs Union, as well as the free movement of goods within the area of the Single Market. 
Suurena kaupparyhmittymänä toimiva EU on riippuvainen siitä, että tavarat voivat siirtyä tehokkaasti tulliunioniin ja sieltä pois sekä liikkua vapaasti sisämarkkinoilla.
According to the latest available statistics, combined imports and exports represented approximately €3,7 trillion1. 
Uusimpien saatavilla olevien tilastojen mukaan tuonti ja vienti olivat yhdessä arvoltaan noin 3,7 biljoonaa euroa1.
This demonstrates the importance of trade and of the Customs Union to the prosperity of the EU. 
Tämä osoittaa, miten tärkeitä kauppa ja tulliunioni ovat EU:n vaurauden kannalta.
In addition, the customs duties on imports are an important part of EU revenue. 
Lisäksi tuontitullit ovat merkittävä osa EU:n tuloja.
In 2017, they amounted to €20,3 billion, representing 15 % of the total EU budget. 
Vuonna 2017 niiden arvo oli 20,3 miljardia euroa eli 15 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta.
9 1 Source: Eurostat statistics on World trade for 2017. 
9 1 Lähde: Eurostatin maailmankaupan tilastot vuodelta 2017.
Since 2003 the modernisation of the Customs Union has been on the EU agenda 4. 
Tulliunionin uudistaminen on ollut EU:n agendalla vuodesta 2003 lähtien 4.
Several key players have expressed the need to modernise the Customs Union since its creation. 
Useat keskeiset toimijat ovat esittäneet tulliunionin uudistamista sen perustamisesta lähtien.
Improvement should include digitalisation2, the introduction of a paperless environment and reducing red tape, thus enhancing economic activity and growth. 
Tulliunionia parannetaan digitalisoinnilla2, ottamalla käyttöön paperiton toimintaympäristö ja vähentämällä byrokratiaa. Näin lisätään taloudellista toimintaa ja kasvua.
It should also increase the safety and security of EU citizens, and allow for more efficient collection of duties. 
Myös EU:n kansalaisten turvallisuuden pitäisi näin parantua ja tullimaksujen kantamisen tehostua.