natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In fact, based on the current remuneration scheme, even fund managers that achieve negative returns can obtain the maximum remuneration. 
Itse asiassa tämänhetkisen palkkiojärjestelmän perusteella jopa rahastonhoitajat, jotka saavuttavat negatiivisen tuloksen, voivat saada enimmäiskorvauksen.
105 Consideration 123 and Article 42 of the CPR. 
105 Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen johdanto-osan 123 kappale ja 42 artikla.
106 Articles 12, 13 and 14 of Commission Delegated Regulation (EU) No 480/2014. 
106 Komission delegoitu asetus (EU) N:o 480/2014, 12, 13 ja 14 artikla.
107 European Commission, ‘Guidelines on State aid to promote risk finance investments’, point 3.6.1. 
107 Euroopan komissio: ”Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi”, 3.6.1 kohta.
Observations 74 108 Article 45 of the general regulation. 
Huomautukset 74 108 Yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 45 artikla.
109 Article 46 of the general regulation. 
109 Yleisiä säännöksiä koskevan asetuksen 46 artikla.
110 SEC(2011)1141finalof 6 October 2011 (see also Special Report No 8/2015, paragraph 56; Special Report No 16/2013, paragraphs 74 to 75). ο the regulatory framework does not require that minimum performance benchmarks (or hurdle rates) which must be attained before the fund manager can receive the performance-related part of the remuneration be specified in advance by the managing authority. 
110 SEC(2011)1141final, 6. lokakuuta 2011 (ks. myös erityiskertomus nro 8/2015, kohta 56; erityiskertomus nro 16/2013, kohdat 74 ja 75). ο Sääntelykehyksessä ei vaadita hallintoviranomaista määrittämään etukäteen vähimmäissuorituksen vertailuarvoja (tai vähimmäistuottoprosenttia), jotka on saavutettava, ennen kuin rahastonhoitaja voi saada suoriteperusteisen osan palkkiosta.
Overall, we therefore consider that the performance-based part of the fund manager’s remuneration co-financed from the EU budget currently provides only a very limited incentive effect and needs to be reconsidered. 
Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin katsoo, että EU:n talousarviosta osarahoitetun rahastonhoitajan saaman palkkion suoriteperusteisella osalla on tällä hetkellä kaiken kaikkiaan erittäin vähäinen kannustinvaikutus ja että sitä on harkittava uudelleen.
Management costs and fees are incurred in addition to the administrative cost of implementing ERDF and ESF OPs 142 The management, control, monitoring and evaluation of the ERDF and ESF OPs comes at a cost: this administrative cost for national authorities comprises staff remuneration, operational costs (such as travel and training costs) and costs related to information and communication activities. 
Hallinnointikustannuksia ja -palkkioita aiheutuu EAKR-ja ESR-toimenpideohjelmien täytäntöönpanon hallintokustannusten lisäksi 142 EAKR-ja ESR-toimenpideohjelmien hallinnoinnilla, valvonnalla, seurannalla ja arvioinnilla on hintansa: nämä kansallisille viranomaisille aiheutuvat hallintokustannukset sisältävät henkilöstölle maksettavat palkat, toimintakulut (kuten matka-ja koulutuskulut) sekä tiedotus-ja viestintätoimiin liittyvät kulut.
Member States have the possibility to use technical assistance under the ERDF and ESF OPs to cover these administrative costs108. 
Jäsenvaltioilla on mahdollisuus käyttää EAKR-ja ESR-toimenpideohjelmiin kuuluvaa teknistä tukea näiden hallintokustannusten kattamiseen108.
143 During the 2007-2013 programme period, technical assistance could be up to 4 % of the total funding of an ERDF or ESF OP109. 
143 Ohjelmakaudella 2007–2013 tekninen tuki saattoi muodostaa jopa neljän prosentin osuuden EAKR-tai ESR-toimenpideohjelman kokonaisrahoituksesta109.
The same level has been kept for the 2014-2020 programme period. 
Sama taso on säilytetty ohjelmakaudella 2014–2020.
It was established on a basis of a study carried out in 2010 on behalf of the Commission for its impact assessment for the 2014-2020 programme period 110. 
Se määritettiin ohjelmakautta 2014–2020 koskevaa vaikutustenarviointia varten tarvitun komissiolle vuonna 2010 tehdyn selvityksen perusteella110.
On this basis, the Commission estimates that up to 13.6 billion euro can be spent by Member States on technical assistance during the entire period. 
Tältä pohjalta komissio arvioi, että jäsenvaltiot voivat käyttää koko kauden aikana enintään 13,6 miljardia euroa tekniseen tukeen.
144 However, during the 2014-2020 programme period, a significantly larger share of the ERDF and ESF budget will be implemented through financial instruments (see paragraph 21). 
144 Ohjelmakaudella 2014–2020 EAKR:n ja ESR:n talousarviosta toteutetaan kuitenkin huomattavasti suurempi osa rahoitusvälineiden avulla (ks. kohta 21).
This implies that comparatively more technical assistance money will be available for the grant-based funding activities of the ERDF and ESF OPs since the main part of the administrative activity for financial instruments is performed by the fund manager. 
Tämä tarkoittaa, että EAKR:n ja ESR:n toimenpideohjelmien avustuksiin perustuvia rahoitustoimia varten on käytettävissä suhteellisesti enemmän teknisen tuen varoja, koska rahastonhoitaja hoitaa suurimman osan rahoitusvälineiden hallinnollisista toimista.
For these activities, management costs and fees are directly charged by fund managers to OPs (or to final recipients). 
Näiden toimien osalta rahastonhoitajat perivät hallinnointikustannukset ja -palkkiot suoraan toimenpideohjelmilta (tai loppukäyttäjiltä).
Therefore, the increase in funding through financial instruments also adds indirectly to the total administrative cost to the EU budget, since it raises the amount of technical assistance support given to Member States from the EU budget for the remaining grant-based funding activities. 
Näin ollen rahoituksen kasvu rahoitusvälineiden kautta lisää epäsuorasti myös EU:n talousarviosta maksettavia hallintoon liittyviä kokonaiskustannuksia, koska se lisää EU:n talousarviosta jäsenvaltioille muita avustuksiin perustuvia rahoitustoimia varten annettavan teknisen tuen määrää.
Observations 75 145 We also note that, as for the 2007-2013 programme period, there is no obligation for national administration to report in detail on how technical assistance has been spent111. 
Huomautukset 75 145 Tilintarkastustuomioistuin toteaa myös, että ohjelmakauden 2007–2013 osalta kansallisilla viranomaisilla ei ole velvoitetta ilmoittaa yksityiskohtaisesti, miten tekninen tuki on käytetty111.
In a previous report we already observed that the Commission does not have any comparative information available on the actual administrative costs for each Member State, for each OP or for each funding mechanism (i.e. grants or financial instruments)112. 
Tilintarkastustuomioistuin on todennut jo aiemmassa kertomuksessa, ettei komissiolla ole käytössään vertailukelpoisia tietoja kunkin jäsenvaltion tosiasiallisista hallintokustannuksista kunkin toimenpideohjelman tai kunkin rahoitusmekanismin (avustukset tai rahoitusvälineet) osalta112.
This makes it difficult to assess whether the levels of technical assistance are justified in view of the actual costs incurred by Member States for implementing the ERDF and ESF OPs. 
Tämän vuoksi on vaikeaa arvioida, onko teknisen tuen taso perusteltu, kun otetaan huomioon jäsenvaltioille EAKR-ja ESR-toimenpideohjelmien täytäntöönpanosta tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset.
146 We therefore maintain our previous recommendation that the Commission should carry out a comparative analysis of the implementation costs of grants and financial instruments (in central and shared management) for the 2014-2020 programme period with a view to establishing their actual levels113. 
146 Näin ollen tilintarkastustuomioistuin suosittelee edelleen, että komissio tekisi vertailevan analyysin avustusten ja rahoitusvälineiden täytäntöönpanokustannuksista (keskitetyssä ja jaetussa hallinnoinnissa) ohjelmakauden 2014–2020 osalta kustannusten tosiasiallisen tason määrittämiseksi113.
Such information would be particularly relevant in view of preparing the legislative proposals for the post-2020 period. 
Nämä tiedot olisivat erityisen merkityksellisiä vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevien lainsäädäntöehdotusten valmistelun kannalta.
111 EuropeanCommission, ’Co-financing salaries, bonuses, top-ups from Structural Funds during the 2007-2013 programme period’, Final Report, 2014. 
111 Euroopankomissio:”Co-financing salaries, bonuses, top-ups from Structural Funds during the 2007-2013 programme period”, loppuraportti, 2014.
112 SeeSpecialReport5/2015, paragraphs 58 and 71. 
112 Ks.erityiskertomusnro5/2015, kohdat 58 ja 71.
Conclusions and 76 recommendations 147 Overall, we note that financial support provided to final recipients through financial instruments offers significant advantages compared to grants since each euro of funding through financial instruments can in principle be used more than once. 
Johtopäätökset ja 76 suositukset 147 Tilintarkastustuomioistuin on yleisesti ottaen sitä mieltä, että rahoitusvälineiden kautta loppukäyttäjille annettu rahoitustuki tarjoaa huomattavia etuja avustuksiin verrattuna, koska rahoitusvälineistä myönnetyn rahoituksen jokainen euro voidaan periaatteessa käyttää useammin kuin kerran.
Moreover, the fact that loans have to be paid back and guarantees have to be released or, in the case of equity investments, returned should in principle also have an impact on the behaviour of final recipients, leading to the better use of public funds and reducing the likelihood that the final recipients will become dependent on public support. 148 Our audit, however, identified a number of significant issues that limited the efficiency of financial instruments as a mechanism to implement the EU budget during the 2007-2013 programme period. ο a significant number of ERDF and ESF financial instruments were oversized and by the end of 2014 continued to face significant problems to disburse their capital endowments (on average, around 57 % of all capital endowment paid from the OPs to the financial instruments had been used). 
Lisäksi lainat on maksettava takaisin, vakuudet vapautettava tai pääomasijoitusten osalta palautettava, minkä pitäisi periaatteessa vaikuttaa myös loppukäyttäjien käytökseen, johtaa parempaa julkisten varojen käyttöön ja vähentää sen todennäköisyyttä, että loppukäyttäjistä tulee julkisesta tuesta riippuvaisia. 148 Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin muutamia merkittäviä tekijöitä, joiden vuoksi rahoitusvälineet eivät olleet ohjelmakaudella 2007–2013 EU:n talousarvion toteuttamisen kannalta tehokas mekanismi: ο huomattava määrä EAKR-ja ESR-rahoitusvälineitä oli yleensä ylimitoitettuja. Vuoden 2014 lopussa niillä oli edelleen merkittäviä vaikeuksia käyttää perustamispääomansa (kaikesta toimenpideohjelmista rahoitusvälineisiin maksetusta perustamispääomasta käytettiin keskimäärin noin 57 prosenttia).
A contributing factor to the excessive initial capital endowments was the Member States’ intention to avoid de-commitments throughout the 2007-2013 programme period. ο overall, financial instruments in both shared and central management were not successful in attracting private capital. ο so far, only a limited number of ERDF and ESF financial instruments have been successful in providing revolving financial support. ο for ERDF and ESF financial instruments, levels of management costs and fees are high compared to the actual financial support to final recipients and also appear to be significantly higher than those of centrally managed instruments or private-sector investment funds. 
Liiallisen alkuperäisen perustamispääoman syntymistä edisti myös jäsenvaltioiden pyrkimys vältellä maksusitoumusten vapauttamista koko ohjelmakauden 2007–2013 ajan. ο Sen paremmin yhteistyössä hallinnoiduilla kuin keskitetysti hallinnoiduillakaan rahoitusvälineillä ei yleisesti ottaen onnistuttu houkuttelemaan yksityistä pääomaa. ο Tähän mennessä vain pieni määrä EAKR-ja ESR-rahoitusvälineistä on onnistunut tarjoamaan kierrätettyä rahoitustukea. ο EAKR-ja ESR-rahoitusvälineillä hallinnointikustannukset ja -palkkiot ovat suuria loppukäyttäjille tosiasiallisesti osoitettuun rahoitustukeen verrattuna ja myös vaikuttavat olevan merkittävästi suurempia kuin keskitetysti hallinnoiduilla välineillä tai yksityisen sektorin sijoitusrahastoilla.
149 At the same time, we also note that improvements were made in the legal framework for the 2014-2020 programme period as regards financial instruments based on the expertise gained during the 2007-2013 programme period, but certain issues remain. 
149 Samaan aikaan tilintarkastustuomioistuin panee merkille myös, että ohjelmakauden 2014–2020 oikeudellista kehystä parannettiin rahoitusvälineiden osalta ohjelmakaudelta 2007–2013 kertyneen asiantuntemuksen perusteella, mutta tiettyjä ongelmia esiintyy edelleen.
Our main conclusions for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods are presented following the structure of the report, together with our recommendations. 
Tilintarkastustuomioistuimen tärkeimmät johtopäätökset ohjelmakausilta 2007–2013 ja 2014–2020 sekä suositukset esitetään kertomuksen rakennetta myötäillen.
Conclusions and recommendations 77 Were financial instruments appropriately sized in view of market needs? 
Johtopäätökset ja suositukset 77 Olivatko rahoitusvälineet markkinoiden tarpeisiin nähden asianmukaisesti mitoitettuja?
150 We consider that a significant number of financial instruments were oversized. 
150 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että huomattavan suuri määrä rahoitusvälineitä oli ylimitoitettuja.
This indicates that market needs have not always been properly assessed by managing authorities before allocating funds from the ERDF and ESF OPs to financial instruments. 
Tämä viittaa siihen, että hallintoviranomaiset eivät aina ole arvioineet markkinoiden tarpeita asianmukaisesti ennen varojen osoittamista EAKR-ja ESR-toimenpideohjelmista rahoitusvälineisiin.
This led to excessive capital endowments when setting up the financial instruments, which resulted in low disbursement rates. 
Tämä johti liiallisiin perustamispääomiin rahoitusvälineiden perustamisvaiheessa, mistä seurasi alhainen maksatusaste.
A contributing factor to these excessive capital endowments was the Member State’s intention to circumvent the n + 2 rule. 
Näitä liiallisia perustamispääomia edisti myös jäsenvaltioiden pyrkimys kiertää n+2-sääntöä.
The introduction of mandatory ex ante assessments during the 2014-2020 programme period for financial instruments in both shared and centralised management will contribute to preventing excessive endowments of financial instruments on a large scale. 
Pakollisten ennakkoarvioiden käyttöönotto ohjelmakaudella 2014–2020 sekä yhteistyössä että keskitetysti hallinnoitavien rahoitusvälineiden kohdalla edistää tulevaisuudessa rahoitusvälineiden liiallisten rahoitusvarojen ehkäisemistä laajassa mittakaavassa.
Moreover, a regular review of the ex ante assessment in cases of changes in the economic or market environment is provided for as an option in the CPR, but not for the centrally managed instruments. 
Lisäksi yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa on vahvistettu vaihtoehdoksi ennakkoarvioinnin säännöllinen tarkastelu tapauksissa, joissa taloudellinen tai markkinaympä-ristö muuttuu, mutta tämä ei koske keskitetysti hallinnoitavia välineitä.
A mid-term review (which could address such aspects) is undertaken for most, but not all, centrally managed financial instruments. 
Väliarviointi (jossa voidaan tarkastella useita näkökohtia) tehdään suuresta osasta vaikkakaan ei kaikista keskitetysti hallinnoitavista rahoitusvälineistä.
Finally, an independent review of ex ante assessments is not provided for in either case. 
Ennakkoarviointien riippumattomasta tarkastelusta ei ole säädetty kummassakaan tapauksessa.
151 The regional focus of financial instruments contributed to Member States setting up a large number of small-sized financial instruments in the 2007-2013 programme period. 
151 Rahoitusvälineiden alueellisen painopisteen ansiosta jäsenvaltiot perustivat suuren määrän pienikokoisia rahoitusvälineitä ohjelmakaudella 2007–2013.
Often, these individual ERDF and ESF specific funds did not have the size which in the fund industry is considered appropriate to operate them efficiently (see paragraphs 27 to 61). 
Näiden yksittäisten EAKR:n ja ESR:n erityisrahastojen koko ei useinkaan ollut riittävä siihen, mikä rahastoalalla katsotaan asianmukaiseksi tehokkaan toiminnan kannalta (ks. kohdat 27–61).
Conclusions and recommendations 78 Recommendation 1 As regards the ex ante assessments for financial instruments: (a) the Commission’s ex ante assessment for centrally managed instruments should systematically include an analysis of the ‘lessons learnt’ to date. 
Johtopäätökset ja suositukset 78 Suositus 1 Rahoitusvälineiden ennakkoarvioinnista tilintarkastustuomioistuin toteaa seuraavaa: (a) Komission ennakkoarviointiin keskitetysti hallinnoitavien välineiden kohdalla olisi kuuluttava järjestelmällisesti tähän mennessä saatujen kokemusten analysointi.
Target implementation date: whenever a new instrument is established. (b) the Commission, in addition to the ‘lessons learnt’, should also assess the effect of major socioeconomic changes on the rationale of the instrument and the corresponding contribution required from the EU budget in the context of their respective mid-term reviews for all centrally managed financial instruments. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Kun uusi rahoitusväline on perustettu. (b) Kokemuksista oppimisen lisäksi komission olisi arvioitava merkittävien sosioekonomisten muutosten vaikutusta välineiden käyttöperusteisiin ja vastaavaa EU:n talousarviosta vaadittua rahoitusosuutta jokaisesta keskitetysti hallinnoitavista rahoitusvälineistä tehtävässä väliarvioinnissa.
Recommendation 2 The Commission and the Member States should aim at optimising the size of specific ERDF and ESF funds to take, wherever possible, advantage of the significant economies in the cost of operating funds. 
Suositus 2 Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä optimoimaan tiettyjen EAKR-ja ESR-rahastojen kokoa, jotta hyödynnettäisiin mahdollisuuksien mukaan rahastojen toimintakustannusten merkittäviä säästöjä.
The Commission should provide additional guidance to Member States on how to set up such financial instruments within Member States or at Union level (which are managed directly or indirectly by the Commission). 
Komission olisi annettava jäsenvaltioille lisäohjeita siitä, miten tällaisia (suoraan tai välillisesti komission hallinnoimia) rahoitusvälineitä perustetaan jäsenvaltioissa tai unionin tasolla.
Target implementation date: by the end of 2016 (for the Commission); when establishing the financial instruments (for Member States). 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2016 loppuun mennessä (komissio), rahoitusvälineiden perustamisen yhteydessä (jäsenvaltiot).
Did financial instruments succeed in attracting private capital? 
Onnistuttiinko rahoitusvälineillä houkuttelemaan yksityistä pääomaa?
152 We found that the Commission and Member States faced significant difficulties in attracting private-sector investors to financial instruments in both shared and central management during the 2007-2013 programme period. 
152 Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on ollut ohjelmakaudella 2007–2013 huomattavia vaikeuksia houkutella yksityisen sektorin sijoittajia sekä yhteistyössä hallinnoituihin että keskitetysti hallinnoituihin rahoitusvälineisiin.
In particular, the preferential treatment of private investors for financial instruments did not succeed in attracting significant additional financing. 
Erityisesti yksityisten sijoittajien etuuskohtelulla rahoitusvälineiden osalta ei onnistuttu houkuttelemaan merkittävää lisärahoitusta.
In addition, we consider that the Commission’s measure of leverage for financial instruments does not properly take into account the extent to which public financing from the EU budget mobilises additional funds. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission rahoitusvälineiden vipuvaikutusta koskevassa mittauksessa ei oteta asianmukaisesti huomioon sitä, missä määrin EU:n talousarviosta myönnetty julkinen rahoitus houkuttelee lisävaroja.
Moreover, Member States are not obliged to report to the Commission information on private contributions to the capital endowment of ERDF and ESF instruments. 
Jäsenvaltiot eivät myöskään ole velvollisia toimittamaan komissiolle tietoja EAKR-ja ESR-välineiden perustamispääomaan maksetuista yksityisistä varoista.
Conclusions and recommendations 79 153 At this stage it seems unlikely that a significant amount of private funds will be attracted for the 2014-2020 programme period, through the OPs or as additional contributions. 
Johtopäätökset ja suositukset 79 153 Tässä vaiheessa vaikuttaa epätodennäköiseltä, että ohjelmakautta 2014–2020 varten saadaan houkuteltua huomattava määrä yksityisiä varoja sen paremmin toimenpideohjelmien kautta kuin lisävaroinakaan.
The guidance issued by the Commission in April 2014 does not sufficiently draw on the ‘good practices’ observed during the 2007-2013 programme period on how best to apply the provisions on preferential treatment to attract more private capital without allocating excessive risks to the public sector. 
Komission huhtikuussa 2014 antamat ohjeet eivät perustu riittävästi ohjelmakaudella 2007–2013 havaittuihin ”hyviin käytäntöihin” eli siihen, miten etuuskohtelua koskevia säännöksiä sovelletaan parhaiten yksityisen lisäpääoman houkuttelemiseksi kohdistamatta liiallisia riskejä julkisiin tahoihin.
154 The use of advance tax agreements for financial instruments, which under certain conditions may result in tax avoidance, during the 2014-2020 programme period would go against the Commission’s own policy in this respect (see paragraphs 62 to 91). 
154 Ennakkoverosopimusten käyttö rahoitusvälineiden kohdalla ohjelmakaudella 2014–2020 voisi tietyissä olosuhteissa johtaa veronkiertoon, joten se olisi vastoin komission omia toimintaperiaatteita (ks. kohdat 62–91).
Recommendation 3 The Commission should provide in the financial regulation (and subsequently in sectorial regulations) a definition for the leverage of financial instruments applicable across all areas of the EU budget, which clearly distinguishes between the leverage of private and national public contributions under the OP and/or of additional private or public capital contributions, and takes into account the type of instrument involved. 
Suositus 3 Komission olisi määriteltävä varainhoitoasetuksessa (ja tämän jälkeen alakohtaisissa asetuksissa) rahoitusvälineiden vipuvaikutus, jota voidaan soveltaa EU:n talousarvion kaikilla aloilla. Määritelmässä olisi tehtävä selkeä ero toimenpideohjelmien puitteissa saatujen yksityisten ja kansallisten julkisten varojen ja/tai yksityisten tai julkisten pääomanlisäysten vipuvaikutuksen välillä ja otettava huomioon kyseisen välineen tyyppi.
This definition should clearly indicate how the amounts mobilised by the EU and national public contributions are determined, possibly following the OECD’s guidelines on the subject. 
Määritelmässä olisi ilmoitettava selkeästi, miten EU:n ja kansallisilla julkisilla varoilla hankitut määrät määritetään, mahdollisesti noudattaen asiaan liittyviä OECD:n ohjeita.
Recommendation 4 For ERDF and ESF financial instruments under the 2007-2013 programme period, the Commission should ensure that Member States provide complete and reliable data on private contributions on capital endowments, both through the OPs and in addition to them. 
Suositus 4 Komission olisi varmistettava ohjelmakauden 2007–2013 EAKR-ja ESR-rahoitusvälineiden osalta, että jäsenvaltiot toimittavat kattavia ja luotettavia tietoja perustamispääomaan sekä toimenpideohjelmien puitteissa että niiden lisäksi maksetuista yksityisistä varoista.
Target implementation date: by the end of 2017. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2017 loppuun mennessä.