natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nevertheless, the Commission announced as early as 2003, in its first call for proposals, that it would give priority to projects which ‘devote[d] appropriate attention to the [self-] evaluation of the process and results’39. 
Siit huolimatta komissio ilmoitti jo vuonna 2003 ensimmisess ehdotus-pyynnssn, ett se antaa etusijan hankkeille, joissa otetaan [otettiin] asianmukaisesti huomioon prosessin ja tulosten [itse]arviointi39.
From the 2005 call for proposals onwards, a work package entitled ‘Evaluation of the project’ was a compulsory section of grant agreements, but project coordinators were given no further instructions as to what this should entail. 
Vuoden 2005 ehdotuspyynnist alkaen tyvaiheesta Óhankkeen arviointiÓ tuli pakollinen osa avustussopimuksia, mutta hankekoordinaattoreille ei annettu lisohjeistusta siit, mit kyseiseen osaan tulisi sislty.
The Court examined whether evaluations of the audited health promotion projects had been carried out that met the criteria of usefulness, coherence, robustness, impartiality, clarity and cost-effectiveness40. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko tarkastetut terveyden edistmis-hankkeet arvioitu tavalla, joka tytt kyttkelpoisuuden, yhdenmukaisuuden, perusteellisuuden, puolueettomuuden, selkeyden ja kustannusvaikuttavuuden vaatimukset40.
This analysis showed: — Of the 24 projects in the sample which were selected before 2005, three had conducted a comprehensive self-evaluation. 
Analyysin perusteella todettiin, ett: Đ ennen vuotta 2005 valituista, otantaan poimituista 24 hankkeesta kolmessa oli tehty kattava itsearviointi.
Of these only one met all the criteria specified above; — Nine of the 12 projects selected following the 2005 call for proposals included plans for limited self-evaluations, such as collection by the coordinator of feedback from the project partners, in the form of survey sheets, on project meetings or workshops. 
Đ vuoden 2005 ehdotuspyynnn perusteella valituista 12 hankkeesta yhdeksn sislsi suunnitelman rajoitetusta itsearvioinnista; suunnitelmien mukaan esimerkiksi koordinaattori kerisi hanke-kumppaneilta seurantalomakkeilla palautetta hankekokouksista tai tyryhmist.
In the other three cases, there were plans for evaluations to be carried out by an external evaluator. 
Kolme muuta hanketta sislsi suunnitelmia ulkopuolisen arvioijan tekemist arvioinneista.
While the Commission has encouraged and, more recently, required health promotion projects to conduct a comprehensive self-evaluation, this has not yet become common practice among participants — owing partly to the lack of Commission guidance for project coordinators and the absence of follow-up by the Commission or the PHEA (see paragraphs 70 to 73). 
Siit huolimatta, ett komissio on rohkaissut ja viime aikoina mys edellyttnyt, ett terveyden edistmishankkeiden yhteydess tehdn kattava itsearviointi, siit ei ole viel muodostunut hankkeiden osallistujien keskuudessa yleist kytnt. Tm johtuu osittain siit, ettei komissio ole antanut hankekoordinaattoreille asiasta ohjeita ja ettei komissio tai terveys-ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto ole toteuttanut seurantaa (ks. kohdat 70Đ73).
38 ‘Health promotion evaluation: Recommendations to policy-makers.’ 
38 Health promotion evaluation: Recommendations to policy-makers.
Report of the WHO European Working Group on Health Promotion Evaluation, p. 
Maailman terveysjrjestn Euroopan tyryhmn laatima kertomus terveyden edistmisen arvioinnista, s.
39 ‘Rules, criteria and procedures for the selection and funding of actions under the public health programme’ (OJ C 62, 15.3.2003). 
39 ÓKansanterveysalan toimintaohjelman toimien valintaan ja rahoitukseen liittyvt jrjestelyt, perusteet ja menettelytÓ (EUVL C 62, 15.3.2003).
40 ECA Audit Guidelines on Evaluation, November 2005, p. 
40 Tilintarkastustuomioistuin, arviointia koskevat tarkastusohjeet, marraskuu 2005, s.
39 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
39 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
40 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS PROGRAMME DESIGN 83. 
40 PTELMT JA SUOSITUKSET OHJELMAN RAKENNE 83.
The Court considers that the design of the PHP did not provide a suitable framework for an effective implementation and monitoring of Community-funded health promotion actions. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei kansanterveysalan toimintaohjelman rakenne soveltunut yhteisn rahoitusta saavien terveyden-edistmistoimien vaikuttavaan tytntnpanoon ja seurantaan.
The fact that the underlying intervention logic of the PHP was not made explicit was not conducive to setting specific, measurable and time-dependent programme objectives and specifying appropriate indicators to measure achievements. 
Kansanterveysalan toimintaohjelman perustana olevaa toimintalogiikkaa ei tehty selvksi, mik ei auttanut asettamaan erityisi, mitattavissa olevia ja ajallisesti mrttyj ohjelmatavoitteita eik tsmentmn asianmukaisia indikaattoreita, joilla saavutuksia voitaisiin mitata.
The audit also found weaknesses in the Commission’s strategic planning and a lack of priority setting. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita niin ikn komission strategisessa suunnittelussa ja painopistealojen asettamisessa.
The diversity of topics and the multiplicity of annual ‘action areas’ caused input to be diluted and led to fragmented results, particularly in view of the limited budget available. The programme followed many different paths and lacked strategic focus.The Court finds that the PHP (2003–07) did not make a major contribution to health promotion in the European Union. 
Aihepiirien ja vuotuisten toiminta-alojen moninaisuuden vuoksi panos menetti merkitystn ja tuloksista tuli sirpaleisia, etenkin jos otetaan huomioon, ett kytettviss olevat mrrahat olivat rajalliset. Ohjelmaa toteutettiin monilla eri tavoilla ja sen strategialta puuttui selke suunta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei kansanterveysalan toimintaohjelmalla (2003Đ2007) ollut merkittv roolia terveyden edistmisess EU:ssa.
RECOMMENDATION 1 In order to address the current imbalance between objectives and means, any successor programme should be assigned better-targeted programme objectives which are more in line with its budgetary means. 
SUOSITUS NRO 1 Jotta nykyinen tavoitteiden ja keinojen vlinen eptasapaino saataisiin korjattua, kansanterveysalan toimintaohjelmaa seuraavalle ohjelmalle olisi asetettava tarkemmin kohdennetut ohjelmatavoitteet, jotka vastaavat paremmin ohjelman talousarviovaroja.
For any future generation of programmes, the underlying intervention logic should be stated in an explicit manner, setting out specific, measurable, achievable, relevant and time-dependent objectives at policy and programme level, illustrating the links between them and defining indicators to measure their achievement. Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
Seuraavien ohjelmien yhteydess niiden perustana oleva toimintalogiikka olisi tehtv paremmin selvksi vahvistamalla erityiset, mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaankuuluvat ja ajallisesti mrtyt tavoitteet niin toimintapolitiikan kuin ohjelmien tasolla ja kuvailemalla tavoitteiden vlisi yhteyksi ja mrittelemll indikaattoreita, joiden avulla voidaan mitata saavutettu edistys. Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
Project objectives (as proposed by promoters) were neither logically derived from the programme objectives, nor in compliance with the SMART requirement specified by the Financial Regulation. 
Hankkeiden tavoitteita (joita hankkeen edistjt olivat ehdottaneet) ei ollut johdettu loogisesti ohjelmatavoitteista eik varainhoitoasetuksessa mriteltyjen SMART-vaatimusten mukaisesti.
Expected project results were not defined as impacts on target groups and the sustainability of the results is considered to be low. 
Hankkeen odotettuja tuloksia ei mritelty, sill kohderyhmiin kohdistuvia vaikutuksia ja tulosten kestvyytt pidetn heikkoina.
Projects generally produced the planned outputs, but the audit found no demonstrable take-up of project results. Very often the relevance of these outputs for the target group and their take-up by actors ‘downstream’ was unclear from the beginning. 
Varsin usein oli alusta asti epselv, mik on tuotosten merkitys kohderyhmlle ja miten hankkeen myhemmn vaiheen toimijat voivat kytt niit.
Sustainability was often understood by participants as the continuation of project activities and was therefore heavily dependent on continued Community funding. 
Hankkeen osallistujat ymmrsivt kestvyyden usein hanketoimien jatkumisena ja sen vuoksi kestvyys riippui pitklti yhteisn rahoituksen jatkumisesta.
The Court recognises that the programme brought stakeholders from different countries together. 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, ett ohjelma kokosi yhteen sidosryhmi eri maista.
Projects generally had a European dimension and, in many cases, facilitated the sharing of experiences and mutual learning. 
Hankkeilla oli yleens eurooppalainen ulottuvuus, ja monissa tapauksissa ne helpottivat kokemusten vaihtoa ja molemminpuolista oppimista.
However, Article 152 of the EC Treaty gives the EU only limited competence for public health policy. 
EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa EU:lle kuitenkin annetaan ainoastaan rajalliset toimivaltuudet kansanterveyden alalla.
The Lisbon Treaty (currently under ratification) would not substantially alter this. 
Lissabonin sopimuksessa (jota parhaillaan ratifioidaan) nit toimivaltuuksia ei muuteta olennaisesti.
Accordingly, the added value of EU activities in the field of health promotion, including those carried out under the PHP, lies above all in facilitating cooperation between the stakeholders in different Member States. 
Tst johtuen EU:n toimien lisarvo terveyden edistmisen alalla, joihin kuuluvat mys kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydess toteutetut toimet, liittyy ennen kaikkea yhteistyn helpottamiseen eri jsenvaltioiden sidosryhmien kesken.
Of the types of projects carried out under the PHP, networks provide the highest likelihood of EAV and most clearly address the need of actors in the field to share ‘good practice’, develop common standards and guidelines and exchange knowledge. 
Toimintaohjelman aikana toteutetuista hanketyypeist verkostoilla on suurin todennkisyys tuottaa eurooppalaista lisarvoa; samoin niill pystytn selkeimmin vastaamaan tmn alan toimijoiden tarpeisiin, toisin sanoen jakamaan hyvi kytntj, kehittmn yhteisi standardeja ja ohjeita sek vaihtamaan tietoja.
41 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? PROJECT MANAGEMENT 90. 
41 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
With regard to project management, the Court found that partnerships generally worked well. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ett hankkeen hallinnoinnissa kumppanuus toimi yleisesti ottaen hyvin.
Projects did produce the deliverables set out in the grant agreement, but promoters rarely disseminated results actively.The ex post evaluation of projects has not yet become common practice among participants. 
Hankkeilla tuotettiin avustussopimuksessa vahvistetut suoritteet, mutta hankkeen edistjt levittivt tuloksia aktiivisesti vain harvoin. Hankkeiden jlkiarviointi ei ole viel muodostunut osallistujien keskuudessa yleiseksi kytnnksi.
42 RECOMMENDATION 2 Where the current PHP (2008–13) is concerned, the Commission should undertake a mapping exercise in order to gain an overview of projects undertaken and their results to identify the existing overlaps and any remaining gaps in its project portfolio. 
42 SUOSITUS NRO 2 Komission olisi tehtv nykyist terveysalan toimintaohjelmaa (2008Đ 2013) varten kartoitus saadakseen yleisksityksen toteutetuista hankkeista ja niiden tuloksista, jotta se voisi yksilid hankekokonai-suutensa tmnhetkiset pllekkisyydet ja mahdolliset jljell olevat aukkokohdat.
The number of annual ‘action areas’ should be significantly reduced, and they should be focused on strategic priorities. 
Vuotuisten toiminta-alojen mr olisi vhennettv merkittvsti ja ne olisi kohdennettava strategisesti merkittviin painopistealoihin.
The Commission should also address weaknesses in project design and implementation by: • bringing project objectives into line with programme objectives and the refocused ‘annual priorities’ recommended above. 
Komission olisi mys korjattava hankkeen rakenteessa ja tytntnpanossa olevat puutteet seuraavasti: Ľ Laatia hankkeen tavoitteet ohjelman tavoitteiden ja suositeltujen uudelleen kohdennettujen vuotuisten painopistealojen mukaisiksi.
In addition, grant agreements should establish not only which activities are to be undertaken, but also the desired results of those activities, the target groups and how the results will be used in a sustainable manner after project completion; • setting quantified targets and performance indicators wherever possible in order to facilitate the monitoring of progress towards objectives; • evaluating projects ex post in order to improve the design of forthcoming projects (and putative successor programmes) by applying ‘lessons learnt’. 
Lisksi avustussopimuksissa olisi vahvistettava toteutettavien toimien ohella mys niiden toivotut tulokset, kohderyhmt ja keinot, joilla tuloksia voidaan kytt kestvll tavalla hankkeen pttymisen jlkeen. Ľ Asettaa mahdollisuuksien mukaan mrllisesti ilmaistavia pmri ja tulosindikaattoreita, joilla helpommin seurataan edistyst tavoitteiden saavuttamisessa. Ľ Arvioida hankkeita jlkikteen tulevien hankkeiden (ja mahdollisen seuraavan ohjelman) rakenteen parantamista silmll piten ottamalla opiksi aiemmista kokemuksista.
Finally, the Commission should fully exploit the existing PHP (2008–13) funding mechanisms for networks (ie. operating grants) in the current programming period, since they are more suitable for such activities than grants for actions. 
Lopuksi komission olisi hydynnettv tysimrisesti nykyisen terveysalan toimintaohjelman (2008Đ2013) verkostoja varten laadittuja nykyisi rahoitusmenetelmi (toiminta-avustuksia) nykyisell ohjelmakaudella, sill nm menetelmt soveltuvat toimiin paremmin kuin toimiin mynnetyt avustukset.
For service contracts, the Commission should make use of the increased ceiling (20 % rather than 10 % of the available budget) to carry out activities contributing to policy development. However, this will require a more rigorous definition of terms of reference than in calls for proposals. Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
Palvelusopimusten osalta komission olisi hydynnettv korotettua enimmismr (pikemminkin 20 kuin 10 prosenttia kytettviss olevista mrrahoista) politiikan kehittmiseen tarkoitettujen toimien toteuttamisessa. Tm edellytt kuitenkin sit, ett toimeksiannot mritelln huolellisemmin kuin ehdotuspyynniss. Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
OVERALL CONCLUSION 91. 
YLEISET PTELMT 91.
The PHP was set very broad and ambitious objectives that contrasted sharply with the limited means at its disposal. 
Terveysalan toimintaohjelmalle asetettiin hyvin laajat ja kunnianhimoiset tavoitteet, jotka olivat jyrkss ristiriidassa sen kytss olevien rajallisten resurssien kanssa.
This imbalance has widened further since the current PHP (2008–13) was launched. 
Epsuhta kasvoi entisestn kun nykyinen terveysalan toimintaohjelma (2008Đ2013) kynnistettiin.
The Court calls into question the utility of certain components of European public health programmes such as the PHP. 
Tilintarkastustuomioistuin asettaa kyseenalaiseksi Euroopan kansanterveysalan ohjelmien tiettyjen osa-alueiden (kuten terveysalan toimintaohjelman) hydyllisyyden.
Where there is ‘European added value’, it lies primarily in enabling intermediaries to network and to exchange ‘good practice’ with a view to complementing national programmes and activities. 
Jos eurooppalaista lisarvoa on saavutettu, se auttaa lhinn vlittjin toimivia tahoja verkostoitumaan ja vaihtamaan keskenn hyvi kytntj kansallisten ohjelmien ja toiminnan tydentmiseksi.
Moreover, the Court notes the existence of cooperation mechanisms such as the ‘open method of coordination’ which permits such networking and exchanges. 
Tilintarkastustuomioistuin panee merkille niin ikn yhteistymekanismien, kuten Óavoimen koordinointimenetelmnÓ, olemassaolon, joiden ansiosta kyseinen verkostoituminen ja hyvien kytntjen vaihto on mahdollista.
41 This is a method of cooperation based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation. 
41 Kyseess on yhteistymenetelm, joka perustuu valtioiden vlisen vapaaehtoisen yhteistyn periaatteeseen.
This should be done bearing in mind the budgetary means available and the existence of other cooperation mechanisms (such as the ‘open method of coordina-tion’41) as a means of facilitating collaboration and the exchange of information among stakeholders throughout Europe. 
Harkinnan yhteydess olisi otettava huomioon kytettviss olevat talousarviovarat ja muut kytss olevat yhteistymekanismit (kuten Óavoin koordinointimenetelmÓ41), joiden avulla voidaan helpottaa yhteistyt ja tietojen vaihtoa sidosryhmien kesken koko Euroopassa.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 5 March 2009. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyvksynyt tmn kertomuksen Luxemburgissa 5. maaliskuuta 2009 pitmssn kokouksessa.
Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
44 LIITE I Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
In December 2004 the European Council endorsed the EU drugs strategy (2005–12), a framework for two consecutive four-year action plans on drugs. 
Eurooppa-neuvosto hyvksyi joulukuussa 2004 EU:n huumausainestrategian (2005Đ2012), jossa vahvistetaan puitteet kahdelle perkkiselle nelivuotiselle huumausaineita koskevalle toimintasuunnitelmalle.
The strategy’s two general aims cover public health (prevention of drug use, harm reduction and treatment) and security (enforcement of laws prohibiting drug production and trafficking). 
Strategian kaksi yleistavoitetta ovat kansanterveys (huumausaineiden kytn torjuminen, haittojen vhentminen ja hoito) ja turvallisuus (huumausaineiden tuotannon ja salakuljetuksen kieltvien lakien noudattaminen).
Policy development is led by DG JLS, and the bulk of project funding goes to research projects managed by DG RTD and DG TREN. 
Politiikan kehittmist johtaa oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvist asioista vastaava posasto, ja suuri mr hankerahoituksesta suunnataan tutkimuksen posaston sek energian ja liikenteen posaston hallinnoimille tutkimushankkeille.
A Drugs Prevention and Information Programme has been set up for 2007–13 and is managed by DG JLS (budget 21 million euro). 
Huumetorjuntaa ja tiedotusta koskeva ohjelma laadittiin kaudelle 2007Đ2013, ja sit hallinnoi oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvist asioista vastaa posasto (talousarvio 21 miljoonaa euroa).
This has similar objectives and target participants to the PHP. 
Tll ohjelmalla on samankaltaiset tavoitteet ja sen kohteena ovat samankaltaiset osallistujat kuin kansanterveysalan toimintaohjelmassakin.
The European Monitoring Centre for Drugs and Drugs Addiction (EMCDDA) provides the EU and its Member States with a common information framework on drugs. 
Euroopan huumausaineiden ja niiden vrinkytn seurantakeskus (EMCDDA) muodostaa EU:lle ja sen jsenvaltioille yhteisen huumausaineita koskevan tiedotuskehyksen.
The EMCDDA collects information on all aspects of drug use based on a network of national monitoring centres. 
EMCDDA ker tietoa kaikista huumausaineiden kyttn liittyvist tekijist kansallisten seurantakeskusten muodostaman verkoston kautta.
It has also set up a database of best practices in drug prevention. 
Se on mys perustanut huumausaineiden torjunnan parhaita kytntj koskevan tietokannan.
The drugs projects funded from the PHP were few in number and covered a wide range of aspects and contexts of the drugs problem. 
Kansanterveysalan toimintaohjelma rahoitti vain muutamia huumausai-nehankkeita, jotka kattoivat laaja-alaisesti huumausaineongelmaan liittyvi tekijit ja yhteyksi.
However, they shared a common focus on research/collection of information and the exchange of best practices. 
Hankkeissa keskityttiin tutkimukseen/ tietojen kermiseen ja parhaiden kytntjen vaihtoon.
The Court noted that some of their objectives and activities, for example data collection and setting up a database of best practices, overlapped with the EMCDDA’s field of activity. They could be carried out more cost/time-efficiently by the EMCDDA. 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, ett jotkut hankkeiden tavoitteista ja toiminnoista, esim. tietojenkeruu ja parhaita kytntj koskevan tietokannan perustaminen, olivat pllekkisi EMCDDAn toiminnanalan kanssa.
In view of the existence of the EMCDDA and the dedicated Drugs Prevention and Information Programme, the value of including drugs projects in the EU’s health programmes should be reconsidered. 
Ottaen huomioon, ett on olemassa EMCDDA ja thn tarkoitukseen perustettu huumetorjuntaa ja tiedotusta koskeva ohjelma, on arvioitava uudelleen, kannattaako huumausainehankkeita sisllytt EU:n terveysalan ohjelmiin.
45 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 
45 Erityiskertomus nro 2/2009 Đ Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003Đ2007): tehokas tapa parantaa terveytt?
ANNEX II ALCOHOL 4. 
LIITE II ALKOHOLI 4.
Alcohol is more difficult to tackle as a health topic than other addiction-related health determinants, because it is socially acceptable and does not pose a health risk as such if consumed moderately. 
Alkoholi on terveysaihe, jota on hankalampi ksitell kuin muita riippuvuuteen liittyvi terveyden taustatekijit, koska se on sosiaalisesti hyvksyttv eik sinns kohtuukytss muodosta terveysriski.
However, harmful alcohol consumption is estimated to be responsible for about 10 % of the total disease burden, as well as creating or aggravating other social or economic problems such as accidents and violence. 
Terveydelle haitallisen alkoholinkytn arvioidaan olevan syyn noin 10 prosenttiin tautien aiheuttamasta kokonaisrasitteesta sek luovan ett pahentavan muita sosiaalisia tai taloudellisia ongelmia, kuten onnettomuuksia ja vkivaltaa.
The most (cost-)effective alcohol control policies are legal restrictions, which come under the remit of Member States (higher purchase tax, reduced availability and measures to combat drink-driving and underage drinking). 
Alkoholinkytn valvontatoimista (kustannus)vaikuttavimpia ovat lakisteiset rajoitukset, joista aiheutuvista kustannuksista vastaavat jsenvaltiot (korkeampi myyntivero, rajoitettu saatavuus ja toimet, joilla torjutaan rattijuopumusta ja alaikisten alkoholinkytt).
In response to conclusions published in 2001 by the Council, in October 2006 the Commission produced a strategy for reducing alcohol-related harm. 
Komissio laati lokakuussa 2006 alkoholinkytn haittojen vhentmist koskevan strategian neuvoston vuonna 2001 julkaisemien ptelmien pohjalta.