natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The audit found that energy infrastructure in Europe is generally not yet designed for fully integrated markets, and therefore does not currently provide effective security of energy supply. 
Tarkastuksessa havaittiin, että EU:n energiainfrastruktuuri ei ole yleisesti ottaen vielä valmis markkinoiden täysimääräiseen yhdentymiseen, minkä takia se ei toistaiseksi varmista vaikuttavasti energian toimitusvarmuutta.
Financial support from the EU budget in the field of energy infrastructure has made only a limited contribution to the internal energy market and security of energy supply. 
Energiainfrastruktuureihin kohdennettu EU:n rahoitustuki on vaikuttanut vain vähäisesti energian sisämarkkinoiden kehittämiseen ja energian toimitusvarmuuden parantamiseen.
The European Commission should identify energy infrastructure in the EU that is not in active use and work with the Member States to take down barriers to its use for the internal energy market. 
Euroopan komission olisi määritettävä, mitä energiainfrastruktuuria ei vielä hyödynnetä EU:ssa aktiivisesti, sekä työskenneltävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta kyseistä infrastruktuuria voitaisiin käyttää energian sisämarkkinoilla.
In addition, the Commission should consider new ways for energy in one Member State to be available to customers in another. 
Komission olisi lisäksi mietittävä uusia tapoja, joilla yhdessä jäsenvaltiossa oleva energia saataisiin tarjolle myös toisessa jäsenvaltiossa oleville kuluttajille.
The internal energy market should allow the free flow and trade of gas and electricity across the EU. 
Energian sisämarkkinoiden pitäisi mahdollistaa kaasun ja sähkön vapaa toimittaminen ja kauppa koko EU:n alueella.
The EU budget provided €3.7 billion of financing for energy infrastructure between 2007 and 2013, with a further €7.4 billion expected between 2014 and 2020. 
EU:n talousarviosta osoitettiin 3,7 miljardia euroa energiainfrastruktuurihankkei-den rahoittamiseen vuosina 2007–2013, ja kaudelle 2014–2020 on odotettavissa vielä 7,4 miljardia euroa.
But the report points out that the EU’s objective of completing the internal energy market by 2014 was not met. 
Erityiskertomuksessa kuitenkin todetaan, että EU:n tavoitetta toteuttaa energian sisämarkkinat vuoteen 2014 mennessä ei saavutettu.
Our activities 18 100 80 60 40 20 0 Economic, social and territorial cohesion €367 billion 34 % Smart and inclusive growth Economic, social and territorial cohesion includes regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening all regions’ competitiveness and developing cooperation between them. 
Toimintamme 18 100 80 60 40 20 0 Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus 367 miljardia euroa 34 % Älykäs ja osallistava kasvu Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus käsittää aluepolitiikan, jonka tavoitteena on auttaa vähiten kehittyneitä EU:n maita ja alueita pääsemään samalla tasolle muiden kanssa, vahvistaa kaikkien alueiden kilpailukykyä ja kehittää alueiden välistä yhteistyötä.
The cohesion expenditure planned for 2014-2020 represents 34 % of the EU budget for the whole programming period, or €367 billion. 
Vuosille 2014–2020 suunnitellut koheesiopolitiikan menot ovat koko ohjelmakauden osalta 367 miljardia euroa, eli 34 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta.
The budget for 2015 was €51.1 billion. • Efforts to address problems with public procurement in EU cohesion expenditure should be intensified (10/2015) - examined whether the Commission and Member States are taking appropriate and effective action to address the problem of public procurement errors in the cohesion area. 
Vuoden 2015 budjetti oli 51,1 miljardia euroa. • Toimia EU:n koheesiovarojen käytössä todettujen julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi olisi tehostettava (10/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, toteuttavatko komissio ja jäsenvaltiot tarkoituksenmukaisia ja vaikuttavia toimia julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi koheesiopolitiikan alalla.
The audit found that widespread problems persist in the way public authorities across the EU contract out work. 
Tarkastuksessa havaittiin, että tavassa, jolla viranomaiset eri puolilla EU:ta käyttävät alihankkijoita, esiintyy edelleen laajalti ongelmia.
Even though the Commission and the Member States have started to address the problem, there is still a long way to go. 
Vaikka komissio ja jäsenvaltiot ovat aloittaneet ongelman käsittelyn, tehtävää on vielä paljon.
Serious errors resulted in a lack of fair competition and contracts being awarded to those who were not the best bidders. 
Vakavat virheet johtivat terveen kilpailun puuttumiseen ja hankintasopimusten tekemiseen muiden kuin parhaan tarjouksen tehneiden tarjoajien kanssa.
Systematic analysis is very limited and there is a lack of sufficiently detailed, robust and coherent data on the nature and extent of the errors. 
Virheiden järjestelmällinen analysointi on hyvin vähäistä, eikä saatavilla ole riittävän yksityiskohtaisia, luotettavia ja yhdenmukaisia tietoja virheiden luonteesta ja laajuudesta.
If the situation has not improved by the end of 2016, the audit recommended that 2014-2020 payments to the Member States concerned should be suspended. 
Jos tilanne ei parane vuoden 2016 loppuun mennessä, asianomaisille maille suoritettavia kauden 2014–2020 maksuja olisi tarkastajien suosituksen mukaan lykättävä.
Between 2007 and 2013, €349 billion was earmarked for spending in the area of regional policy through the ERDF, the CF and the ESF. 
Aluepolitiikan alalle osoitettiin 349 miljardia euroa kaudella 2007–2013 Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston välityksellä.
A significant part of this money is spent through public procurement. 
Merkittävä osa näistä varoista käytetään julkisten hankintojen kautta.
Errors were detected in around 40 % of projects in which public procurement was audited in the ECA’s annual reports over the years 2009-2013. 
Virheitä havaittiin noin 40 prosentissa hankkeista, joiden osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti julkisia hankintoja vuosien 2009–2013 vuosikertomuksissaan.
Our activities 19 • EU funding of Urban Waste Water Treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives (2/2015) - assessed the effectiveness of the ERDF and the CF in helping Member States in the Danube river basin to achieve EU waste water policy objectives. 
Toimintamme 19 • EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille: jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa (2/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, kuinka vaikuttavasti Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston rahoituksella kyettiin tukemaan Tonavan vesistöalueella sijaitsevia jäsenvaltioita jätevesipolitiikkaa koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.
The audit found that while EU spending played a key role in helping the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia achieve progress, all countries incurred delays in complying with the rules and in taking up the EU money available. 
Tarkastuksessa havaittiin, että EU:n tuki auttoi olennaisesti Tšekkiä, Unkaria, Romaniaa ja Slovakiaa etenemään tavoitteiden saavuttamisessa. Sääntöjen soveltaminen ja käytettävissä olevien EU-varojen hyödyntäminen viivästyivät tästä huolimatta kaikissa näissä maissa.
A third of the plants were oversized and potentially unsustainable. 
Kolmasosa puhdistamoista oli liian suuria eikä niiden tilanne välttämättä ollut taloudellisesti kestävä.
The countries took up the available EU funds slowly, thus risking losing EU funding or creating a need for additional money from their national coffers. 
Maat hyödynsivät käytettävissä olevia EU:n varoja hitaasti. Tämä aiheuttaa riskin käytettävissä olevien EU-varojen menettämisestä ja saattaa synnyttää tarpeen ottaa käyttöön kansallisia lisävaroja.
The Commission should enhance reporting requirements and Member States should put in place legal provisions to ensure prompt connection to the public sewage network. 
Komission olisi kehitettävä raportointivaatimuksia ja jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön säännökset, joilla varmistetaan välitön liittäminen julkiseen viemäriverkkoon.
The Commission and Member States should set criteria for all types of use of sludge and ensure robust monitoring of pollutants. 
Komission ja jäsenvaltioiden olisi määritettävä lietteen kaikkiin eri käyttömuotoihin sovellettavat kriteerit ja varmistettava saastuttavien aineiden tehokas valvonta.
The Danube river basin is Europe’s largest. 
Tonavan jokivesistöalue on Euroopan suurin.
The EU contributed €7.9 billion for waste water treatment projects in the four audited Member States over the 2000-2006 and 2007-2013 programme periods. • Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go (23/2015) - assessed whether the implementation of the water framework directive by the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia led to an improvement in the surface water quality of the Danube river basin. 
EU myönsi neljän tarkastetun jäsenvaltion jätevedenkäsittelyä koskeviin hankkeisiin 7,9 miljardia euroa ohjelmakausien 2000–2006 ja 2007–2013 aikana. • Veden laatu Tonavan jokivesistöalueella: vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano etenee, mutta vielä on jonkin verran tekemistä (23/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, oliko vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano Tšekissä, Unkarissa, Romaniassa ja Slovakiassa johtanut pintaveden laadun parantumiseen Tonavan jokivesistöalueella.
The audit found there had been little improvement since 2004. 
Tarkastuksessa havaittiin, että vuoden 2004 jälkeen parantuminen oli ollut vähäistä.
It highlighted ‘lack of ambition’ in the countries’ plans as the main reason for the limited progress. 
Sen yhteydessä ilmeni, että kunnianhimon puute maiden suunnitelmissa oli pääasiallinen syy vähäisen edistymiseen.
The audit pointed to an absence of targeted measures for water bodies of unsatisfactory quality. 
Tarkastuksessa todettiin, että laadultaan epätyydyttäviä vesistöjä varten ei ollut kohdennettuja toimenpiteitä.
There were also shortcomings in monitoring systems resulting in a lack of data both on the type and sources of pollution which caused water bodies to fail. 
Lisäksi seurantajärjestelmissä ilmeni puutteita, joista seurasi, että vesistöjen huonon tilan aiheuttavan pilaantumisen tyypistä ja lähteistä ei ollut tietoja.
In addition, Member States exempted a significant number of water bodies from important deadlines without sufficient justification. 
Lisäksi jäsenvaltiot tekivät tärkeiden määräaikojen kohdalla poikkeuksia lukuisten vesistöjen osalta ilman riittäviä perusteita.
The recommendations included improving pollution monitoring and diagnosis systems, stronger criteria for inspections and looking at charges or taxation to deter emissions. 
Suositukset koskivat muun muassa saastumisen seuranta- ja diagnosointijärjestelmien parantamista, tarkastuskriteereiden tiukentamista sekä maksujen ja verojen mahdollista käyttöönottoa päästöjen ehkäisemiseksi.
Between 2007 and 2013, the ERDF and the CF provided €6.35 billion to Member States in the Danube basin for waste water treatment. 
Vuosina 2007–2013 Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto tukivat Tonavan jokivesistöalueella sijaitsevia jäsenvaltioita 6,35 miljardilla eurolla jätevesien käsittelyssä.
Over the same period, the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) provided €6.39 billion to compensate farmers taking agri-environmental measures. 
Samaan aikaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto antoi tukea 6,39 miljardia euroa, joilla maksettiin viljelijöille korvauksia maatalouden ympäristötoimenpiteiden toteuttamisesta.
Our activities 20 • EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead (3/2015) - assessed whether the Commission provided appropriate support to Member States in setting up the Youth Guarantee scheme and reviewed possible implementation risks. 
Toimintamme 20 • EU:n nuorisotakuu: toiminta käynnistetty mutta edessä täytäntöönpanoon kohdistuvia riskejä (3/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, tukiko komissio jäsenvaltioita asianmukaisella tavalla nuorisotakuujärjestelmän perustamisessa; lisäksi tarkasteltiin mahdollisia täytäntöönpanoriskejä.
The audit identified three risks to the successful implementation of the Youth Guarantee initiative: adequacy of total funding, the definition of a ‘good-quality offer’ and the way the Commission monitors and reports on results. 
Tarkastuksessa yksilöitiin kolme riskiä, jotka saattavat vaarantaa nuorisotyöllisyysaloitteen onnis-tumisen: kokonaisrahoituksen riittämättömyys, laadukkaan tarjouksen määritelmä ja järjestelmän tulosten seuranta-ja raportointitapa komissiossa.
The Commission did provide timely and appropriate support to the Member States in setting up their Youth Guarantee schemes. 
Komissio antoi jäsenvaltioille nuorisotakuujärjestelmien perustamisen yhteydessä oikea-aikaista ja asianmukaista tukea.
But it did not carry out an impact assessment specifying expected costs and benefits, despite this being a standard procedure. 
Komissio ei kuitenkaan ole tehnyt vaikutustenarviointia, jossa täsmennettäisiin oletetut kustannukset ja hyödyt, vaikka tämä on vakiomenettely.
Although the Commission had asked Member States to provide cost estimates when submitting their Youth Guarantee implementation plans, some responses lacked relevant information, while none provided estimated costs for the structural reforms required. 
Komissio oli pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan kustannusarvion, kun ne esittivät nuorisotakuun täytäntöönpanosuunnitel-mansa, mutta osasta vastauksia puuttui relevantteja tietoja.
The Youth Guarantee scheme was established in June 2013 in response to the worsening situation for young unemployed people, which was exacerbated by the economic and financial crisis. 
Nuorisotakuujärjestelmä perustettiin kesäkuussa 2013 vastauksena työttömien nuorten synkkene-vään tilanteeseen, jota talous-ja rahoituskriisi entisestään pahensi.
From 2014 to 2020, the scheme will be partly financed to a total of €12.7 billion from the EU budget through the ESF and a dedicated Youth Employment initiative. • Commission’s support of youth action teams: redirection of ESF funding achieved, but insufficient focus on results (17/2015) - assessed whether the redirection of ESF funding benefited from proposals developed in 2012 by the youth action teams on how to achieve faster and more effective results for young unemployed people through ESF spending. 
Kaudesta 2014–2020 alkaen järjestelmää osarahoitetaan EU:n talousarviosta yhteensä 12,7 miljardilla eurolla Euroopan sosiaalirahaston ja tätä tarkoitusta varten perustetun nuorisotyöllisyysaloitteen kautta. • Komission tuki nuorisotyöttömyyttä käsitteleville toimintaryhmille: ESR-rahoitusta kohdennettiin uudelleen mutta tulokset jäivät taka-alalle (17/2015) – tarkastuksessa arvioitiin, edistivätkö nuorisotyöttömyyttä käsittelevien toimintaryhmien vuonna 2012 laatimat ehdotukset siitä, miten ESR-rahoituksella voidaan tukea työttömiä nuoria nopeammin ja vaikuttavammin, ESR-varojen uudelleenkohdentamista.
The audit found that the youth action teams set up by the Commission did succeed in redirecting money towards support for young people, but they made only limited proposals. 
Tarkastuksessa havaittiin, että komission perustamat nuorisotyöttömyyttä käsittelevät toimintaryhmät onnistuivat kyllä uudelleenkohdentamaan varoja nuorten tukemiseen, mutta toimintaryhmien ehdotukset jäivät vähäisiksi.
The Commission provided advice to the Member States, but its support was limited by the level and quality of information available to it. 
Vaikka komissio tarjosi neuvontaa jäsenvaltioille, sen antamaa tukea rajoitti saatavilla olevien tietojen riittämätön määrä ja laatu.
While the initiative led to the reprogramming and reallocation of ESFs, the Commission’s assessment of operational programme amendments focused mainly on their impact on the budget. 
Aloite johti Euroopan sosiaalirahaston varojen uudelleenohjelmointiin ja uudelleenjakoon, mutta toimenpideohjelman muutoksia koskevassa komission arvioinnissa keskityttiin pääasiassa talousarviovaikutukseen.
Expectations for such initiatives need to be better managed where there is a potential gap between what is promised and what can realistically be delivered by the Commission. 
Tällaisiin aloitteisiin kohdistuvia odotuksia on käsiteltävä paremmin silloin, kun lupaukset eivät mahdollisesti vastaa sitä, mitä komissio pystyy realistisesti ajatellen toteuttamaan.
The Commission set up youth action teams in 2012, as part of its youth opportunities initiative. 
Komissio perusti nuorisotyöttömyyttä käsitteleviä työryhmiä vuonna 2012 osana Mahdollisuuksia nuorille -aloitettaan.
The teams brought together national and Commission experts in the eight Member States with the highest levels of youth unemployment. 
Työryhmät kokosivat yhteen kansallisia ja komission asiantuntijoita kahdeksasta jäsenvaltiosta, joissa nuorisotyöttömyysaste oli korkein.
The initiative concerned almost €10 billion of ESFs still available in the Member States concerned. 
Aloite koski Euroopan sosiaalirahastosta myönnettyä lähes 10 miljardin euron määrää, joka oli vielä käytettävissä kyseisissä jäsenvaltioissa.
Our activities 21 Natural resources €417 billion Sustainable growth: natural resources This budgetary heading covers the EU’s common agricultural and fisheries policies, rural development and environmental measures. 
Toimintamme 21 Luonnonvarat 417 miljardia euroa Kestävä kasvu: luonnonvarat Budjettikohta kattaa EU:n yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan, maaseudun kehittämisen sekä ympäristötoimenpiteet.
Three quarters of the spending involves direct spending to farmers and support for agricultural markets. 
Kolme neljäsosaa varoista käytetään viljelijöille tarkoitettuihin suoriin tukiin ja maatalousmarkkinoihin kohdennetta-vaan tukeen.
A further fifth goes for rural development. 
Viidesosa käytetään maaseudun kehittämiseen.
The planned expenditure for 2014-2020 represents almost 39 % of the total EU budget for the whole programming period, which is €417 billion. 
Vuosille 2014–2020 suunnitellut menot ovat koko ohjelmakauden osalta 417 miljardia euroa, eli 39 prosenttia EU:n talousarvion kokonaismäärästä.
The budget for 2015 was €56 billion. 
Vuoden 2015 budjetti oli 56 miljardia euroa.
100 80 60 40 20 0 39 % • Technical assistance: what contribution has it made to agriculture and rural development? 
100 80 60 40 20 0 39 % • Miten tekninen apu on edistänyt maataloutta ja maaseudun kehittämistä?
(4/2015) - examined the use of technical assistance funds in agriculture and rural development during the 2007-2013 programming period. 
(4/2015) – tarkastuksessa tutkittiin maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen ohjelmakaudella 2007–2013 teknisenä apuna suunnattujen varojen käyttöä.
It focused on the regularity, effectiveness and efficiency of funding at the Commission and in the Member States. 
Siinä keskityttiin rahoituksen sääntöjenmukaisuuteen, vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen komissiossa ja jäsenvaltioissa.
The audit found that neither the European Commission nor the Member States were able to demonstrate how well the use of technical assistance in agriculture and rural development policy had contributed to budgetary efficiency and to the objectives of the common agricultural policy. 
Tarkastuksessa havaittiin, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot eivät pystyneet osoittamaan, kuinka hyvin teknisen avun käyttö maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkolla oli edistänyt talousarviomäärärahojen tehokasta käyttöä ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita.
Rural networks, which aim to increase cooperation, knowledge sharing and innovation in the agricultural sector, are a very suitable vehicle for technical assistance. 
Maaseutu-verkostojen tarkoituksena on lisätä maatalousalan yhteistyötä, tiedonvaihtoa ja innovointia. Ne soveltuvat näin ollen erittäin hyvin teknisen avun varoista maksettavan tuen kohteeksi.
But in most cases resources intended for capacity building had been used to shore up general administrative budgets. 
Valmiuksien kehittämiseen tarkoitettuja varoja oli kuitenkin useimmissa tapauksissa ohjattu yleisiksi hallinnollisiksi määrärahoiksi.
The Commission should clarify the scope and application of technical assistance from Member States in the area of rural development and monitor implementation closely. 
Komission olisi selkeytettävä jäsenvaltioiden maaseudun kehittämisen alalla antaman teknisen avun sisältöä ja soveltamista sekä seurattava täytäntöönpanoa tiiviisti.
For the 2007-2013 period, the Member States planned to use €1.5 billion of technical assistance funding from the EU budget, up to a ceiling of 4 % of the national rural development envelope. 
Jäsenvaltiot suunnittelivat käyttävänsä kaudella 2007–2013 yhteensä 1,5 miljardia euroa teknisen avun rahoitusta EU:n talousarviosta, maaseudun kehittämisen kansallisiin määrärahoihin sovellettavan neljän prosentin enimmäismäärän rajoissa.
For the 2014-2020 period, that figure has increased to around €1.9 billion. 
Ohjelmakaudella 2014–2020 vastaava luku on noussut noin 1,9 miljardiin euroon.
Our activities 22 • Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area? 
Toimintamme 22 • Ovatko rahoitusvälineet menestyksekkäitä ja lupaavia maaseudun kehittämisen välineitä?
(5/2015) - focused on whether financial instruments (loan and guarantee funds) implemented under EU rural development policy had been well designed and managed in the 2007-2013 programming period. 
(5/2015) – tarkastuksessa tutkittiin, olivatko EU:n maaseudun kehittämispolitiikan yhteydessä käytetyt rahoitusvälineet (laina-ja takuurahastot) hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja ohjelmakaudella 2007–2013.
The audit found that the instruments had so far been unsuccessful. 
Tarkastuksessa havaittiin, että rahoitusvälineet eivät ole tähän mennessä olleet menestyksekkäitä.
No clear case was made for setting up financial instruments in the 2007-2013 programming period. 
Ohjelmakaudella 2007–2013 rahoitusvälineiden perustamiselle ei ollut selkeitä perusteita.
There was no reliable quantifiable information to justify the types of financial instrument established, determine demand for financial instruments in the field of agriculture and show that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate. 
Saatavilla ei ollut luotettavaa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevaa tietoa, jonka avulla olisi voitu perustella luotujen rahoitusvälineiden tyypit, määrittää rahoitusvälineiden kysyntä maatalousalalla ja todentaa, että rahastolle oli osoitettu asianmukainen määrä pääomaa.
Better incentives should be given for Member States to set up financial instruments for rural development and stimulate demand from farmers or other beneficiaries, and appropriate standards and targets for leverage and revolving effects should be set for 2014-2020. 
Jäsenvaltioille olisi tarjottava parempia kannustimia maaseudun kehittämisen alan rahoitusvälineiden perustamiseen ja kysyntää olisi herätettävä viljelijöiden tai muiden edunsaajien keskuudessa. Lisäksi olisi asetettava asianmukaiset standardit ja tavoitearvot vipu-ja uudistuvuusvaikutukselle kaudelle 2014–2020.
The EU and the Member States had invested around €700 million in rural development guarantee and loan funds by the end of 2013. 
EU ja jäsenvaltiot olivat investoineet maaseudun kehittämisen alan takuu-ja lainarahastoihin vuoden 2013 loppuun mennessä noin 700 miljoonaa euroa.
For the 2014-2020 period, the Commission wants Member States to commit themselves to at least a twofold increase in their use. 
Komissio haluaa, että kaudella 2014–2020 jäsenvaltiot sitoutuvat käyttämään niitä vähintään kaksinkertaisesti nykyiseen verrattuna.