natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2010)48 French guarantee scheme for start-up businesses mainly in the 1995-2000 period 16 % in year 6 --Asdrubali and Signore (2015)49 EU loan guarantees provided to smaller businesses in Central, Eastern and South-Eastern European countries in the 2005-2007 period 17.3 % in year 5 19.6 % in year 5 Lelarge, C., Sraer, D. and Thesmar, D., “Entrepreneurship and credit constraints: Evidence from a French loan guarantee program”, International differences in entrepreneurship, University of Chicago Press, 2010, (pp. 243-273). 
(2010)48 Ranskan takausjärjestelmä startup-yrityksille pääasiassa vuosina 1995– 2000 6. vuonna 16 % --Asdrubali ja Signore (2015)49 Keski-, Itä-ja Kaakkois-Euroopan valtioissa pk-yrityksille annetut EU:n lainatakaukset vuosina 2005–2007 5. vuonna 17,3 % 5. vuonna 19,6 % Lelarge, C., Sraer, D. ja Thesmar, D., ”Entrepreneurship and credit constraints: Evidence from a French loan guarantee program”, International differences in entrepreneurship, University of Chicago Press, 2010, s. 243–273.
Asdrubali Pierfederico, Signore Simone, “The Economic Impact of EU Guarantees on Credit to SMEs, Evidence from CESEE Countries”, EIF Research & Market Analysis, Working Paper 2015/29. 
Asdrubali, P. ja Signore, S., ”The Economic Impact of EU Guarantees on Credit to SMEs, Evidence from CESEE Countries”, EIF Research & Market Analysis, Working Paper 2015/29.
SEC(2005) 433 of 6.4.2005 “Annex to the Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013)”. 
SEK(2005) 433, 6.4.2005, ”Annex to the Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007– 2013)”.
contribution on each euro of guaranteed loans, i.e. the expected loss, was higher (see Table 4). 
Takauksellisilla lainoilla oli myös suurempi vaikutus silloin, kun julkisen osuuden määrä takauksellisen lainan jokaista euroa kohden (eli odotettu tappio) oli suurempi (ks. taulukko 4).
In our previous audit of the SME Guarantee Facility, we observed that “the results of the guarantee could be achieved also with funding from national budgets. (...) 
Aiemmassa pk-yritysten takausjärjestelmää koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tekemässä tarkastuksessa todettiin, että ”järjestelmän tulokset olisi voitu saavuttaa myös kansallisiin järjestelmiin perustuvan rahoituksen avulla. (...)
Given (the large share) of borrowers whose businesses are usually local, the need for EU intervention is not sufficiently demonstrated”51. 
Tarve EU:n tukitoimenpiteille ei ole riittävän ilmeinen, kun otetaan huomioon, että (...) lainanottajat ovat yleensä paikallisia.”51.
The Commission accepted the related recommendation and stated that this had already been “taken into account in the discussions and planning for the next generation of financial instruments, where ‘ensuring EU added value’ is one of the key principles that must be respected by all proposed instruments”52. 
Komissio hyväksyi asiaan liittyvän suosituksen ja totesi, että tämä on jo ”otettu huomioon (...) uuden polven rahoitusvälineitä koskevissa keskusteluissa ja suunnitelmissa. EU:n tarjoama lisäarvo on yksi keskeisistä periaatteista, joita kaikissa väline-ehdotuksissa on noudatettava”52.
Our previous conclusion that EU added value could not be demonstrated remains valid for the Loan Guarantee Facility for the following two reasons. 
Tilintarkastustuomioistuimen aiempi johtopäätös siitä, että EU:n tason lisäarvoa ei kyetä osoittamaan, koskevat myös lainatakausjärjestelyä kahdesta seuraavasta syystä.
First, in its legislative proposal regarding the Loan Guarantee Facility, the Commission stated that the “successor will focus more on guarantees supporting cross-border and multi-country lending, as well as securitisation, in line with a recommendation by the European Court of Auditors to maximize 51 52 ECA Special Report No 4/2011, paragraph 104. 
Ensinnäkin komissio totesi laintakausjärjestelmää koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa, että ”seuraajassa keskitytään enemmän takausten tukemiseen valtioiden rajojen yli ja monen 51 52 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 4/2011, kohta 104.
Idem, the Commission’s reply to recommendation No 6. 
Ks. edellinen alaviite, komission vastaus suositukseen nro 6.
However, the legislators did not translate this into the regulation governing the Facility. 
Lainsäätäjät eivät kuitenkaan siirtäneet tätä ajatusta järjestelmää koskevaan säädökseen.
And, at the time of our audit, cross-border or multi-country guarantees under the Loan Guarantee Facility were limited. 
Tarkastuksen aikaan lainatakausjärjestelystä myönnettiin lisäksi vain vähän rajatylittäviä tai monen maan välisiä takauksia.
Even under the previous 2007-2013 SME Guarantee Facility securitisation operations had little success as only two operations were signed. 
Myös aiemmassa, vuosien 2007–2013 pk-yritysten takausjärjestelmässä arvopaperistamisen menestys jäi vähäiseksi, sillä vain kaksi siihen liittyvää toimenpidettä allekirjoitettiin.
One explanation for this is the limited activity on the securitisation market since 200854. 
Yksi selitys on arvopaperistamismarkkinoiden vähäinen toiminta vuodesta 2008 alkaen54.
Second, the demonstration, catalytic and capacity-building effect55 put forward as an argument of EU added value, in particular for Member States that joined the EU from 2004 onwards (see also paragraph 33) is decreasing in importance. 
Toiseksi EU:n tason lisäarvon perusteluna on esitetty katalyyttinen vaikutus sekä demonstrointi-ja valmiuksien kehittämisvaikutus55 varsinkin vuodesta 2004 lähtien EU:hun liittyneissä jäsenvaltioissa (ks. myös kohta 33). Näiden vaikutusten merkitys on kuitenkin vähenemässä.
This is because the use of EU-funded financial instruments has increased significantly over the last years (see paragraphs 13 and 17 to 18) leading to an increase in the expertise of Member States in implementing such instruments. 
Tämä johtuu siitä, että EU:n rahoittamien rahoitusvälineiden käyttö on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina (ks. kohdat 13, 17 ja 18), minkä ansiosta jäsenvaltioiden osaaminen välineiden täytäntöönpanossa on kasvanut.
This, in turn, reduces the need for EU guarantee instruments56. 
Tämä puolestaan vähentää EU:n takausvälineiden tarvetta56.
Moreover, Member States can use the Structural Funds to finance their own national instruments (see paragraphs 72 to 74). 
Lisäksi jäsenvaltiot voivat rahoittaa rakennerahastoista omia kansallisia välineitään (ks. kohdat 72–74).
2011 “Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing a Programme for the Competitiveness of Enterprises and small and medium-sized enterprises (2014 - 2020)”. 
53 54 55 56 43 KOM(2011) 834 lopullinen, 31.11.2011, Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020).
Synthesis evaluation report by the EIB’s Operations Evaluations Division, “EIF’s SME Securitisation Activities, 2004 – 2015”, March 2017. 
Euroopan investointipankin toiminnan arviointiyksikön arvioinnin yhteenvetoraportti ”EIF’s SME Securitisation Activities, 2004 – 2015”, maaliskuu 2017.
It refers to the ability of EU intervention to influence policy developments in the Member States and to transfer expertise from the EU and the EIF to authorities and/or financial institutions in the Member States. 
Viittaa EU:n toimien kykyyn vaikuttaa jäsenvaltioiden toimintapoliittiseen kehitykseen sekä kykyyn siirtää asiantuntemusta EU:lta ja Euroopan investointirahastolta jäsenvaltioiden viranomaisille ja/tai rahoituslaitoksille.
See also the “Final Evaluation of the Entrepreneurship and Innovation Programme” which states that “once an approach has been established and adopted more widely, the Financial Instruments should move on”, Centre for Strategy & Evaluation Services LLP, April 2011. 
Ks. myös julkaisu ”Final Evaluation of the Entrepreneurship and Innovation Programme”, jossa todetaan, että kun lähestymistapa on määritelty ja otettu käyttöön laajemmin, rahoitusvälineiden olisi siirryttävä eteenpäin (Centre for Strategy & Evaluation Services LLP, huhtikuu 2011).
41 the focus should be on supporting businesses “engaged in research and innovation activities (...) with a high potential for excellence”57. 
Pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmän osalta asetuksessa kuitenkin täsmennetään, että järjestelmän avulla olisi keskityttävä tukemaan yrityksiä ”sellaista tutkimus-ja innovointitoimintaa varten, (...) jolla on suuret mahdollisuudet huippuosaamisen saavuttamiseen”57.
Such activities involve risky investments. 
Tällaiseen toimintaan liittyy riskipitoisia investointeja.
As the Horizon 2020 regulation did not provide any further definition of “risky investments in (...) research and innovation with a high potential for excellence”, the Commission defined 14 innovation eligibility criteria (see Annex IV). 
Horisontti 2020 -asetuksessa ei määritelty tarkemmin riskipitoisia investointeja, joita tehdään tutkimus-ja innovointitoimintaan, ”jolla on suuret mahdollisuudet huippuosaamisen saavuttamiseen”, joten komissio määritti 14 innovaatioita koskevaa kelpoisuusvaatimusta (ks. liite IV).
A company wanting to benefit from a guaranteed loan needs to satisfy one of these criteria. 
Jos yritys haluaa saada takauksellisen lainan, sen on täytettävä yksi näistä vaatimuksista.
The criteria encompass a wide range of possible characteristics of businesses, such as a whether it has a certain level of research and innovation expenditure, won an innovation prize, obtained a research or innovation grant or loan, registered technology rights, is growing rapidly or is receiving investment from a venture capital fund or business angel. 
Vaatimukset kattavat laajan valikoiman yritysten mahdollisia piirteitä, kuten onko yrityksellä tietty tutkimus-ja innovaatiomenojen taso, onko se voittanut innovaatiopalkinnon, saanut tutkimus-tai innovaatioapurahan taikka -lainan tai rekisteröinyt teknologiaoikeuksia taikka kasvaako yritys nopeasti tai vastaanottaako se investointeja riskipääomarahastosta tai bisnesenkeliltä.
Two of the three most often used criteria are broad in nature: (a) criterion used in 27 % of cases (figures as at the end of 2016): beneficiary “intends to (...) invest in producing, developing or implementing new or substantially improved products, processes or services that are innovative and where there is a risk of technological or industrial failure (...)”; (b) criterion used in 12 % of cases: beneficiary operating in a market for less than seven years and “research and innovation costs represent at least 5 % of its total operating costs in at least one of the three years preceding beneficiary's application”. 
Kaksi kolmesta yleisimmin käytetystä vaatimuksesta on laaja-alaisia: a) Seuraavaa vaatimusta käytettiin 27 prosentissa tapauksista (luvut vuoden 2016 lopussa): edunsaaja aikoo investoida sellaisten uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden, prosessien tai palvelujen tuotantoon, kehitykseen tai toteuttamiseen, jotka ovat innovatiivisia ja joissa on teknologisen tai teollisen vian riski. b) Seuraavaa vaatimusta käytettiin 12 prosentissa tapauksista: edunsaaja on toiminut markkinoilla alle seitsemän vuotta ja tutkimus-ja innovointikustannukset vastaavat 44 57 Asetus (EU) N:o 1291/2013, liite I, s. 144.
Based on our loan sample, we examined whether the focus specified in the regulation had been achieved. 
Tilintarkastustuomioistuin selvitti lainaotoksen perusteella, saavutettiinko asetuksessa määritetty painopiste.
We classified companies into three groups: (i) no innovation (15 % of our sample), (ii) standard product or process development (50 % of our sample) and (iii) high-risk innovation (35 % of our sample). 
Yritykset luokiteltiin kolmeen ryhmään: i) ei innovaatiota (15 prosenttia otoksesta), ii) tavanomainen tuote-tai prosessikehitys (50 prosenttia otoksesta) ja iii) suuririskinen innovaatio (35 prosenttia otoksesta).
Box 5 gives examples of projects and companies for each category. 
Laatikossa 5 on esimerkkejä kuhunkin luokkaan kuuluvista hankkeista ja yrityksistä.
Innovations resulting from standard product or process development are understood as being new to the company only (i.e. the products or processes may already exist on the market)58. 
Tavanomaisessa tuote-tai prosessikehityksessä syntyneiden innovaatioiden katsotaan olevan uusia ainoastaan kyseisessä yrityksessä (eli tuotteita tai prosesseja saattaa olla jo markkinoilla)58.
Even here, however, the innovation activity of only a few companies stood out. 
Tässäkin ryhmässä vain harvojen yritysten innovointitoiminta erottui selvästi.
Thus, 65 % of the companies in our sample reflected a broad definition of innovation, even though the focus was to be on the narrower concept of innovation with a high potential for excellence (see paragraph 88). 
Näin ollen 65 prosenttia otokseen kuuluneista yrityksistä edusti innovaation laajaa määritelmää, vaikka painopisteenä piti olla innovaation kapeampi määritelmä, johon sisältyivät suuret mahdollisuudet huippuosaamisen saavuttamiseen (ks. kohta 88).
42 Box 5 – Examples of projects and companies benefitting from the InnovFin SME Guarantee Facility No innovation • An online retailer of children’s clothing used the guaranteed loan to finance the expansion of stock. • A restaurant under a franchise licence used the loan to finance the expansion of the restaurant area by 25 %. 
45 Laatikko 5 – Esimerkkejä hankkeista ja yrityksistä, jotka hyödynsivät pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmää Ei innovaatiota • Lastenvaatteiden verkkokauppa rahoitti takauksellisella lainalla varaston laajentamisen. • Franchise-oikeuksilla toimiva ravintola laajensi lainan avulla ravintolatilaa 25 prosentilla.
Standard product or process development • The loan was used to finance the development of a smartphone app providing information on meeting rooms (people, equipment and whether occupied). 
Tavanomainen tuote-tai prosessikehitys • Lainaa käytettiin rahoittamaan sellaisen älypuhelinsovelluksen kehitystä, jolla annetaan tietoa kokoustiloista (ihmiset, laitteet ja käytössä olo).
A number of similar tools already exist. • A company producing theatrical equipment used the loan purely as working capital financing. 
46 • Teatterivarusteita tuottava yritys käytti lainaa vain käyttöpääomarahoitukseen.
The company focuses on developing products of its own that are similar to ones already on the market. 
Yritys keskittyy sellaisten omien tuotteiden kehittämiseen, joiden kaltaisia oli jo markkinoilla.
High-risk innovation • The loan was used to finance the construction of a bio-gas station for municipal waste. 
Suuririskinen innovaatio • Lainalla rahoitettiin yhdyskuntajätteelle tarkoitetun biokaasulaitoksen rakentaminen.
Although such stations operate in neighbouring countries, it was a novel project in the country concerned, which made it a higher-risk investment. • The loan was used in connection with the development of a 3D-printed cooling system as an integral part of metal moulds for plastic production. 
Vaikka tällaisia laitoksia toimii naapurivaltioissa, hanke oli uusi kyseisessä valtiossa, joten investointi oli suuririskinen. • Lainaa käytettiin kehitettäessä 3D-tulostettu jäähdytysjärjestelmä, joka on tärkeä osa muovituotannon metallisten muottien valmistusta.
Similar applications are used by other companies, but the complexity and state-of-the-art nature of the project made it a higher-risk investment. new to the market and, for process innovations, the enterprise does not necessarily have to be the first one to have introduced the process”. 43 • The loan was used to invest in equipment to produce a new type of chromatography product for use by the pharmaceutical industry. 
Samankaltaisia sovelluksia on käytössä muissa yrityksissä, mutta hanke oli monimutkainen ja siinä hyödynnettiin uutta teknologiaa, joten se oli suuririskisempi investointi. • Lainan avulla investoitiin laitteisiin, joilla valmistetaan lääketeollisuudessa käytettävä uudentyyppinen kromatografiatuote.
The product offered the same performance as an existing solution, but at lower cost. 
Tuote tarjosi saman suorituskyvyn kuin aiempi ratkaisu, mutta halvemmalla.
The product was based on the research outputs of a project financed under the seventh Framework Programme for Research and Technological Development. 
Tuote perustui tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitetun hankkeen tutkimustuloksiin.
To track the innovation performance of companies receiving support, the Commission uses the indicator “percentage of participating SMEs introducing innovations new to the company or the market”. 
Komissio käyttää tukea saavien yritysten innovointisuorituskyvyn seuraamisessa indikaattorina sellaisten osallistuvien pk-yritysten prosenttiosuutta, jotka ottavat käyttöön yrityksessä tai markkinoilla uusia innovaatioita.
This indicator does not single out high-risk innovation with a high potential for excellence and thus reflects a broader definition of innovation59. 
Indikaattorissa ei yksilöidä suuririskistä innovaatiota, jolla on suuret mahdollisuudet huippuosaamisen saavuttamiseen, joten se edustaa innovaation laajaa määritelmää59.
Moreover, the Commission sets a relatively modest target value of 50 % for the share of businesses introducing innovations new to the company or the market. 
Lisäksi komission asettama tavoitearvo on melko vaatimaton. Tavoitteena on, että 50 prosenttia yrityksistä esittää innovaatioita, jotka ovat uusia yrityksessä tai markkinoilla.
Given that approximately half of European companies carry out some innovation activity in a broad sense, reaching this target cannot be considered an achievement60. 
Kun otetaan huomioon, että noin puolet eurooppalaisista yrityksistä toteuttaa jotakin innovointitoimintaa sen laajassa merkityksessä, tähän tavoitteeseen pääsyä ei voi pitää saavutuksena60.
The Commission would most probably still reach the target even if it were to simply distribute the funding randomly between companies. 
Komissio saavuttaisi tavoitteen todennäköisesti, vaikka se jakaisi rahoituksen satunnaisesti yritysten välillä.
We also compared the InnovFin SME Guarantee Facility with other support schemes aimed at innovative smaller businesses and assessed the performance of individual intermediaries in targeting knowledge-intensive businesses61. 
Lisäksi tarkastuksessa verrattiin pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmää muihin tukijärjestelmiin, jotka on suunnattu innovatiivisille pk-yrityksille, ja arvioitiin yksittäisten välittäjien suoritusta rahoituksen kohdentamisessa osaamisintensiivisiin yrityksiin61.
We used the knowledge intensity of the relevant company’s main industry62 as this is a good proxy for the probability of the company carrying out research and innovation with a high potential for excellence. 
Tarkastuksessa käytettiin asianomaisen yrityksen päätoimialan osaamisintensiteettiä62, koska se on hyvä viite todennäköisyydestä, jolla yritys suorittaa sellaista tutkimusta ja innovointia, jolla on suuret mahdollisuudet huippuosaamisen saavuttamiseen.
Indeed, companies active in high-tech industry or knowledge-intensive services are more likely to innovate. 
Huipputeknologian aloilla tai osaamisintensiivisissä palveluissa aktiiviset yritykset tekevät todennäköisemmin innovaatioita.
Therefore, if the Facility focuses on innovation effectively, then the beneficiary companies will inevitably be concentrated in innovation-intensive sectors. 
Jos siis järjestelmän painopisteenä on innovointi, edunsaajayritykset keskittyvät väistämättä innovaatiointensiivisille aloille.
44 Focusing on high-technology industry and knowledge-intensive services is also important from a policy perspective (see Box 6). 
Huipputeknologian aloihin ja osaamisintensiivisiin palveluihin keskittyminen on myös tärkeää toimintapoliittisesta näkökulmasta (ks. laatikko 6).
Box 6 – The importance of knowledge and technology-intensive sectors Innovation can occur in a company in any industry. 
Laatikko 6 – Osaamis-ja teknologiaintensiivisten alojen merkitys Innovointia voi tapahtua minkä tahansa toimialan yrityksessä.
But in order to happen, it often needs specific inputs, i.e. research and development activity and/or workforce with third-level education. 
Innovaatioihin tarvitaan kuitenkin usein erityistä panosta eli tutkimus-ja kehitystoimintaa ja/tai sellaista työvoimaa, jolla on korkea-asteen koulutus.
These are the two criteria used by Eurostat to classify economic sectors by technology-and knowledge-intensity. 
Eurostat luokittelee näiden kahden kriteerin avulla talouden aloja teknologia-ja osaamisintensiteetin perusteella.
According to the Commission, Europe suffers from low productivity and declining competitiveness due to an innovation gap. 
Komission mukaan Eurooppa kärsii matalasta tuottavuudesta ja kilpailukyvyn heikkenemisestä innovaatiokuilun takia.
Europe historically has a strong science base, but its position is weak when it comes to translating scientific discoveries into products63. 
Euroopalla on historiallisesti hyvä tieteellinen perusta, mutta se on onnistunut huonosti tieteellisten löydösten muuntamisessa tuotteiksi63.
This is not a general problem affecting European industry as a whole. 
Tämä ei ole yleisluontoinen ongelma, eikä se vaikuta Euroopan koko teollisuuteen.
The main problem, however, is that there is less activity in high-tech sectors, such as pharmaceuticals, biotechnology and information and communications technology64. 
Suurin ongelma on kuitenkin, että toimintaa on vähemmän huipputeknologian aloilla, joita ovat esimerkiksi lääketiede, biotekniikka sekä tietoja viestintätekniikka64.
Hence, more knowledge and technology-intensive sectors merit greater attention not only because Europe lags behind in high-tech sectors, but also because businesses in more technology-and knowledge-intensive sectors are more likely to innovate65. 
Tämä ei johdu kuitenkaan vain siitä, että Eurooppa on jäljessä huipputeknologian aloilla, vaan myös siitä, että teknologia-ja osaamisintensiivisten alojen yritykset innovoivat muita todennäköisemmin65.
We found that the current InnovFin SME Guarantee Facility supported knowledge-intensive businesses more than its predecessor, the Risk-Sharing Instrument. 
Tarkastuksessa havaittiin, että nykyisellä pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmällä tuettiin osaamisintensiivisiä yrityksiä enemmän kuin sitä edeltäneellä riskinjakovälineellä.
The increasing role of public intermediaries contributed to a greater focus on knowledge-intensive businesses. 
Julkisten välittäjien aiempaa suurempi rooli lisäsi osaltaan osaamisintensiivisten yritysten painottamista.
The share of such businesses in the portfolios of public intermediaries under the InnovFin SME Guarantee Facility (76 %) is very similar to the share achieved under the Horizon 2020 grant schemes, which are oriented towards smaller businesses. 
Osaamisintensiivisten yritysten osuus pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmässä mukana olevien julkisten välittäjien salkuista (76 prosenttia) on hyvin samansuuruinen kuin pk-yrityksille suunnatuissa Horisontti 2020 -avustusjärjestelmissä saavutettu osuus.
By contrast, private intermediaries focus much less on knowledge-intensive businesses (41 %) thereby reducing the overall share for the Facility as a whole (see Figure 3). 
Sitä vastoin yksityiset välittäjät keskittyivät osaamisintensiivisiin yrityksiin huomattavasti vähemmän (41 prosenttia), mikä pienensi niiden osuutta koko järjestelmässä (ks. kaavio 3).
63 64 65 Based on the results of the ‘2014 Community Innovation Survey’. 
48 65 Perustuu vuoden 2014 yhteisön innovaatiotutkimuksen tuloksiin.