natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such variations in local institutional capacity and ownership go a long way towards explaining the differences in the results obtained or expected from the projects audited by the Court in the respective countries. 
Tällaiset paikallisiin institutionaalisiin valmiuksiin ja omavastuullisuuteen liittyvät erot selittävät suurelta osin, miksi tilintarkastustuomioistuimen eri maissa tarkastamissa hankkeissa saadaan tai oletetaan saatavan hyvin erilaisia tuloksia.
Some of these factors are outside the direct control of the Commission, which nevertheless should better anticipate them. 
Jotkin osatekijöistä eivät ole suoraan komission hallittavissa, mutta sen pitäisi ennakoida ne nykyistä paremmin.
Box 7 Example of a project with partial results and uncertain sustainability Training of primary school teachers — Angola Poor project preparation and delays led to half of the planned activities being dropped. 
Laatikko 7 Esimerkki hankkeesta, jossa saavutettiin osa tuloksista, mutta jonka kestävyydestä ei ole varmuutta Perusasteen opettajien koulutus – Angola Hanke oli valmisteltu huonosti ja siinä ilmeni viivästyksiä, joten puolet suunnitelluista toimista jäi toteuttamatta.
As a result, the project did not achieve its full objectives, as only 4 training centres are operational, against a target of 16, and 11 000 teachers were trained compared with an original target of 14 250. 
Hankkeen tavoitteista saavutettiin vain osa, sillä ainoastaan neljä kurssikeskusta on toiminnassa tavoitellun 16:n sijasta ja 11 000 opettajaa sai koulutusta alun perin suunnitellun 14 250:n sijaan.
The government of Angola has not respected its commitments to finance these provincial training centres. 
Angolan hallitus ei sitoumuksistaan huolimatta rahoittanut alueellisia kurssikeskuksia.
Without classrooms, water or electricity, their infrastructure was totally inadequate and courses were taking place in the primary schools, obliging the children to have their courses in the playground. 
Käytettävissä ei ollut luokkahuoneita, vettä eikä sähköä, vaan infrastruktuurit olivat täysin riittämättömät ja kurssit järjestettiin peruskoulun ala-asteiden tiloissa, minkä vuoksi lapsia jouduttiin opettamaan koulun pihalla.
Teachers were generally happy with the training provided, but they had not yet received the formal certification by the Ministry of Education and therefore did not yet have the related professional upgrading or salary increases. 
Opettajat olivat yleisesti ottaen tyytyväisiä kursseihin, mutta he eivät olleet vielä saaneet virallista kurssitodistusta opetusministeriöltä eivätkä niin ollen myöskään vastaavia ylennyksiä eivätkä palkankorotuksia.
A statistical data system was installed but not working. 
Käyttöön oli otettu tilastojärjestelmä, joka ei kuitenkaan ollut toiminnassa.
Other equipment provided by the project was not working due to lack of maintenance and spare parts. 
Osa muista hankkeeseen kuuluvista varusteista ei ollut käytössä huollon ja varaosien puutteen takia.
Box 8 Example of a project with unsatisfactory results Health Sector Support Programme — Sierra Leone Project design took place under difficult circumstances in the late nineties, when the security situation was still very unstable. 
Laatikko 8 Esimerkki hankkeesta, jossa tulokset olivat epätyydyttäviä Terveydenhuoltoalan tukiohjelma – Sierra Leone Hanke suunniteltiin vaikeissa olosuhteissa 1990-luvun lopulla, kun maan turvallisuustilanne oli vielä hyvin epävakaa.
The project objectives were overly ambitious, in view of this difficult situation and the complexity of the decentralisation process. 
Hankkeen tavoitteet olivat liian kunnianhimoiset maan vaikea tilanne ja hajauttamisprosessin monimutkaisuus huomioon ottaen.
Delays in recruitment and inadequate performance of the experts, as well as the lack of ownership by the Ministry of Health, which did not provide the required local counterpart staff, have seriously affected the activities of the project. 
Asiantuntijoiden palkkaaminen viivästyi ja heidän suorituksensa oli epätyydyttävä. Terveysministeriön omavastuullisuus oli riittämätöntä eikä ministeriö osoittanut hankkeeseen tarvittavia paikallisia yhteistyötahoja.
As a result, the project has fallen far short of its objectives. 
Seurauksena oli, että hanke jäi kauas tavoitteistaan.
At the end of 2006, the Commission’s services were preparing a rider to the financing agreement to decommit 13 million euro (from the original contribution of 28 million euro) and extend the project by two and a half years with a view to try to complete parts of the two more successful components, i.e. the primary health care at decentralised level and the pharmaceutical component. 
Vuoden 2006 lopussa komission yksiköt valmistelivat rahoitussopimukseen lisäystä, jonka mukaan 13 miljoonaa euroa (alkuperäisestä 28 miljoonan euron määrära-hasta) vapautetaan ja hanketta jatketaan kahdella ja puolella vuodella, jotta hankkeen kahden onnistuneemman osan (perusterveydenhuolto hajautetun hallinnoinnin tasolla ja lääkealaa koskeva osa) osatekijöitä voitaisiin viedä päätökseen.
Sustainability uncertain 43. 
Hankkeiden kestävyydestä ei ole varmuutta 43.
The prospects for the project results to be sustainable, i.e. that any improvement in capacity will be permanent, are in many cases uncertain (see Annex II). 
Hanketulosten kestävyys – hallinnon paraneminen pysyvästi joltakin osin – on monesti epävarmaa (ks. liite II).
The inadequate implementation periods of many projects has led to a great deal of pressure to get project activities completed as quickly as possible, while not creating the proper conditions for a gradual withdrawal from the project of the external assistance. 
Koska toteuttamiseen käytettävissä oleva aika on monissa hankkeissa liian lyhyt, hankkeisiin kohdistuu suuri paine saada toimet valmiiksi mahdollisimman nopeasti eikä ulkoisen avun asteittaista vähentämistä pohjusteta kunnolla.
Sustainability will depend mostly on the commitment and the capacity of the beneficiary governments and institutions to continue to support development and implementation of reforms in the functioning of central government services, and more generally of public administration, after the Commission’s support has come to an end. 
Kestävyys riippuu pääasiassa siitä, ovatko edunsaajamaan hallitus ja instituutiot sitoutuneita ja kykeneviä tukemaan keskushallinnon yksiköiden – ja yleensä julkishallinnon – toiminnan kehittämistä ja uudistusten toteuttamista vielä sekin jälkeen, kun komission apu on päättynyt.
Apart from the political will required for such continued support, there are usually also financial implications, in terms of increased costs to the national or local government budget. 
Tuen jatkuminen edellyttää poliittista tahtoa, mutta tavallisesti asiaan vaikuttavat myös taloudelliset tekijät, kuten valtion tai paikallishallinnon talousarvioon kohdistuvien menojen kasvu.
In many countries audited, this creates significant doubts about the continuation of many reform and capacity development processes without on-going technical and/or financial assistance. 
Tarkastetuista maista useissa tämä herättää suuria epäilyksiä siitä, voivatko monet uudistuksista ja hallinnon kehittämisprosesseista jatkua ilman teknistä ja/tai taloudellista apua.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 44. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 44.
Although institutional capacity building has been recognised in the European Community’s development policy as a key element in the fight against poverty, the Commission has not included in its Country Strategy Papers an overall assessment and prioritisation of existing institutional weaknesses in individual countries, nor is such information used for the selection of focal sectors for EC support. 
Vaikka Euroopan yhteisön kehityspolitiikassa on katsottu, että institutionaalisten valmiuksien kehittäminen kuuluu köyhyyden torjunnan keskeisiin osatekijöihin, komissio ei ole maakohtaisissa strategia-asiakirjoissaan arvioinut laaja-alaisesti kunkin maan institutionaalisten valmiuksien puutteita eikä yksilöinyt niiden ensisijaisia kehittämistarpeita. Tällaisia tietoja ei myöskään käytetty perustana, kun yhteisön tuen painopistealoja valittiin.
Neither does the Commission have guidelines on the role technical assistance should play in this context (paragraphs 9 to 12). 
Lisäksi komissiolla ei ole ohjeita siitä, millainen rooli tekniselle avulle pitäisi institutionaalisten valmiuksien kehittämisen yhteydessä antaa (kohdat 9–12).
Recommendation 1 In its Country Strategy Papers, the Commission should make a comprehensive and structured analysis of existing institutional capacity weaknesses and of capacity development needs. 
Suositus nro 1 Komission pitäisi maakohtaisissa strategia-asiakirjoissaan analysoida kokonaisvaltaisesti ja jäsennellysti kunkin maan institutionaalisten valmiuksien puutteet ja hallinnon kehittämistarpeet.
Recommendation 2 The Commission should develop guidelines on technical assistance defining its role in the area of capacity development and providing a sound approach and tools to consider when and how to use it. 
Suositus nro 2 Komission pitäisi antaa teknistä apua koskevat ohjeet, joissa määritetään teknisen avun rooli hallinnon kehittämisen näkökulmasta sekä tarkoituksenmukainen lähestymistapa ja välineet sen selvittämiseksi, milloin ja miten teknistä apua on aiheellista käyttää.
Does the Commission have a sound strategy for institutional capacity development, including the possible use of technical assistance? 
Onko komissiolla tyydyttävä institutionaalisten valmiuksien kehittämisstrategia, jossa on otettu huomioon myös tekninen apu?
21.12.2007 EN Official Journal of the European Union C 312/15 Recommendation 4 Are technical assistance activities within capacity development projects well designed? 
21.12.2007 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 312/15 Suositus nro 4 Onko hallinnon kehittämishankkeisiin liittyvä tekninen apu suunniteltu hyvin?
At the project level, technical assistance-related capacity development projects selected for support are mostly consistent with the, usually very widely formulated, overall national development strategies of the countries concerned, but they often lack a detailed justification of the specific technical assistance needs. 
Teknistä apua hyödyntävät hallinnon kehittämishankkeet, joille on myönnetty tukea, noudattavat hanketasolla useimmiten yleisiä kansallisia kehittämisstrategioita, jotka tosin on laadittu hyvin yleisluontoisiksi. Monesti hankkeissa ei kuitenkaan ole perusteltu yksityiskohtaisesti, millaista teknistä apua täsmällisesti ottaen tarvitaan.
Project objectives are frequently over-ambitious, given the tight timeframes set, and do not take sufficiently into account the weak institutional environment in which the projects take place, the level of local ownership of the project and the commitment to the proposed institutional changes, thereby impeding the proper formulation and implementation of the technical assistance tasks (paragraphs 13 to 17). 
Hanketavoitteet ovat usein liian kunnianhimoisia tiukkoihin aikatauluihin nähden. Tavoitteita asetettaessa ei myöskään oteta riittävällä tavalla huomioon hankkeiden kannalta vaikeaa hallintoympäristöä, paikallista omavastuullisuutta eikä sitoutumista ehdotettuihin institutionaalisiin muutoksiin, mikä haittaa teknisen avun tarkoituksenmukaista suunnittelua ja toteuttamista (kohdat 13–17).
Recommendation 3 Design of capacity development projects should be improved, by facilitating effective ownership and leadership of the national part of the process, by better defining specific capacity development objectives and related technical assistance requirements, by avoiding overly complex implementation structures, by being more realistic in terms of objectives to be achieved and by planning longer implementation periods. 
Suositus nro 3 Hallinnon kehittämishankkeet olisi suunniteltava paremmin siten, että edistetään tosiasiallista omavastuullisuutta ja johtajuutta kyseisten maiden vastuulla olevien osa-alueiden osalta, määritellään nykyistä tarkemmin kehittämistavoitteet ja niitä vastaavat teknisen avun tarpeet, vältetään tarpeettoman monimutkaisia täytäntöönpa-norakenteita, asetetaan realistisempia tavoitteita ja varataan toteu-tusvaiheelle enemmän aikaa.
This, in many cases, leads to a necessary extension of the project period. The main problems affecting project implementation, thereby reducing the technical assistance effectiveness and efficiency, are the following: — the long preparation phase often makes the project design outdated by the time implementation starts (paragraphs 19 to 21); — the lengthy process of procuring the technical assistance and starting up the project significantly reduces the implementation time (paragraphs 22 to 26); — experts selected are frequently not available once contracts have been awarded (paragraphs 27 to 28); — the current procurement procedures for contracting technical assistance experts are not conducive to the participation of national public institutions (paragraphs 29 to 30); — donor coordination varies but in many cases technical assistance support is still provided through separate uncoordinated projects, while implementation arrangements do not encourage local ownership (paragraphs 32 to 34). 
Eri tekijöistä johtuen toteutukseen on useimmiten käytettävissä liian vähän aikaa, joten hankkeen kaikkia toimia ei ehditä toteuttaa eikä tavoitteita saavuttaa. Tämän vuoksi hankkeiden kestoa on monesti pidennettävä. Toteuttamista vaikeuttavia, ja niin ollen teknisen avun vaikuttavuutta ja tehokkuutta vähen-täviä, keskeisiä ongelmia ovat muun muassa seuraavat: — pitkän valmisteluvaiheen vuoksi hankesuunnitelma ehtii usein vanhentua hankkeen käynnistämiseen mennessä (kohdat 19–21), — teknisen avun hankintaprosessi ja hankkeen käynnistäminen lyhentävät merkittävästi toteuttamiseen käytettävissä olevaa aikaa (kohdat 22–26), — valitut asiantuntijat eivät usein olekaan käytettävissä, kun sopimus on tehty (kohdat 27–28), — teknisen avun asiantuntijoiden palkkaamiseen nykyisin käytettävät hankintamenettelyt eivät edistä kansallisten julkisten organisaatioiden osallistumista niihin (kohdat 29–30), — rahoittajien koordinointi on vaihtelevaa, mutta useasti teknistä apua annetaan edelleen erillisinä koordinoimattomina hankkeina.
The procedures governing the project preparation and start-up phase, including the procurement of technical assistance, should be reviewed, in order to create more time for implementation, and more flexibility should be allowed during the inception phase to adjust the project design and/or the Terms of Reference for the technical assistance to changes in circumstances. 
Lisäksi täytäntöönpanojärjestelyt eivät edistä paikallista omavastuullisuutta (kohdat 32–34). Hankkeiden valmistelua ja käynnistysvaihetta ohjaavia menettelyjä, teknisen avun hankintamenettelyt mukaan lukien, olisi tarkistettava niin, että toteuttamiseen varataan enemmän aikaa.
Recommendation 5 The evaluation criteria in technical assistance tenders should be reviewed, in order to better reflect the quality and previous experience of the experts and the consultancy company. 
Suositus nro 5 Teknistä apua koskevissa tarjouskilpailuissa käytettäviä arviointikriteereitä olisi tarkistettava, jotta ne kuvastaisivat nykyistä paremmin asiantuntijoiden ja konsulttiyritysten laatua sekä aiemmin saatuja kokemuksia.
Recommendation 6 More options should be considered regarding procurement possibilities to allow the best possible choice of technical expertise, including expertise from public institutions and expertise available in the beneficiary country or the region. 
Suositus nro 6 Eri alojen parhaimpien mahdollisten asiantuntijoiden valitsemiseksi olisi harkittava vaihtoehtoisia hankintamahdollisuuksia ja otettava huomioon julkisissa organisaatioissa sekä edunsaajamaassa tai -alueella tarjolla oleva asiantuntemus.
Recommendation 7 In line with the Paris Declaration commitments, the Commission should increase its use of technical assistance through coordinated programmes and apply, where possible, implementation arrangements which encourage local ownership. 
Suositus nro 7 Pariisin julistukseen liittyvien sitoumusten mukaisesti komission olisi entistä useammin annettava tekninen apu koordinoitujen ohjelmien kautta ja mahdollisuuksien mukaan sovellettava täytäntöönpanojär-jestelyjä, jotka edistävät paikallista omavastuullisuutta.
The Court found that the reporting, monitoring and evaluation of technical assistance activities were in most cases adequate. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että teknistä apua koskeva raportointi, seuranta ja arviointi oli useimmissa tapauksissa asianmukaista.
However, there is no system in place to assess and record the performance of technical assistance companies or experts, which could be used for future reference when experts or technical assistance companies are being recruited for Commission-financed projects (paragraphs 35 to 39). 
Komissiolla ei kuitenkaan ole käytössä teknistä apua tarjoavien yritysten ja asiantuntijoiden suorituksia koskevaa arviointi-ja kirjaamisjärjestelmää, jota se voisi käyttää tehdessään tulevaisuudessa rahoittamiinsa hankkeisiin liittyviä sopimuksia (kohdat 35–39).
Recommendation 8 Technical assistance performance by companies and experts should be assessed systematically and a management information system for recording, reporting and consulting this performance should be developed. Are technical assistance activities within capacity development projects implemented efficiently? 
Suositus nro 8 Yritysten ja asiantuntijoiden tarjoaman teknisen avun tuloksellisuus olisi arvioitava järjestelmällisesti. Lisäksi olisi aiheellista kehittää hallintotietojärjestelmä yritysten ja asiantuntijoiden suoritusten kirjaamista sekä niitä koskevaa raportointia ja konsultointia varten.
C 312/16 EN Official Journal of the European Union 21.12.2007 Do technical assistance activities produce satisfactory results in terms of capacity development? 
C 312/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 21.12.2007 Saavutetaanko teknisellä avulla tyydyttäviä tuloksia hallinnon kehittämisen osalta?
In the light of the difficult political and institutional environment in which they take place, overall, the results of Commission-financed capacity development projects can be considered as reasonable. 
Kun otetaan huomioon vaikea poliittinen ja hallintoympäristö, jossa komission rahoittamat hallinnon kehittämishankkeet toteutetaan, niiden tuloksia voidaan yleisesti ottaen pitää kohtuullisen hyvinä.
While the quality of the technical assistance provided was generally found to be satisfactory, other important factors have reduced the effectiveness of the support provided. 
Teknisen avun laatu havaittiin tavallisesti tyydyttäväksi, mutta muut tärkeät osatekijät vähensivät tuen vaikuttavuutta.
Capacity development is a difficult task, the more so because, as many of the projects audited have shown, existing institutional capacity is often weak and local commitment to institutional changes not always strongly present. 
Hallinnon kehittäminen on vaikea tehtävä ja, kuten tarkastus monien hankkeiden kohdalla osoitti, tätä tehtävää vaikeuttaa entisestään se, että olemassa olevat institutionaaliset valmiudet ovat usein puutteelliset ja paikallisten tahojen sitoutuminen niiden muuttamiseen ei aina ole ilmeistä.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 17 October 2007. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 17. lokakuuta 2007 pitämässään kokouksessa.
21.12.2007 EN Official Journal of the European Union C 312/19 THE COMMISSION’S REPLIES EXECUTIVE SUMMARY I. In the last 3-4 years the thinking on capacity development and technical assistance has substantially evolved (in line with the aid effectiveness debate), and in 2005 and 2006 a set of good practices in these areas have gradually been agreed upon in the donor community. 
21.12.2007 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 312/19 KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELMÄ I Viimeisten 3–4 vuoden aikana hallinnon kehittämistä ja teknistä apua koskeva lähestymistapa on kehittynyt huomattavasti (avun vaikuttavuutta koskevan keskustelun mukaisesti).
This new thinking has been formally acknowledged by the Paris Declaration that includes various commitments in this area. 
Tämä uudentyyppinen lähestymistapa on tunnustettu muodollisesti Pariisin julistuksessa, joka sisältää monia tätä alaa koskevia sitoumuksia.
Results from the first monitoring exercise on Paris indicators from the DAC (report of July 2007) show that reforming technical assistance is a complex and long-term process, challenging for all donors where partner governments also play a key role. III. 
Kehitysapukomitean heinäkuussa 2007 laatiman ensimmäisen Pariisin indikaattoreita käsittelevän seurantakertomuksen tulokset osoittavat, että teknisen avun uudistaminen on monitahoinen ja pitkäaikainen prosessi. Se on haastava hanke kaikille rahoittajille, ja myös kumppanimaiden hallituksilla on siinä keskeinen rooli.
The country analysis of all Country Strategy Papers (CSPs) gives sufficient information to prepare the response strategy and to choose the focal sectors, where institutional aspects are covered, especially where a sector approach is foreseen, or where capacity development is a major area of the Commission intervention. 
III Kaikkien maakohtaisten strategia-asiakirjojen maa-analyysit antavat riittävästi tietoja ratkaisustrategian valmistelemiseksi ja sellaisten painopistealojen valitsemiseksi, jotka kattavat myös institutionaaliset näkökohdat. Tämä koskee erityisesti sektoreita, joilla sovelletaan alakohtaista lähestymistapaa tai joilla hallinnon kehittäminen on keskeinen osa komission toimintaa.
Capacity development and technical assistance issues are addressed in different guidelines. 
Hallinnon kehittämistä ja teknistä apua koskevia kysymyksiä käsitellään eri suuntaviivoissa.
The use of technical assistance within institutional capacity building must be addressed in a flexible way, taking into account that good practices for both external and local technical assistance by governments vary a lot from one sector to another and from one country to another. 
Teknistä apua on käytettävä joustavasti institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen. On otettava huomioon, että ulkoisen ja hallitusten tarjoaman paikallisen teknisen avun hyvät toimintatavat vaihtelevat tuntuvasti toimialoittain ja maittain.
The system was fully developed in 2005. 
Järjestelmä saatiin kokonaisuudessaan valmiiksi vuonna 2005.
Most of the projects examined in this report were prepared before that date. 
Pääosa tässä kertomuksessa tarkastelluista hankkeista on valmisteltu sitä ennen.
One of the main goals of the system is to tackle the problems during project preparation, including fixing objectives and assessing the existing institutional environment and level of local ownership of the projects. 
Yksi järjestelmän päätavoitteista on ratkaista valmisteluvaiheen ongelmat.
However, the issue has been regularly addressed in the last few years and one of the main recent achievements is the adoption of the Paris Declaration in March 2005. 
Tätä kysymystä on kuitenkin käsitelty toistuvasti viime vuosina ja yksi tärkeimpiä äskettäisiä saavutuksia on Pariisin julistuksen antaminen maaliskuussa 2005.
The use of coordinated technical assistance also depends on other donor policies and practices and on partner government leadership. 
Koordinoidun teknisen avun käyttö riippuu myös muista rahoituspolitiikoista ja -käytännöistä sekä kumppanimaan hallituksen toiminnasta.
The Commission will continue to promote this type of cooperation while acknowledging that many actors intervene in these processes. VI. 
Komissio aikoo jatkossakin edistää tämäntyyppistä yhteistyötä, mutta on tietoinen siitä, että prosessissa on monia osapuolia.
Technical assistance performance is monitored during project implementation and the Commission takes necessary measures, including the replacement of the experts, where such performance is not in line with contractual obligations. 
VI Teknisen avun tuloksellisuutta seurataan hankkeen toteutusaikana, ja komissio toteuttaa tarvittavat toimet, myös vaihtaa asiantuntijat, jos tulokset eivät vastaa sopimusvelvoitteita.