natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Contents 04 80-87 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 88-90 Very limited increased focus on climate action in the European Maritime and Fisheries Fund 91-109 Conclusions and recommendations Annex — Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy Reply of the Commission 
Sisällys 04 80–87 Yhteisen maatalouspolitiikan menoissa ei merkittävää muutosta, vaikka maaseudun kehittämisessä onkin omaksuttu hyviä käytäntöjä 88–90 Euroopan meri-ja kalatalousrahastossa ei ole juurikaan lisätty ilmastotoimien painotusta 91–109 Johtopäätökset ja suositukset Liite — Euroopan tilintarkastustuomioistuimen käyttämät kertoimet maaseudun kehittämispolitiikan alalla Komission vastaukset
EU climate coefficients: Weightings given to EU funds going to projects, measures or actions. 
Sanasto ja lyhenteet 05 EU:n ilmastonmuutoskertoimet: Hankkeisiin, toimenpiteisiin tai toimiin käytettävien EU:n varojen painotukset.
Coefficients are based on the OECD Rio markers methodology. 
Kertoimet perustuvat OECD:n menetelmään, jossa käytetään ns.
EU climate coefficients bear the weightings of 0 %, 40 % and 100 % depending on the action’s contribution to climate change mitigation or adaptation. 
EU:n ilmastonmuutoskertoimilla on painotus nolla, 40 tai 100 prosenttia sen mukaan, miten toimi vaikuttaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tai ilmastonmuutokseen sopeutumiseen.
European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD): The European Agricultural Fund for Rural Development is aimed to help the rural areas of the EU to meet a wide range of economic, environmental and social challenges. 
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto): Maaseuturahaston tarkoituksena on auttaa EU:n maaseutualueita selviytymään laajamittaisista taloudellisista, ympäristöön liittyvistä ja sosiaalisista haasteista.
European Agricultural Guarantee Fund (EAGF): The European Agricultural Guarantee Fund provides funding for direct payment to farmers, for the management of the agricultural markets and for a number of other purposes such as veterinary and plant health measures, food programmes and information activities. 
Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto): Maataloustukirahastosta myönnetään rahoitusta viljelijöiden suoria tukia varten, maatalousmarkkinoiden hallintaan ja useisiin muihin tarkoituksiin, kuten eläinlääkintä-ja kasvinterveystoimenpiteisiin, elintarvikeohjelmiin ja tiedotustoimintaan.
European Maritime and Fisheries Fund (EMFF): The European Maritime and Fisheries Fund is the fund for the EU’s maritime and fisheries policies for 2014-2020. 
Euroopan meri-ja kalatalousrahasto (EMKR): Euroopan meri-ja kalatalousrahasto on rahasto, jolla tuetaan EU:n meri-ja kalatalouspolitiikkaa vuosina 2014–2020.
It aims to help fishermen in the transition to sustainable fishing and coastal communities in diversifying their economies. 
Sen tarkoituksena on auttaa kalastajia siirtymään kestävään kalastukseen ja rannikkoyhteisöjä monipuolistamaan talouttaan.
It also finances projects that create new jobs and improve quality of life along European coasts. 
Siitä rahoitetaan myös hankkeita, joilla luodaan uusia työpaikkoja ja kohennetaan elämänlaatua Euroopan rannikkoalueilla.
Glossary and abbreviations 06 European Structural and Investment Funds (ESIF): The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds that aim to reduce regional imbalances across the EU, with policy frameworks set for the 7-year multiannual financial framework budgetary period. 
Euroopan rakenne-ja investointirahastot (ERI-rahastot): Euroopan rakenne-ja investointirahastot ovat viiden erillisen rahaston muodostama ryhmä, jonka tavoitteena on vähentää alueellista epätasapainoa koko EU:ssa toimintapoliittisten kehysten avulla,. Kehykset vahvistetaan seitsemän vuotta voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen budjettikaudeksi.
The five funds are: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund (ESF); the Cohesion Fund (CF); the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF). 
Nämä viisi rahastoa ovat: Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto (EMKR).
Focus areas: The European Union has identified six priorities for Rural Development. 
Kohdealat: Euroopan unioni on määritellyt maaseudun kehittämistä varten kuusi painopistettä.
These are broken down into 18 ‘focus areas’ in order to better detail the aims of each priority and to facilitate programming. 
Ne on jaettu kunkin painopisteen tavoitteiden määrittelyn ja ohjelmasuunnittelun helpottamiseksi 18 kohdealaan.
LIFE Programme: EU’s programme supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU, currently for 2014-2020. 
Life-ohjelma: EU:n ohjelma, jolla tuetaan ympäristö-, luonnonsuojelu-ja ilmastotoimihankkeita kaikkialla EU:ssa. Tämänhetkinen ohjelma koskee vuosia 2014–2020.
Programming documents: Programmes breaking down the overarching strategic objectives set in the partnership agreements between the European Commission and individual Member States into investment priorities, specific objectives and, further down, into concrete action. 
Ohjelma-asiakirjat: Ohjelmissa yleiset strategiset tavoitteet, jotka on vahvistettu Euroopan komission ja yksittäisten jäsenvaltioiden välisissä kumppanuussopimuksissa, on eritelty investointitavoitteiksi, erityistavoitteiksi ja edelleen konkreettisiksi toimiksi.
In rural development policy, they are called rural development programmes. 
Maaseudun kehittämispolitiikassa niitä kutsutaan maaseudun kehittämisohjelmiksi.
For the other European Structural and Investment Funds, they are called operational programmes. 
Muissa Euroopan rakenne-ja investointirahastoissa niitä kutsutaan toimenpideohjelmiksi.
Rio markers: Codes employed by the OECD to track funds targeted at climate change mitigation and adaptation. 
Rion tunnusmerkit: OECD:n käyttämät koodit, joiden avulla seurataan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen kohdennettuja varoja.
Union priorities: Objectives set for rural development, which contribute to the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth. 
Unionin painopisteet: Maaseudun kehittämiselle asetetut tavoitteet, jotka ovat osa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa.
There are six union priorities in the fields of agriculture, forestry and rural areas which mainly concern fostering innovation and competitiveness, restoring and enhancing ecosystems, supporting the shift towards a low carbon and climate resilient economy, and promoting social inclusion and poverty reduction. 
Unionilla on kuusi maatalouteen, metsätalouteen ja maaseutuun liittyvää painopistettä, jotka koskevat pääasiallisesti innovoinnin ja kilpailukyvyn edistämistä, ekosysteemien ennallistamista ja parantamista, vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään talouteen siirtymisen tukemista sekä sosiaalisen osallisuuden ja köyhyyden vähentämisen edistämistä.
Executive summary 07 IClimate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Yhteenveto 07 Ilmastonmuutos on yksi Euroopan unionin (EU) ja kaikkien maailman maiden suurimmista haasteista.
In order to respond to climate change and the associated substantial investment needs, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action. 
Ilmastonmuutokseen puuttumiseksi ja siihen liittyviin huomattaviin investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt, että vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 budjetista eli joka viides euro tulisi käyttää ilmastotoimiin.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action. 
Tämä tavoite on osa EU:n toimintamallia, joka perustuu johtavaan asemaan ilmastotoimissa.
II The target to spend one euro in every five on climate-related action is to be achieved by incorporating or ‘mainstreaming’ climate action within different EU funding instruments. 
II Joka viidennen euron käyttäminen ilmastoon liittyviin toimiin on tarkoitus toteuttaa sisällyttämällä eli ”valtavirtais-tamalla” ilmastotoimet EU:n eri rahoitusvälineisiin.
This means that, instead of creating one dedicated funding instrument, the objective is to be met through incorporating climate concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget. 
Tämä tarkoittaa, että tavoite pyritään saavuttamaan ottamalla ilmastokysymykset huomioon eri politiikanaloilla ja osoittamalla niihin vastaavat varat EU:n talousarviossa sen sijaan, että luotaisiin yksi tähän tarkoitettu rahoitusväline.
III We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action. 
III Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään, onko tavoite käyttää vähintään 20 prosenttia EU:n budjetista ilmastotoimiin mahdollista saavuttaa ja tuoko tämä lähestymistapa lisähyötyjä johtamalla siihen, että ilmastotoimiin myönnetään enemmän ja paremmin kohdennettua rahoitusta.
IV We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made towards reaching the target. 
IV Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että käynnissä on kunnianhimoisia toimia ja että tavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty.
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort to tackle climate change. 
On kuitenkin olemassa suuri riski, että 20 prosentin tavoitetta ei saavuteta ilman tehokkaampia toimia ilmastonmuutokseen puuttumiseksi.
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund. 
Tavoitteeseen pyrkiminen on johtanut ilmastotoimien rahoituksen lisäämiseen ja sen parempaan kohdentamiseen Euroopan aluekehitysrahastossa ja koheesiorahastossa.
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored. 
Euroopan sosiaalirahastossa ja maatalouden, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen alalla sen sijaan ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä ilmastotoimien tehostamiseksi eikä kaikkia mahdollisuuksia ilmastotoimien rahoituksen osalta ole täysin tutkittu.
VAccording to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016. 
VKomission esittämien lukujen mukaan ilmastotoimille osoitettu rahoitusosuus on ollut vuosina 2014–2016 keskimäärin 17,6 prosenttia.
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective. 
Komission arvion mukaan ilmastotoimiin käytetään kaikkiaan 18,9 prosenttia. Osuus on siis jäljessä 20 prosentin tavoitteesta.
Executive summary 08 VI We estimated that the rate of climate funding would need to be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current programming period, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020. 
Yhteenveto 08 VI Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan ilmastorahoituksen osuutta olisi lisättävä keskimäärin 22 prosenttiin nykyisen ohjelmakauden jäljellä olevina vuosina eli vuosina 2017–2020, jotta 20 prosentin yleistavoite voitaisiin saavuttaa vuoden 2020 loppuun mennessä.
There are serious risks to achieving this in the main contributing areas of agriculture, rural development and research. 
On olemassa suuri riski, että tätä tavoitetta ei saavuteta maatalouden, maaseudun kehittämisen ja tutkimuksen aloilla, jotka ovat painoarvoltaan merkittävimpiä.
If calculated in accordance with internationally established methodologies for assessing levels of climate finance, the assessed contribution from agriculture and rural development would be reduced by up to approximately 33 billion euros. 
Jos ilmastorahoituksen määrän arvioimisessa noudatettaisiin kansainvälisesti vakiintuneita menetelmiä, maatalouden ja maaseudun kehittämisen arvioitu osuus vähenisi jopa noin 33 miljardilla eurolla.
As regards research, the Horizon 2020 programme has fallen behind its target to allocate 35 % to climate action, with its contribution currently standing at 24 %. 
Tutkimuksen alalla taas Horisontti 2020 -ohjelma on jäänyt jälkeen tavoitteestaan osoittaa 35 prosenttia ilmastotoimiin. Sen osuus on tällä hetkellä 24 prosentin luokkaa.
The Commission has no detailed action plan setting out how it intends to catch up. 
Komissiolla ei ole yksityiskohtaista toimintasuunnitelmaa siitä, miten se aikoo saavuttaa tämän tavoitteen.
VII The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure. 
VII Komission tapa arvioida ilmastorahoituksen määrää keskittyy suunniteltujen menojen määrittämiseen.
However, plans will not necessarily translate into actual spending, and this approach will not provide any comprehensive information on the results achieved. 
Suunnitelmat eivät kuitenkaan välttämättä vastaa tosiasiallisia menoja eikä tämä lähestymistapa anna kattavaa tietoa saavutetuista tuloksista.
In addition, the tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments, nor does it distinguish between funding for mitigation and adaptation measures. 
Seurantamenetelmä ei myöskään kuvasta kokonaisuudessaan taloudellisia vaikutuksia, joita koituu rahoitusvälineiden kautta toteutuvista EU:n ilmastotoimimenoista. Menetelmä ei myöskään erottele hillitsemis- ja sopeutumistoimenpiteitä.
VIII Our main recommendations are for a robust multi-annual consolidation exercise and a comprehensive reporting framework to be set up, and for there to be an assessment of climate change needs. 
VIII Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset suositukset koskevat perusteellista monivuotista tietojen kokoamista ja kattavaa raportointitapaa sekä ilmastonmuutokseen liittyvien tarpeiden selvittämistä.
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa myös liian suurten arvioiden oikaisua, toimintasuunnitelmien laatimista niitä aloja varten, jotka ovat jääneet tavoitteestaan jälkeen, ja tosiasiallisten menojen ja tulosten seurantaa.
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action. 
Lopuksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että kaikki mahdollisuudet tutkitaan tarkoin sen varmistamiseksi, että ilmastotoimiin ryhdytään todella.
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe. 
Johdanto 09 01 Ilmastonmuutos on yksi Euroopan unionin (EU) ja kaikkien maailman maiden suurimmista haasteista.
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere. 
Maapallon ilmasto muuttuu, kun tiettyjen kaasujen pitoisuus ilmakehässä lisääntyy. Näitä kaasuja kutsutaan kasvihuonekaasuiksi.
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1. 
Ne toimivat vaipan tavoin imien lämpösäteilyä ja lämmittäen näin Maan pintaa. Syntyy ns. kasvihuoneilmiö1.
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU. 
Noin yhdeksän prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä vuonna 2012 oli peräisin EU:sta.
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation. 
Ilmastotoimien kaksi puolta: Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen 02 Ilmastonmuutokseen pyritään vastaamaan kahtalaisin, toisiaan täydentävin toimin: hillitsemällä sitä ja sopeutumalla siihen.
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy. 
Hillitsemistoimilla pyritään puuttumaan ilmastonmuutoksen syihin vähentämällä tai rajoittamalla kasvihuonekaasupäästöjä ensisijaisesti pienentämällä energiankulutusta, parantamalla energiatehokkuutta ja kasvattamalla uusiutuvien energiamuotojen osuutta.
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests. 
Tähän kuuluvat myös toimet, joilla suojataan ja tehostetaan kasvihuonekaasujen sitomiseen käytettävissä olevia keinoja2 sekä parannetaan maa-ja metsätalouden käytäntöjä hiilen sitomiseksi maaperään ja metsiin.
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. 
03 Hillitsemistoimien merkitys näkyy kaaviossa 1.
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage. 
04 Toinen tapa puuttua ilmastonmuutokseen liittyy ilmastonmuutokseen sopeutumiseen. Siinä pyritään ennakoimaan vääjäämättömän ilmastonmuutoksen kielteisiä ja mahdollisia myönteisiä vaikutuksia ja toteuttamaan asianmukaisia toimia mahdollisten vahinkojen ehkäisemiseksi tai minimoimiseksi.
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4. 
Hillitsemistoimien toteuttamisesta huolimatta maapallon lämpötila nousee edelleen ainakin vuoteen 2040 saakka riippumatta siitä, mitä kasvihuonekaasupäästöjen skenaariota tarkastellaan4.
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario. 
Tämä tarkoittaa, että sopeutumistoimia tarvitaan parhaimmassakin tapauksessa.
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report. 
IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri ja L.A. Meyer (toim.)], “Climate Change 2014: Synthesis Report.
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change”, Geneve, Sveitsi, 2014, s.
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term. 
2 Hiilen sitomisella tarkoitetaan prosessia, jossa kasvihuonekaasuja otetaan talteen ja varastoidaan pitkäksi ajaksi.
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place. 
3 ”Ennallaan säilyminen” perustuu olettamukseen, että tuleva kehitys noudattaa aiempia kehityssuuntia eikä toimintatapoja muuteta.
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013. 
Ks. http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seitsemäs ympäristöalan toimintaohjelma (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20 päivänä marraskuuta 2013) ja IPPC 2013.
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions). 
Johdanto 10 Ennuste pintalämpötilan muutoksista EU:ssa vuosina 2071–2100 Kaavio 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6 >6 Ennuste kuvaa vuosittaisia keskilämpötilan muutoksia jaksolla 2071–2100 verrattuna jaksoon 1971–2000 (hiilipäästöjen säilyessä ennallaan).
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change. 
En-nustetut muutokset perustuvat monimallijärjestelmän keskiarvoon. Ennusteessa on käytetty hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) laatimaa suurten päästöjen skenaariota.
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Lähde: Euroopan ympäristökeskus (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change. Such impacts vary significantly according to geography. 
Johdanto 11 05 Sopeutumistoimet riippuvat ilmastonmuutoksen vaikutuksista, jotka vaihtelevat huomattavasti eri maantieteellisillä alueilla.
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2). 
Näitä vaikutuksia voivat olla esimerkiksi tulvat, merenpinnan nousu, kuivuus ja aavikoituminen sekä luonnon monimuotoisuuden väheneminen (ks. kaavio 2).
Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5. 
Johdanto 12 06 Pariisissa vuoden 2015 lopulla hyväksytty kansainvälinen ilmastosopimus on ensimmäinen sitova yleismaailmallinen sopimus ilmastonmuutoksen torjumiseksi5.
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6. 
Siinä vahvistetaan avoimet puitteet sen seuraamiseksi, miten eri maat edistyvät omissa kasvihuonekaasujen vähentämistä koskevissa tavoitteissaan6.
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030. 
07 EU oli jo ennen Pariisin sopimuksen hyväksymistä sitoutunut vähentämään päästöjään ainakin 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna ja 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1). 
Sillä on myös pitkän aikavälin tavoite vuotta 2050 varten (ks. laatikko 1).
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis. 
Tuoreimpien arvioiden mukaan7 EU:n kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2014 kokonaisuudessaan noin 24 prosenttia alle vuoden 1990 tason, vaikka tämä johtuikin osittain talouskriisin vaikutuksista.
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8. 
EU:n sitoumus käyttää 20 prosenttia budjetistaan ilmastotoimiin 08 Ilmastonmuutokseen liittyviin huomattaviin investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt käyttää ilmastotoimiin vähintään 20 prosenttia vuosien 2014-2020 budjetistaan eli joka viidennen euron8.
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9. 
Tämä tavoite asetettiin osana EU:n toimintamallia, joka perustuu johtavaan asemaan ilmastotoimissa. Komissio pitää tavoitetta välttämättömänä vuoden 2015 kansainvälisen ilmastosopimuksen tuloksellisuuden kannalta9.