natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Overall results 11 Shared management spending contributes proportionally to the overall error The testing also provides results for each spending area, as presented in Diagram 4. 
Kokonaistulokset 11 Yhteinen menohallinnointi nostaa kokonaisvirhetasoa suhteellisesti Tarkastusten avulla saadaan myös menoalakohtaisia tuloksia, jotka esitetään kaaviossa 4.
The way EU expenditure is managed, directly or indirectly by the Commission or shared with Member States has limited impact on regularity. 
EU:n menojen hallinnointitapa – komissio hallinnoi menoja suoraan tai välillisesti tai niitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa – vaikuttaa vain vähän sääntöjenmukaisuuteen.
For 2016, the estimated levels of error for shared management expenditure and for all other forms of operational expenditure are almost identical. 
Yhteisesti hallinnoitujen menojen arvioitu kokonaisvirhetaso ja kaikkien muunlaisten toimintamenojen arvioitu virhetaso oli vuonna 2016 lähes sama.
‘Natural resources’ had the largest share of audited expenditure (45 %). 
Suurin osa tarkastetuista menoista (45 prosenttia) liittyy luonnonvarojen alaan.
‘Market and direct support’, consisting mainly of direct aid payments to farmers, accounts for more than three quarters of this area and is free of material error (estimated level of error: 1.7 %). 
Markkinatoimenpiteissä ja suorassa tuessa on kyse lähinnä viljelijöille maksettavista suorista tuista. Sen osuus alasta on yli kolme neljäsosaa eikä sen virhetaso ole olennainen (arvioitu virhetaso: 1,7 prosenttia).
‘Rural development, the environment, climate action and fisheries’ is the other component of this area and is affected by material error (estimated level of error: 4.9 %). 
Toisella alan osa-alueella ”maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus” virhetaso on olennainen (arvioitu virhetaso: 4,9 prosenttia).
‘Economic, social and territorial cohesion policy’ is the second largest part of the audited expenditure (28 %). 
Toiseksi suurin osa tarkastetuista menoista (28 prosenttia) liittyy taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion politiikan alaan.
The errors in this area are mainly due to ineligible beneficiaries, activities, projects or expenditure (around 70 %). 
Alan virheet johtuvat pääosin tukeen oikeuttamattomista edunsaajista, toiminnoista, hankkeista tai menoista (noin 70 prosenttia).
Almost all of the expenditure takes the form of cost reimbursement payments. 
Lähes kaikissa menoissa on kyse kulujen korvaamiseen perustuvista maksuista.
The 2016 financial year is the last in which all expenditure audited by us is linked to the 2007-2013 MFF period. 
Varainhoitovuosi 2016 on viimeinen vuosi, jolloin kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat menot liittyivät kauden 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen (MRK).
In the coming years we expect to see an increasing share of 2014-2020 MFF funds. 
Odotusarvona on, että tulevina vuosina kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen varojen osuus kasvaa.
Overall errors in these two areas of shared management make up 79 % of our estimated level of error for 2016. 
Näiden kahden yhteisen hallinnoinnin alan kokonaisvirhetasojen osuus on 79 prosenttia vuoden 2016 arvioidusta virhetasosta.
Overall results 12 2016 results of testing for EU spending areas Administration €9.4 bn Security and Citizenship* €2.4 bn Misc. 
Kokonaistulokset 12 Varainhoitovuoden 2016 tarkastuksen tulokset EU:n menoaloittain Hallinto 9,4 mrd euroa Turvallisuus ja kansalaisuus* 2,4 mrd euroa Misc.
Other* €0.4 bn Competitiveness Cohesion €35.7 bn 4.8 % Natural Resources €57.9 bn Market and direct support €44.1 bn 1.7 % Rural development, the environment, climate action and fisheries €13.8 bn 4.9 % Global Europe 0.2 % €15.2 bn 4.1 % €8.3 bn 2.1 % Total: €129.3 bn Estimated level of error Materiality level: 2 % % The estimated level of error is based on the quantifiable errors from our work, in particular the testing of a sample of transactions. 
Muut* 0,4 mrd euroa Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Koheesio 35,7 mrd euroa 4,8 % Luonnonvarat 57,9 mrd euroa Markkinatoimenpiteet ja suora tuki 44,1 mrd euroa 1,7 % Maaseudun kehittäminen, ympäristö, ilmastotoimet ja kalastus 13,8 mrd euroa 4,9 % Globaali Eurooppa 0,2 % 8,3 mrd euroa 2,1 % 15,2 mrd euroa 4,1 % Yhteensä: 129,3mrdeuroa Arvioitu virhetaso Olennaisuustaso: 2 % % Virhetaso on arvioitu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ja eritoten tapahtumaotosten tarkastuksissa havaittujen kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden perusteella.
We use standard statistical techniques to draw this sample and to estimate the level of error (see Chapter 1, Annex 1.1 to the 2016 annual report). * We do not provide a specific assessment for spending under MFF heading 3 (Security and citizenship) or MFF heading 6 (Compensations), nor for other spending (special instruments outside the 2014-2020 MFF such as the Emergency Aid Reserve and the Flexibility instrument). 
Tilintarkastustuomioistuin poimii otoksen ja arvioi virhetason vakioitujen tilastotieteellisten menetelmien avulla (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2016, ensimmäisen luvun liite 1.1). * Tilintarkastustuomioistuin ei esitä erityisarviota monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) ja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 6 (korvaukset) alaisista menoista eikä tietyistä muista menoista (kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuoliset erityisvälineet, kuten hätäapuvaraus ja joustoväline).
However, work in these areas contributes to our overall conclusion on spending for 2016. 
Näillä aloilla suoritettu tarkastustyö otetaan kuitenkin huomioon varainhoitovuoden 2016 menoja koskevassa yleisessä johtopäätöksessä.
The estimated level of error in spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ remains above the level of error for the EU budget as a whole (3.1 %). 
Kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alan menojen arvioitu virhetaso on edelleen EU:n talousarvion kokonaisvirhetason yläpuolella (3,1 prosenttia).
Most of the errors were related to the reimbursement of ineligible personnel or indirect costs declared by beneficiaries of research projects. 
Useimmat virheistä liittyivät tapauksiin, joissa oli korvattu tutkimushankkeiden edunsaajien ilmoittamia tukeen oikeuttamattomia henkilöstökuluja tai välillisiä kustannuksia.
For ‘Global Europe’, missing essential documents and Commission cleared pre-financing not justified by financial reports account for two thirds of the total estimated level of error. Diagram 4 
Globaalin Euroopan alalla kaksi kolmasosaa arvioidusta kokonaisvirhetasosta johtuu siitä, että keskeisiä asiakirjoja puuttui ja että komissio oli hyväksynyt ennakkomaksuja, joille ei esitetty taloudellisessa raportoinnissa perusteluja. Kaavio 4
Overall results 13 Diagram 5 compares the estimated levels of error in the various spending areas between 2014 and 2016. 
Kokonaistulokset 13 Kaaviossa 5 vertaillaan eri menoalojen arvioituja virhetasoja vuosina 2014–2016.
Further information on results in revenue and each spending area is given on pages 21 to 43 and in the relevant chapters of the 2016 annual report. 
Tulojen ja kunkin menoalan osalta saaduista tuloksista annetaan lisätietoja sivuilla 21–43 ja asianomaisissa varainhoitovuoden 2016 vuosikertomuksen luvuissa.
Comparison between estimated levels of error for EU spending areas (2014-2016) Estimated levels of error 5.7 5.6 4.4 2014 2015 2016 5.2 4.8 4.1 3.6 2.9 2.5 2.7 2.8 2.1 0.6 0.5 Spending area Economic, social and territorial cohesion 0.2 Competitiveness Natural Global Europe Administration for growth resources* and jobs % The estimated level of error is based on the quantifiable errors from our work, notably the testing of a sample of transactions. 
Arvioitujen virhetasojen vertailu EU:n menoaloittain (2014–2016) Arvioitu virhetaso 5,7 5,6 4,4 0,2 Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio % Virhetaso on arvioitu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ja eritoten tapahtumaotosten tarkastuksissa havaittujen kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden perusteella.
We use standard statistical techniques to draw this sample and to estimate the level of error (see Chapter 1, Annex 1.1 to the 2016 annual report). * In 2014 we included cross-compliance in our transaction testing and such errors contributed 0.6 percentage points to the overall estimated level of error for MFF heading ‘Natural resources’. 
Tilintarkastustuomioistuin poimii otoksen ja arvioi virhetason vakioitujen tilastotieteellisten menetelmien avulla (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2016, ensimmäisen luvun liite 1.1). * Vuonna 2014 täydentävät ehdot kuuluivat tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten piiriin; kyseiset virheet vaikuttivat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen ”luonnonvarat” arvioituun kokonaisvirhetasoon 0,6 prosenttiyksikön verran.
Due to a change in the legal framework of the CAP this was no longer the case for 2015 and 2016. 
Niitä ei enää tarkastettu vuosina 2015 ja 2016, koska YMP:n säädöskehys oli muuttunut.
Diagram 5 Overall results 14 In certain circumstances, we take corrective action into account when estimating the level of error The Member States and the Commission apply corrective measures in cases of irregular expenditure and when errors in payments have not been detected earlier in the process. 
Kokonaistulokset 14 Korjaavat toimenpiteet otetaan virhetason arvioinnissa tietyissä tilanteissa huomioon Jäsenvaltiot ja komissio soveltavat korjaavia toimenpiteitä sääntöjenvastaisten menojen tapauksissa ja silloin, kun maksuihin liittyviä virheitä ei ole havaittu prosessin aikaisemmassa vaiheessa.
We seek to take account of these measures in our audit results where they are taken prior to payment or before our examination. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrkii ottamaan tarkastustuloksissaan huomioon sellaiset korjaavat toimenpiteet, jotka on tehty ennen maksun suorittamista tai ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta.
We then check the application of the corrections and adjust our estimated level of error whenever this is appropriate. 
Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin tarkastaa oikaisujen soveltamisen ja mukauttaa arvioimaansa virhetasoa tarvittaessa.
In 2016, if such corrective measures had not been applied to the payments audited by us, our overall estimated level of error would have been 4.3 % rather than 3.1 %. 
Jos tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin maksuihin ei olisi kohdistettu korjaavia toimenpiteitä, vuoden 2016 arvioitu kokonaisvirhetaso olisi ollut 4,3 prosenttia 3,1 prosentin sijaan.
Moreover, sufficient information was available to prevent, or to detect and correct a significant proportion of errors prior to declaring the expenditure to the Commission. 
Saatavilla oli myös riittävästi tietoa, jonka avulla huomattava osa virheistä olisi voitu ehkäistä tai havaita ja korjata ennen kuin menot ilmoitettiin komissiolle.
Had this information been used to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Economic, social and territorial cohesion’ and ‘Global Europe’ would have been below the 2 % materiality threshold in 2016. 
Jos näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi, arvioitu virhetaso olisi ollut vuonna 2016 taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion alan ja globaalin Euroopan alan koko varainkäytön osalta kahden prosentin olennaisuusrajan alapuolella.
This means that there is no need for additional controls in EU spending, but that existing controls need to be enforced properly. 
Tämä tarkoittaa, että EU:n varainkäytön lisäkontrolleihin ei ole tarvetta, mutta olemassa olevien kontrollien täytäntöönpanoa on valvottava kunnolla.
The Commission’s information on regularity of spending is broadly in line with our results Each Commission directorate-general (DG) produces an annual activity report. 
Komission menojen sääntöjenmukaisuudesta antamat tiedot vastaavat suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen tarkastustuloksia Jokainen komission pääosasto (PO) laatii vuotuisen toimintakertomuksen.
This includes a declaration in which the Director-General provides assurance that the report properly presents financial information and that transactions under his/her responsibility are legal and regular. 
Siihen kuuluu vahvistuslausuma, jossa pääjohtaja ilmoittaa saaneensa varmuuden siitä, että kertomuksessa esitetyt taloudelliset tiedot ovat oikeat ja että hänen vastuullaan olevat tapahtumat ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia.
All DGs provided an estimate of the level of error and they are, for most cases, broadly in line with ours. 
Kaikki pääosastot esittävät virhetasoarvionsa, jotka useimmissa tapauksissa vastaavat suurelta osin tilintarkastustuomioistuimen esittämiä virhetasoarvioita.
Our estimate of the level of error in the EU budget is therefore neither a measure of fraud nor of inefficiency or waste. 
Tilintarkastustuomioistuimen arvioima EU:n talousarvion virhetaso ei niin ollen kuvasta petosten, tehottomuuden tai tuhlaamisen määrää.
We report all suspected fraud cases detected during our audit work to OLAF, the European Union’s anti-fraud office. 
Tilintarkastustuomioistuin raportoi Euroopan unionin petostentorjuntavirastolle (OLAF) kaikista tarkastustyön aikana havaituista petosepäilytapauksista.
In 2016, we found eleven instances of suspected fraud in the approximately 1 000 transactions that we audited for our statement of assurance and for other performance and/or compliance audits (2015: 12). 
Vuonna 2016 tilintarkastustuomioistuin havaitsi 11 petosepäilytapausta noin 1 000 tapahtumassa, jotka tarkastettiin tarkastuslausumaa varten ja muiden tuloksellisuuden ja/tai säännönmukaisuuden tarkastusten yhteydessä (2015: 12).
These cases were forwarded to OLAF, along with five other cases brought to our attention by the public. 
Nämä tapaukset ja viisi muuta, kansalaisten tilintarkastustuomioistuimelle ilmoittamaa tapausta annettiin OLAFin käsiteltäviksi.
The instances of suspected fraud concerned the artificial creation of conditions in order to be eligible for a subsidy, the non-delivery of goods or services, the declaration of costs not meeting the eligibility criteria, conflicts of interest and procurement irregularities. Want to know more? 
Petosepäilytapauksissa oli kyse tilanteista, joissa oli luotu keinotekoisesti tuen saamisen mahdollistavat olosuhteet, jätetty toimittamatta tavarat tai palvelut, tai joissa ilmoitetut kulut eivät täyttäneet tukikelpoisuuskriteerejä, esiintyi eturistiriitoja ja hankintamenettelyihin liittyi sääntöjenvastaisuuksia.
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 of the 2016 annual report on the EU budget. 
Tiedot keskeisistä havainnoista esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2016 vuosikertomuksen ensimmäisessä luvussa.
The full text of our annual report can be found on our website (http://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=41732). 
Koko vuosikertomus on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=41732).
Overall results 15 Budgetary and financial management faces challenges Amounts to be paid in future years have reached an all-time high In 2016, the EU made fewer payments than initially planned. 
Kokonaistulokset 15 Talousarvio-ja varainhallintoon kohdistuvat haasteet Tulevina vuosina maksettavat määrät ovat suurempia kuin koskaan aiemmin Vuonna 2016 EU suoritti maksuja alun perin suunniteltua vähemmän.
This was mainly due to significant delays in the start of disbursements from many of the 2014-2020 multi-annual Financial Framework (MFF) programmes under shared management, in particular the European Structural and Investment (ESI) funds in the areas of cohesion and rural development. 
Tämä johtui pääosin siitä, että maksujen käynnistäminen viivästyi huomattavasti useissa yhteisesti hallinnoiduissa kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmissa. Näin tapahtui etenkin Euroopan rakenne-ja investointirahastojen (ERI-rahastot) kohdalla koheesion ja maaseudun kehittämisen aloilla.
At the same time, future obligations were signed off virtually according to plan. 
Tulevia velvoitteita hyväksyttiin samanaikaisesti lähes suunnitelman mukaisesti.
As a result, the amounts to be paid in future years have reached an all-time high of about €238.8 billion. 
Tämän seurauksena tulevina vuosina maksettava määrä on suurempi kuin koskaan aikaisemmin, noin 238,8 miljardia euroa.
Clearing this backlog and avoiding a new one to form should be priorities when planning the MFF for the period beyond 2020. 
Maksusumasta selviytyminen ja uuden suman välttäminen olisi asetettava painopisteiksi vuoden 2020 jälkeen alkavan kauden monivuotisen rahoituskehyksen suunnittelussa.
The overall financial exposure of the EU budget has also grown, with significant long-term liabilities, guarantees and legal obligations. 
EU:n talousarvioon liittyvä taloudellinen kokonaisriski on myös kasvanut merkittävien pitkäaikaisten velkojen, takausten ja oikeudellisten velvoitteiden myötä.
This implies that careful management needs to be applied in the future to limit the risks to the EU budget in this area. 
Tämä merkitsee, että varoja on tulevaisuudessa hallinnoitava huolellisesti, jotta EU:n talousarvioon tällä alalla kohdistuvia riskejä voidaan rajoittaa.
Overall results 16 Member States may have difficulty absorbing some of the available EU funds The ESI funds (European Regional Development Fund, European Social Fund, Cohesion Fund, European Agricultural Fund for Rural Development and European Maritime and Fisheries Fund) represent about one third of EU expenditure and constitute a significant proportion of some Member States’ general government expenditure (see Diagram 6). 
Kokonaistulokset 16 Jäsenvaltioilla saattaa olla vaikeuksia käyttää tiettyjä saatavilla olevia EU:n varoja ERI-rahastojen (Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja Euroopan meri-ja kalatalousrahasto) osuus EU:n menoista on noin kolmannes, ja ne muodostavat merkittävän osuuden joidenkin jäsenvaltioiden julkisen talouden menoista (ks. kaavio 6).
Outstanding expenditure from ESI funds (as at end of 2016; % of 2016 general government expenditure) Lithuania Bulgaria Latvia Romania Hungary Poland Croatia Estonia Slovakia Czech Republic Portugal Malta Slovenia Cyprus Greece Spain Italy Ireland France Germany Austria Finland United Kingdom Sweden Belgium Denmark Netherlands Luxembourg 0 % 5 % 10 % 15 % 20 % Diagram 6 
Maksattamatta olevat ERI-rahastojen menot (tilanne vuoden 2016 päättyessä; prosentuaalinen osuus vuoden 2016 julkisen talouden menoista) Liettua Bulgaria Latvia Romania Unkari Puola Kroatia Viro Slovakia Tšekin tasavalta Portugali Malta Slovenia Kypros Kreikka Espanja Italia Irlanti Ranska Saksa Itävalta Suomi Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Belgia Tanska Alankomaat Luxemburg 0 % 5 % 10 % 15 % 20 % Kaavio 6
Overall results 17 Given the sizeable commitment appropriations still available under the 2014-2020 MFF, Member States where ESI funds represent significant percentage of general government expenditure may find it difficult to identify sufficient high-quality projects on which to spend the available EU funds or to provide co-financing. 
Kokonaistulokset 17 Kun otetaan huomioon, että maksusitoumusmäärärahoja on käytettävissä vielä huomattavan suuri määrä kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, niillä jäsenvaltioilla, joissa ERI-rahastot edustavat merkittävää osuutta julkisen talouden menoista, saattaa olla vaikea yksilöidä riittävästi laadukkaita hankkeita, joihin saatavilla olevat EU-varat voidaan käyttää tai joita voidaan osarahoittaa.
We noted that in general, receipts from the EU budget make up a significant proportion of some Member States’ capital investment in any given year. 
Tilintarkastustuomioistuin pani yleisesti ottaen merkille, että EU:n talousarviosta saatavat varat muodostavat merkittävän osuuden joidenkin jäsenvaltioiden pääomainvestoinneista yksittäisenä vuonna.
This means that the size and timing of such receipts can have significant macro-economic effects, such as on investment, growth and jobs, which need to be sufficiently taken into account when planning future expenditure in the EU budget. 
Se tarkoittaa, että näiden varojen suuruudella ja ajoituksella voi olla merkittäviä makrotaloudellisia vaikutuksia, jotka kohdistuvat esimerkiksi investointeihin, kasvuun ja työpaikkoihin. Tämä on otettava riittävästi huomioon suunniteltaessa EU:n talousarvion tulevia menoja.
EU budget provides little flexibility to respond to unforeseen events The EU budget system is designed to provide predictable funding to long-term EU expenditure programmes. 
EU:n talousarvio ei ole odottamattomissa tilanteissa kovinkaan joustava EU:n talousarviojärjestelmä on suunniteltu EU:n pitkän aikavälin meno-ohjelmien ennakoitavissa olevaan rahoittamiseen.
The EU also has a number of budgetary instruments to deal flexibly with emergency situations. 
EU:lla on myös useita talousarviovälineitä hätätilanteiden joustavaa käsittelyä varten.
These instruments have been used increasingly in recent years, for instance to address the refugee crisis. 
Näitä välineitä on käytetty viime vuosina entistä enemmän esimerkiksi pakolaiskriisin yhteydessä.
Given the payment delays for many of the 2014-2020 MFF programmes, we believe there is a risk that spending ceilings may be exhausted through normal expenditure in the coming years. 
Maksut ovat viivästyneet useissa kauden 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmissa, minkä vuoksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että on olemassa riski, että varainkäytön enimmäismäärät saavutetaan tavanomaisilla menoilla tulevina vuosina.
This would leave less room for the much-needed flexibility in the EU budget to respond to unexpected events. 
Tämä vähentäisi erittäin tarpeellista EU:n talousarvion joustavuutta reagoida odottamattomissa tilanteissa.
EU funding arrangements continued to increase in complexity The EU budget is a single mechanism subject to specific rules. 
EU:n rahoitusjärjestelyt monimutkaistuivat edelleen EU:n talousarvio on yksi yhteinen mekanismi, johon sovelletaan erityisiä sääntöjä.
This helps to ensure accountability and transparency for EU citizens and their representatives. 
Tämä auttaa varmistamaan tilivelvollisuuden ja avoimuuden EU:n kansalaisia ja heidän edustajiaan kohtaan.
However, driven by the need to find additional funds to tackle new challenges (such as the financial crisis, climate action, migration and refugee crisis and boosting investment in the EU), funding arrangements have evolved greatly over the years. 
Rahoitusjärjestelyt ovat kuitenkin kehittyneet paljon vuosien saatossa, koska on ollut löydettävä lisärahoitusta, jolla vastataan uusiin haasteisiin (muun muassa rahoituskriisi, ilmastotoimet, muuttoliike ja pakolaiskriisi sekä investointien edistäminen EU:ssa).
As a result the number of entities and instruments involved in financing the implementation of EU policies and programmes has increased considerably. 
Tämän seurauksena EU:n toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täytäntöönpanoa rahoittavien osapuolten ja välineiden lukumäärä on kasvanut huomattavasti.
This makes it more difficult to manage, audit and report on EU spending effectively, or to obtain a comprehensive overview. 
Tämä on EU:n varainkäytön kohdalla vaikeuttanut tehokasta hallinnointia, tarkastamista ja raportointia sekä kattavan yleiskuvan saamista.
We note that a continuation of this trend risks undermining the accountability and transparency of the EU budget. Want to know more? 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo riskinä olevan, että suuntauksen jatkuminen rajoittaa tilivelvollisuutta ja EU:n talousarvion avoimuutta.
Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of the 2016 annual report on the EU budget. 
Tiedot talousarvio-ja varainhallintoa koskevista keskeisistä havainnoista esitetään kokonaisuudessaan EU:n talousarviosta annetun vuoden 2016 vuosikertomuksen toisessa luvussa.