natgillin/translations-raw huggingface dataset:
64. the commission welcomes the court’s acknowledgement of the improvements flowing from the concentration of ten-t co-financing at cross-border locations and the work of the coordinators. It agrees that further work is needed to define a bottleneck and will work on this. the commission notes that cohesion fund project approval procedures have substantially changed from 2007. the commission welcomes the court’s recognition of the improvements made to ten-t selection procedures; however, it accepts that there is room for improvement as regards the use of cost-benefit analysis. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
64. komissio on tyytyväinen siihen, että Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan osarahoituksen keskittäminen rajanylitysalueille ja koordinaattoreiden työ ovat tilintarkastustuomioistuimen mielestä johtaneet parannuksiin. se myöntää, että pullonkaulojen määrittämistä voitaisiin vielä parantaa, ja jatkaa työtään tämän kysymyksen parissa. komissio huomauttaa, että koheesiorahaston hankkeiden hyväksymismenettelyt ovat muuttuneet huomattavasti sitten vuoden 2007. komissio on tyytyväinen, että Euroopan laajuista verkkoa koskevien hankkeiden valintamenettelyt ovat tilintarkastustuomioistuimen mielestä parantuneet; se kuitenkin myöntää, että kustannus-hyötyanalyysin käytössä on vielä parannettavaa.
In the future, the ten-t executive agency will develop a more systematic approach to cost-benefit analysis. to do this it will work with the projects selected in priority 3 of the 2010 annual call to improve project preparation, including by developing consistent approaches to cost-benefit analysis. reply of tHe commIssIon nevertheless, given that ten-t financing only co-funds a limited amount of each project when compared to that funded by member states, it is logical that the onus for assessing costs and benefits should fall on them, particularly as almost all data and assumptions therefore originate with them. recommendation 3 the commission recognises the importance of exchanges of information amongst project promoters. the ten-t executive agency will facilitate this by organising discussions at its regular workshops with current and potential beneficiaries on best practices and knowledge exchange between all project promoters, particularly in the rail sector. 
Suositus 2 (neljäs luetelmakohta) komissio myöntää, että kustannus-hyötyanalyysin käytössä on vielä parannettavaa. Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto kehittää tulevaisuudessa kustannus-hyötyanalyysiä varten järjestelmällisemmän lähestymistavan, jossa otetaan huomioon nykyiset työt. tätä varten toimeenpanovirasto käsittelee vuoden 2010 ehdotuspyynnön perusteella ensisijaisten hankkeiden ryhmään 3 valittuja hankkeita hankevalmistelun parantamiseksi esimerkiksi kehittämällä yhteneväisiä lähestymistapoja kustannus-hyötyanalyysiin. komission vastauksEt on kuitenkin otettava huomioon, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen määrärahoista kussakin hankkeessa rahoitettu osuus on varsin vaatimaton jäsenvaltioiden rahoitusosuuteen verrattuna. siksi on johdonmukaista, että jäsenvaltiot vastaavat kustannusten ja hyödyn arvioimisesta etenkin, kun lähes kaikki tiedot ja ennusteet ovat niiden toimittamia.
It is working to improve the situation on conventional mixed and freight lines. recommendation 4. first indent through adopting technical specifications for Interoperability the commission has worked on these ’practical constraints’ and will continue to do so. the european coordinators also devote special efforts to these issues. recommendation 4. second indent In november 2008, the commission proposed a regulation creating a structure for each rail freight corridor that will strengthen cooperation between Infrastructure managers (supervised by member states), for traffic management (operational measures) and for investment (mainly in removing bottlenecks and harmonising technical conditions). 
Suositus 4 (ensimmäinen luetelmakohta) komissio on pyrkinyt poistamaan näitä käytännön ongelmia hyväksymällä yhteentoimivuutta koskevat tekniset standardit, ja se jatkaa edelleen työtä niiden parissa. myös eurooppalaiset koordinaattorit kiinnittävät erityistä huomiota näihin kysymyksiin. Suositus 4 (toinen luetelmakohta) komissio esitti marraskuussa 2008 ehdotuksen asetukseksi, jolla luotaisiin kullekin rautateiden tavaraliikennekäytävälle oma rakenne. asetus lujittaa yhteistyötä rataverkon haltijoiden (jotka ovat jäsenvaltioiden valvomia), rautatieliikenteen hallinnan (operatiiviset toimenpiteet) ja investointien (pääasiallisesti pullonkaulojen poistamiseen ja teknisten edellytysten yhtenäistämiseen kohdistuvat investoinnit) aloilla.
It is based on the experience with the rotterdam-genoa and antwerp-lyon/basle corridors. special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 
Ehdotus perustuu käytävistä rotterdam–Genova ja antwerpen–lyon/ Basel saatuihin kokemuksiin. Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko Eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?
european court of auditors special report No 8/2010 Improving transport performance on trans-European rail axes: have EU rail infrastructure investments been effective? luxembourg: publications office of the european union 2010 — 71 pp. — 21 × 29.7 cm Isbn 978-92-9207-818-8 doi:10.2865/97788 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin erityiskertomus nro 8/2010 euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko eu:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto 2010 — 71 s. — 21 × 29,7 cm isBn 978-92-9207-832-4 doi:10.2865/26146
free publications: how to obtain EU publications • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu); • at the European Union’s representations or delegations. 
maksuttomat julkaisut: mIStä eu:n JulKaISuJa Saa? • Eu Bookshopista (http://bookshop.europa.eu) • Euroopan unionin edustustoista tai lähetystöistä.
transport volumes In europe are expected to contInue growIng, but europe’s raIlways are facIng Important cHallenges. trans-european raIl Infrastructure Is In need extensIve development, and tHe european unIon made sIgnIfIcant Investments tHrougH Its coHesIon polIcy and trans-european network polIcy. tHe court examIned wHetHer tHese Investments In Infrastructure Have been effectIve. european court of audItors Qj-ab-10-007-en-c 
liikEnnEmÄÄriEn odotEtaan jatkavan kasvuaan Euroopassa, mutta Euroopan rautatiEliikEnnEalalla on EdEssÄÄn mittavia haastEita. Euroopan laajuista rautatiEinfrastruktuuria on kEhitEttÄvÄ laaja-alaisEsti; Euroopan unioni onkin kohdistanut alaan huomattavia invEstointEja kohEEsiopolitiikan ja Euroopan laajuista liikEnnEvErkkoa koskEvan politiikan avulla. tilintarkastustuomioistuin tutki, ovatko infrastruktuuri-invEstoinnit ollEEt vaikuttavia.
special report no 9 2010 Is EU strUctUral MEasUrEs spEndIng on thE sUpply of watEr for doMEstIc consUMptIon UsEd to bEst EffEct? (pursuant to article 287(4), second subparagraph, tfEU) EUropEan coUrt of aUdItors 
Erityiskertomus nro 9 2010 KäytEtääNKö KotItalouKSIEN vESIhuoltooN KohdENNEtut Eu:N raKENNEtoImImENot parhaalla mahdollISElla tavalla? (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) EuroopaN tIlINtarKaStuStuomIoIStuIN
EUropEan coUrt of aUdItors 12, rue alcide de gasperi 1615 luxembourg lUXEMboUrg tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 E-mail: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu special report no 9 2010 a great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EuroopaN tIlINtarKaStuStuomIoIStuIN 12, rue alcide de Gasperi 1615 luxemburg luXEmBurG p. +352 4398-1 F. +352 4398-46410 Sähköposti: euraud@eca.europa.eu Internet: http://www.eca.europa.eu Erityiskertomus nro 9 2010 Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu). luettelointitiedot ovat teoksen lopussa. luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2010 ISBN 978-92-9207-837-9 doi:10.2865/10716 © Euroopan unioni, 2010 tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
3 contEnts Paragraph Glossary I–VI ExEcutIVE summary 1–10 IntroductIon 1–4 WatEr suPPly In thE Eu 5–10 Eu structural mEasurEs co-fInancInG of WatEr suPPly InfrastructurE 11–15 audIt scoPE and objEctIVEs 16–70 obsErVatIons 16–35 WErE thE most aPProPrIatE solutIons adoPtEd In ordEr to mEEt thE nEEds of thE arEas concErnEd? 
3 SISällyS SanaSto I–VI tIIVIStelmä 1–10 Johdanto 1–4 VeSIhuolto eu:SSa 5–10 VeSIhuoltoInfraStruKtuurIn oSarahoItuS eu:n raKennetoImIen aVulla 11–15 tarKaStuKSen SISältö Ja taVoItteet 16–70 huomautuKSet 16–35 olIKo aSIanomaISten alueIden tarpeet pyrItty tyydyttämään SopIVImmIlla ratKaISuIlla?
28 ... or UsIng MorE accEssIblE rEsoUrcEs 29–35 lIMItEd valUE was addEd by thE grant applIcatIons’ appraIsal by thE coMMIssIon and thE MEMbEr statEs’ ManagIng aUthorItIEs 36–48 haVE thE ProjEcts achIEVEd thEIr aIms of ImProVInG thE suPPly of WatEr for domEstIc consumPtIon? 
28 ... taI hElpommIN SaatavIlla olEvIEN rESurSSIEN hyödyNtämISEEN 29–35 KomISSIoN ja jäSENvaltIoIdEN hallINtovIraNomaIStEN SuorIttama tuKIhaKEmuStEN arvIoINtI tuottI NIuKaltI lISäarvoa 36–48 olIKo hanKKeIlla SaaVutettu nIIlle aSetettu KotItalouKSIen VeSIhuollon parantamISeen tähtääVä taVoIte?
39–40 projEct objEctIvEs wErE not always qUantIfIEd wIth rEgard to EXpEctEd rEsUlts 41–42 projEcts achIEvEd MEasUrablE IMprovEMEnts In thE watEr sUpply to EU cItIzEns, bUt ... 
39–40 haNKEtavoIttEIta EI aINa IlmaIStu määrällISEStI odotEttujEN tuloStEN oSalta 41–42 haNKKEIlla paraNNEttIIN mErKIttäväStI vEdENjaKElua Eu:N KaNSalaISIllE, mutta...
43 ... soME projEcts wErE not In opEratIon bEcaUsE of MIssIng lInks ... 
43 ... joItaKIN haNKKEIta EI totEutEttu yhtEyKSIEN puuttumISEN vuoKSI...
44 ... and othEr projEcts contaInEd InhErEnt lIMItatIons 45–48 rEportIng on achIEvEMEnts has bEEn of lIMItEd valUE special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
44 ... ja joIhINKIN haNKKEISIIN lIIttyI luoNtaISIa rajoItuKSIa 45–48 tuloStEN raportoINNISta oN ollut vaIN vähäN hyötyä Kohta Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
49–70 haVE thE rEsults bEEn achIEVEd at thE loWEst cost to thE Eu budGEt? 
49–70 olIKo tuloKSet SaaVutettu SIten, että eu:n talouSarVIoon aIheutuVat KuStannuKSet JääVät mahdollISImman pIenIKSI?
50–52 EconoMy Is affEctEd by dElays and cost ovErrUns 53–59 sEvEral projEcts opEratE wIth lIMItEd EffIcIEncy 60–63 procEss for sEttIng grant ratEs shows sIgnIfIcant wEaknEssEs ... 
50–52 vIIväStyKSEt ja KuStaNNuStEN ylIttymINEN vaIKuttIvat taloudEllISuutEEN 53–59 moNEt INFraStruKtuurIt toImIvat vajaatEholla 60–63 tuKIoSuudEN määrIttämIStä KoSKEvaaN mENEttElyyN lIIttyy SuurIa puuttEIta...
Efficiency: Measurement of the relationship between the resources employed and the results achieved; in the present report, the relationship between investment cost and, for example, the increase in water volumes supplied or the improvement in the quality of the water. 
EIKä SIINä otEta rIIttäväStI huomIooN haNKKEIdEN KyKyä tuottaa tuloja 71–75 päätelmät Ja SuoSItuKSet 72 hyVäKSytyt ratKaISut 73–74 taVoItteIden SaaVuttamInen 75 VaIKutuKSet eu:n talouSarVIoon lIIte I lIIte II lIIte III – VeSIhuoltoJärJeStelmät – tarKaStuKSeen ValItut hanKKeet – KotItalouKSIen VeSIhuoltomenot Ja nIIden KäytettäVISSä oleVat tulot hanKKeIden VaIKutuSalueIlla KomISSIon VaStauKSet 4 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
European regional development fund (Erdf): financial instrument designed to promote economic and social cohesion between the regions of the EU. 
5 SaNaSto euroopan aluekehitysrahasto (eaKr): rahoitusväline, jonka tarkoituksena on lisätä Eu:n alueiden taloudellista ja sosiaalista koheesiota.
6 glossary Per capita consumption: at the level of an area, a municipality or a region, the volume of water, in litres per day and per person, necessary for ordinary domestic and industrial activities. hydrological planning documents establish values of per capita consumption on the basis of local residential characteristics and industrial development. 
EaKr:n toimenpiteitä toteutetaan lähinnä lukuisia hankkeita käsittävien toimenpideohjelmien muodossa. henkeä kohden laskettu kulutus: alueen tai kunnan kotitalouksien ja teollisuuden normaaliin toimintaan tarvittavan veden määrä litroina päivää ja henkilöä kohden. hydrologisissa suunnitteluasiakirjoissa määritetään henkeä kohden laskettu kulutus paikallisen asutuksen ominaisuuksien ja teollisen kehityksen pohjalta. hm3: hehtokuutiometri eli 1 miljoonaa kuutiometriä.
Programme period: the multiannual framework within which structural fund and cohesion fund expenditure is planned and implemented. social affordability: principle requiring that the population’s capacity to pay for water is taken into account when setting water prices intended to cover the costs of the services. 
Kohtuullisuuden periaate: periaate, jonka mukaan väestön edellytykset maksaa vedestä on otettava huomioon, kun vedelle asetetaan hinta, jonka on tarkoitus kattaa palvelujen kustannukset.
It can be measured by the ratio of households’ water expenditure to their disposable income. structural measures: In this report, interventions by the European regional development fund and by the cohesion fund. 
Siihen sisältyvät vuodot, laiton kulutus, mittausepätarkkuudet ja vesipalvelujen maksuton käyttö. vuotoja voidaan vain arvioida, kun taas laskuttamaton vesi on mitattavissa oleva muuttuja, josta on saatavilla tietoja lähes kaikissa vesihuoltojärjestelmissä. tässä kertomuksessa termiä käytetään vesijärjestelmäverkoston tuoton indikaattorina. ohjelmakausi: monivuotinen kehys, jonka puitteissa rakennerahaston ja koheesiorahaston menot suunnitellaan ja pannaan täytäntöön. patoallas: tekojärvi, joka on saatu aikaan rakentamalla pato jokeen tai virtaan. rakennetoimet: tässä kertomuksessa rakennetoimilla tarkoitetaan Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston toimenpiteitä.
Water channel: open or closed water ways in concrete or other materials. In this report the term is used only for water ways conveying water for mixed use, irrigation and domestic water supply. 
Vesikanava: Betonista tai muusta materiaalista valmistettu avoin tai suljettu vesitie. tässä kertomuksessa termillä tarkoitetaan vain vesiteitä, joita pitkin vettä siirretään sekakäyttöä, kastelua ja kotitalouksien vedenjakelua varten.
Water tariffs (charges): price of water charged by service providers to users. water tariffs vary for different users: households, industry and agriculture. water tariffs are usually charged together with waste water tariffs. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Vesimaksu: hinta, jonka palveluntarjoajat veloittavat käyttäjiltä vedestä. vesimaksut vaihtelevat käyttäjäryhmäkohtaisesti (kotitaloudet, teollisuus ja maatalous). vesimaksut veloitetaan yleensä jätevesimaksujen yhteydessä.
7 EXEcUtIvE sUMMary I. water is one of the most important resources for social and economic development. water supply for domestic consumption is essential for human health and wellbeing. 
7 tIIvIStElmä I. vesi on yksi sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen tärkeimmistä resursseista. vedenjakelu kotitalouksille on ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta välttämätöntä.
II. Investments in water supply address different needs, such as: increasing availability of water in response to increased demand; expanding geographical coverage; improving the quality of the water distributed; improving the efficiency of water supply systems and the quality of the service. 
II. vesihuoltoon tehtävillä investoinneilla vastataan eri tarpeisiin. Niillä esimerkiksi lisätään veden saatavuutta kysynnän kasvaessa ja parannetaan verkoston maantieteellistä kattavuutta, jakeluveden laatua, vesihuoltojärjestelmien tehokkuutta ja palvelun laatua.
III. the court’s audit focused on the infrastructures exclusively dedicated to domestic water supply co-financed by the cohesion fund and the Erdf and completed during the 2000–06 programme period in spain, greece, portugal and Italy, which are the major recipients of funding in this area. the audit findings are based on a direct review of 29 projects — 11 approved by the commission and 18 approved by the managing authorities in the Member states — and on an examination of the commission and Member states’ systems for managing and monitoring EU funds. 
III. tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa keskityttiin infrastruktuureihin, jotka on tarkoitettu yksinomaan kotitalouksien vedenjakeluun ja jotka ovat saaneet osarahoitusta koheesiorahastosta ja EaKr:sta ja jotka valmistuivat ohjelmakaudella 2000–2006 Espanjassa, Kreikassa, portugalissa ja Italiassa. Nämä maat ovat tällä alalla suurimpia tuensaajia. tarkastushavainnot perustuvat 29 hankkeen suoraan tarkastukseen (11 hanketta oli komission hyväksymiä ja 18:n hyväksyjinä olivat jäsenvaltioiden hallintoviranomaiset) sekä komission ja jäsenvaltioiden käyttämien Eu:n varojen hallinta-ja seurantajärjestelmien tutkintaan.
IV. the main objective of the audit was to assess whether EU spending on water supply is used to best effect, by addressing whether: — the most appropriate solutions were adopted to meet the needs of the areas concerned; — the co-financed projects were successful in improving the water supply; — the objectives have been achieved at the lowest cost to the EU budget. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
IV. tarkastuksen ensisijaisena tavoitteena oli arvioida, onko vesihuoltoon tarkoitettuja Eu:n varoja käytetty parhaalla mahdollisella tavalla. tarkastuksessa tutkittiin, oliko — asianomaisten alueiden tarpeisiin pyritty vastaamaan sopivimmilla ratkaisuilla. — osarahoitusta saaneilla hankkeilla onnistuttu parantamaan vesihuoltoa. — tavoitteet saavutettu siten, että Eu:n talousarvioon aiheutuvat kustannukset jäävät mahdollisimman pieniksi. Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
8 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
8 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
9 IntrodUctIon WatEr suPPly In thE Eu 1. water is essential for human health and one of the most important natural resources needed for social and economic development. the distribution of sufficient good quality water for domestic consumption is an important prerequisite for development. 
9 johdaNto VeSIhuolto eu:SSa 1. vesi on ihmisen terveydelle välttämätöntä ja yksi sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen tärkeimmistä resursseista. Kehitys edellyttää ehdottomasti sitä, että kotitaloudet saavat käyttöönsä riittävästi puhdasta vettä.
In the EU, there are significant variations among Member states and between regions within the same state in the proportion of population covered by a public water supply system and the per capita consumption of water. there are also significant differences in the efficiency of water networks, the price of water and share of water expenditure in total household income (see Table 1). tablE 1 Minimum Maximum Population coverage (% of total population) 70 100 Per capita consumption (litres/day) 70 270 Non-invoiced water (% of total water abstracted) 7 55 Water price (euro/m3) 0 2,1 Share of the expenditure for water supply in total household income (%) 0 2,5 maIn charactErIstIcs of thE WatEr suPPly for domEstIc usE In thE Eu — aVEraGE ValuEs at mEmbEr statE lEVEl1 1 the information has been collected from different sources: EUrEaU, Eurostat, oEcd, International benchmarking network for water and sanitation Utilities, and European commission (regional policy dg). special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Eu:ssa on jäsenvaltioiden välillä ja saman valtion eri alueiden välillä huomattavia eroja siinä, miten suuren osan väestöstä yleinen vesihuoltojärjestelmä kattaa ja miten paljon vettä kuluu asukasta kohden. myös vesiverkostojen tehokkuudes-sa, veden hinnassa ja siinä, miten suuri osa kotitalouksien kokonaistuloista kuluu vesihuoltoon, on huomattavia eroja (ks. taulukko 1). tauluKKo 1 Vähintään Enintään Kattavuus väestöstä (prosentteina koko väestöstä) 70 100 Henkeä kohden laskettu kulutus (litraa/asukas/päivä) 70 270 Laskuttamaton vesi (prosentteina kaikesta otetusta vedestä) 7 55 Veden hinta (euroa/m3) 0 2,1 Vesihuollon kustannusten osuus kotita­ louksien kokonaistuloista (prosentteina) 0 2,5 KotItalouKSIen VeSIhuollon pääpIIrteet eu:SSa – JäSenValtIoIden KeSKIarVot11 1 tiedot on kerätty eri lähteistä: EurEau-järjestöltä, Eurostatilta, oECd:ltä, vesi-ja viemäröintipalvelujen kansainväliseltä vertailuanalyysiverkostolta (International Benchmarking Network for Water and Sanitation Utilities) ja Euroopan komissiolta (aluepolitiikan pääosasto). Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
3. according to the treaties, the prudent and rational use of natural resources is one of the objectives of the environmental policy. the key legal instrument for water is the water framework directive, which aims to ensure the protection of water and its sustainable use. the directive entered into force in 2000, and had to be transposed by december 2003. It established classification systems for water quality and required a monitoring network by 2006, the publication of river basin management plans in 2009 and, in principle, the attainment of environmental objectives by 2015. 
3. perussopimusten mukaan luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö lukeutuu ympäristöpolitiikan tavoitteisiin. vesialaa koskeva keskeinen säädös on vesipuitedirektiivi, jonka tavoitteena on taata vesien suojelu ja veden kestävä käyttö. direktiivi tuli voimaan vuonna 2000 ja se oli saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä joulukuuhun 2003 mennessä. direktiivin avulla perustettiin veden laatuun sovellettavat luokittelujärjestelmät ja edellytettiin seurantaverkon perustamista vuoteen 2006 mennessä, vesipiirien hoitosuunnitelmien julkaisemista vuonna 2009 sekä ympäristötavoitteiden saavuttamista pääsääntöisesti vuoteen 2015 mennessä. direktiivissä vaadittiin myös jäsenvaltioita soveltamaan sellaista veden hinnoittelupolitiikkaa, joka tarjoaa kannustimet vesivarojen tehokkaaseen käyttöön siten, että eri käyttäjäryhmät osallistuvat riittävästi tämän tavoitteen saavuttamiseen (kustannusten kattamisen periaate). tämä velvoite oli määrä täyttää vuoteen 2010 mennessä1.
4. In addition, a council directive on drinking water quality is designed to protect human health, in particular by setting maximum values for certain microbiological, chemical and organoleptic parameters2. 
4. juomaveden laadusta annetulla neuvoston direktiivillä on lisäksi tarkoitus suojella ihmisten terveyttä esimerkiksi asettamalla tietyille mikrobiologisille, kemiallisille ja aistinvaraisille muuttujille enimmäisarvot2.