natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If, in addition, one bears in mind that the denominator used to calculate indicators A and B (see Figure 2), i.e. the annual work unit (1), has not been completely standardised, it is impossible to compare incomes in absolute terms between the Member States. 
Kun lisksi indikaattorien A ja B laskennassa kytetty nimittj (katso kaavio 2) eli vuosityyksikk (1) ei ole tysin yhdenmukainen, tulojen vertailu absoluuttisina arvoina jsenvaltioiden kesken on mahdotonta.
Only changes within each Member State can be compared. 
Vain kunkin jsenvaltion sisist kehityst voidaan verrata.
No conclusions should thus be drawn concerning the absolute value of the incomes. 
On siis syyt olla tekemtt ptelmi tulojen absoluuttisesta arvosta.
For this reason Eurostat has refused for some years to draw such conclusions and has confined itself to a comparison of changes in incomes observed within the various Member States (2). 
Tst syyst Eurostat on useita vuosia sitten luopunut tst ja tyytyy vertailemaan eri jsenvaltioissa tapahtunutta tulojen kehityst (2).
The Income of the Agricultural Households Sector (IAHS) 76. 
Maatalouskotitalouksien alan tulot (IAHS) 76.
The income of the agricultural households sector project was designed to overcome an information deficit with regard to the real standard of living of the agricultural community. 
Maatalouskotitalouksien alan tuloja koskeva hanke suunniteltiin korjaamaan maatalousvestn todellista elintasoa koskevien tietojen puutetta.
Net disposable income calculated using the IAHS offers the advantage that it is not based on agricultural products or the holding but on the household. 
IAHS:n mukaisesti lasketuissa kytettviss olevissa nettotuloissa on se etu, ett ne eivt perustu maataloustuotteisiin tai maatilaan, vaan kotitalouteen.
In addition, it allows various other sources of income to be taken into consideration, in addition to income from capital. 
Lisksi niiss voidaan ottaa huomioon eri tulolhteit pomatulojen lisksi.
Overall, therefore, because of its structure, the IAHS appears greatly superior to the FADN and the EAA for the evalu-(1) An Annual Work Unit represents the labour provided by one person in full-time employment on an agricultural holding (Eurostat, Statistics in Focus, Theme 5-2/2003, p. 
IAHS on siis rakenteeltaan pitklti parempi kuin FADN ja maatalouden taloustilit, kun on kyse elintason arvioinnista. Makrotaloudellisen (1) Vuosityyksikk vastaa yhden henkiln kokopivtoimista typanosta maatilalla (Eurostat: Statistics in brief, Theme 5-2/2003, s.
(2) See previous situation: European Commission, Income from agricultural activity in 1998, Luxembourg, 1999, Chapter 6, p. 
(2) Aiemmasta tilanteesta katso: Euroopan komissio: ÓIncome from agricultural activity 1998Ó, Luxemburg, 1999, osasto 6, s.
95 ff. ation of living standards. Where the IAHS is determined on the basis of the macroeconomic approach, reservations are called for since it says nothing about the distribution of incomes. 
95 ja seuraavat. lhestymistavan kyttn IAHS:n laskennassa on suhtauduttava varauksella, koska tllin ei saada tietoa tulojen jakautumisesta.
The IAHS has never achieved reliable and comparable results, however, because of technical and financial obstacles and because the Commission and a number of Member States do not give it high priority. 
IAHS ei kuitenkaan ole koskaan tuottanut luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia, mik johtuu teknisist ja taloudellisista esteist sek siit, ett komissio ja monet jsenvaltiot eivt pid sit ensisijaisena.
CONCLUSION 78. 
PTELM 78.
The three Commission instruments which were examined Ń the FADN, the EAA and the IAHS Ń are all intended to determine agricultural income. 
Kaikki kolme tss tarkasteltua komission vlinett, FADN, maatalouden taloustilit ja IAHS, on tarkoitettu maataloustulon mrittmiseen.
When subjected to closer scrutiny, it is apparent that these three instruments have not been designed for the same purposes. 
Lhemmss tarkastelussa ky ilmi, ett nit kolmea vlinett ei ole suunniteltu samaan tarkoitukseen.
The aim of the FADN is to calculate the income earned by agricultural holdings managed on a professional basis. 
FADN:n tarkoituksena on ammattimaisesti toimivien maatilojen tulojen laskenta.
The FADN and the EAA do not provide any direct information on the standard of living of the agricultural community (Article 33(1)(b) of the EU Treaty). 
FADN ja maatalouden taloustilit eivt kuitenkaan anna suoranaisesti tietoa maatalousvestn elintasosta (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta).
This is what the IAHS was designed to do. 
Tt varten laadittiin IAHS.
However, this project has never produced reliable and comparable results. 
Hanke ei kuitenkaan ole koskaan tuottanut luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia.
The Commission should evaluate the statistics available at present concerning the situation of holdings and agricultural households and then define precisely the statistical framework it requires to monitor achievement of the objectives of the CAP, in particular those set out in Article 33 of the EC Treaty. 
Komission olisi arvioitava tll hetkell saatavilla olevat tilastot maatilojen tai maatalouskotitalouksien tilanteesta ja mriteltv sen jlkeen tarkasti se tilastollinen kehys, jota tarvitaan seurattaessa yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteiden toteutumista.
The FADN measures the incomes of agricultural holdings. 
FADN:n avulla mitataan maatilojen tuloja.
For the results to allow comparison between the various Member States, the Commission has devised numerous rules governing the content of the data, the controls on them and the calculation of indicators. 
Jotta tuloksia voitaisiin vertailla eri jsenvaltioiden kesken, komissio on laatinut useita sntj tietojen sisllst, niiden tarkastuksista ja indikaattorien laskennasta.
However, the room for manoeuvre is so large that the differences between the Member States may impair the comparability of the results. 
Liikkumavaraa on kuitenkin niin paljon, ett jsenvaltioiden vliset erot voivat vaikuttaa tulosten vertailukelpoisuuteen.
The Court recommends that a multi-disciplinary group should be set up to review these differences, evaluate them and propose the necessary improvements. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, ett perustettaisiin monialainen ryhm luetteloimaan nm erot, arvioimaan ne ja ehdottamaan vlttmttmi parannuksia.
20.2.2004 EN Official Journal of the European Union C 45/19 82. 
20.2.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 45/19 82.
The EEA are based on various types of sources depending on the Member States. 
Maatalouden taloustilit perustuvat lhteisiin, jotka vaihtelevat jsenvaltioittain.
As the origin and quality vary from one Member State to the other, the Court recommends that the transparency of the data should be improved by drawing up an inventory and introducing standardised controls. 
Koska tietojen alkuper ja laatu vaihtelevat eri jsenvaltioissa, tilintarkastustuomioistuin suosittelee, ett tietojen avoimuutta parannettaisiin laatimalla luettelo ja ottamalla kyttn vakioidut tarkastukset.
In addition, it would be very useful if the user of the EAA could form an opinion of the quality of the data with the help of precise statistical indicators. 
Lisksi olisi hyvin hydyllist, ett maatalouden taloustilien kyttj voisi tilastollisen tarkkuuden indikaattorien avulla muodostaa mielipiteen tietojen laadusta.
With regard to the IAHS, the Commission should evaluate the project and decide under what conditions it can be pursued. 
IAHS:n osalta komission olisi laadittava hankkeesta arvio ja ptettv sen jatkamisen edellytyksist.
The Court recommends that the Commission should opt for a uniform approach, either macroeconomic or microeco-nomic, on the basis of prior definition by the Commission of the statistical information which it absolutely must have if it is to monitor achievement of a fair standard of living for the agricultural community. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, ett komissio ottaisi kantaa yhdenmukaisen, joko makro-tai mikrotaloudellisen lhestymistavan puolesta mriteltyn ensin ne tilastotiedot, jotka ovat komissiolle vlttmttmi seurattaessa maatalousvestn kohtuullisen elintason tavoitteen toteutumista.
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at the Court meeting of 4 December 2003. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyvksynyt tmn kertomuksen Luxemburgissa 4. joulukuuta 2003 pitmssn kokouksessa.
C 45/20 EN Official Journal of the European Union 20.2.2004 ANNEX MAIN CONCLUSIONS OF THE EXPERT APPRAISAL CONCERNING THE INTERPRETATION OF ARTICLE 33 OF THE EC TREATY 1. 
C 45/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.2.2004 LIITE EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 33 ARTIKLAN SISLL N TULKINTAA KOSKEVAN ASIANTUNTIJALAUSUNNON TRKEIMMT PTELMT 1.
First of all, it appeared necessary to look at the question of the fairness of the standard of living in terms of a comparison with a given level (1). 
Ennen kaikkea oli tarpeen palauttaa elintason kohtuullisuuskysy-mys vertailuun tietyn tason kanssa (1). Tm lhestymistapa edellytt, ett: a) mritelln vertailukohde Ń elintaso; b) rajataan kohderyhm tarkentamalla, kenen elintasoa mitataan; c) mritelln viiteryhm, jonka elintaso toimii vertailuperusteena; d) asetetaan kynnysarvo, jonka alittavaa elintasoa ei en voida pit ÓkohtuullisenaÓ.
The considerations summarised below are based on published literature as well as the expert appraisal carried out for the Court. The subject of the comparison: Ôthe standard of livingŐ 3. 
Seuraavassa yhteenvedossa esitetyt nkkohdat perustuvat julkaistuun kirjallisuuteen sek tilintarkastustuomioistuimen toimeksiannosta laadittuun asiantuntijalausuntoon. Vertailukohde: ÓelintasoÓ 3.
ÔStandard of livingŐ is a concept of social well-being. 
Elintaso on sosiaalisen hyvinvoinnin ksite.
The quality of life is derived from consumption, or in this case, from potential consumption. 
Elintaso perustuu kulutukseen, tss tapauksessa potentiaaliseen kulutukseen.
The latter comes from the aggregation of two variables Ń income and wealth. 
Tm johdetaan aggregoimalla kaksi suuretta, tulot ja varallisuus.
Potential consumption, associated with the environment and personal factors such as health, gives the individual standard of living (see Figure below) (2). 
Potentiaalinen kulutus yhdess ympristn ja henkilkohtaisten tekijiden, kuten terveyden, kanssa muodostaa yksiln elintason (katso alla oleva kaavio) (2).
Figure Factors which affect the standard of living Source: Prof. Stephan von Cramon, Department of Agricultural Economics, Gttingen University. 
Kaavio Elintasoon vaikuttavat tekijt Lhde: professori Stephan von Cramon, Gttingenin yliopiston maatalouden laitos.
(1) Professor Stephan von Cramon, Department of Agricultural Economics, University of Gttingen, Aspects of the CommissionŐs Management of the ÔFair Standards of LivingŐ Treaty Objective, p. 
(1) Professori Stephan von Cramon, Gttingenin yliopiston maatalouden laitos: ÓAspects of the CommissionŐs Management of the ŐFair Standards of LivingŐÓ Treaty Objective, s.
(2) von Cramon, loc. cit. p. 6 ff. 
(2) von Cramon, mt., s. 6 ja seuraavat.
20.2.2004 EN Official Journal of the European Union C 45/21 4. 
20.2.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 45/21 4.
This is why the Court followed an approach involving the measurement of disposable income only (1). 
Tmn vuoksi tilintarkastustuomioistuin noudatti lhestymistapaa, jossa mitataan vain kytettviss olevat tulot (1).
The target group: Ôthe agricultural communityŐ 5. 
Kohderyhm: ÓmaatalousvestÓ 5.
Given that Ôstandard of livingŐ and Ôdisposable incomeŐ can only concern natural persons or groups of persons, the holding cannot be used as a reference unit in the comparison. 
Koska ainoastaan luonnollisen henkiln tai henkilryhmn elintasoa ja kytettviss olevia tuloja voidaan mitata, vertailun viiteyksikkn ei voi olla maatila.
The choice of the household as the unit is justified by the fact that, in agricultural households, incomes are generally pooled and that the members of the household take decisions on consumption together. 
Kotitalouden valintaa puoltaa se, ett yleens maatalouskotitaloudet kyttvt tulonsa yhteisesti ja ett kotitalouden jsenet tekevt kulutusptkset yhdess.
The reference unit for the comparison must therefore be the household and not the individual farmer (2). 
Vertailun viiteyksikkn on siis oltava kotitalous eik yksittinen maataloustuottaja (2).
The last stage in the definition of the target group consists in distinguishing agricultural households from non-agricultural households. 
Kohderyhmn mrittelyn viimeisen vaiheena on maatalouskotitalouksien erottelu muista kotitalouksista.
In accordance with the two criteria most often used for this purpose (income and working time), an occupation is held to be agricultural where agriculture constitutes the main source of income or the main activity. 
Soveltamalla kahta useimmin kytetty perustetta (tuloja ja tyaikaa) toiminta katsotaan maataloustoi-minnaksi, kun maatalous muodostaa trkeimmn tulolhteen tai suurimman osan toiminnasta.
This distinction implies the exclusion of certain agricultural populations, such as persons who carry out a farming activity as a secondary occupation or the owners of land that is leased and used for farming (3). 
Tm erottelu merkitsee, ett pois suljetaan tietyt maatalousvestryhmt, kuten henkilt, jotka harjoittavat maataloutta toissijaisena elinkeinonaan, tai maatalouskytss olevien vuokramaiden omistajat (3). Viiteryhm 7.
The Community institutions have not specified whether the criterion for comparison should be set at the regional, national or European level or whether comparisons must be made within4the agricultural sector or between this sector and other social groups ( ). 
Yhteisn toimielimet eivt ole tarkentaneet, onko vertailuperuste valittava alueelliselta, kansalliselta vai eurooppalaiselta tasolta ja onko vertailut tehtv maatalousalan sisll vai tmn alan ja muiden yhteiskuntaryhmien vlill (4).
However, as early as the 1958 Stresa Conference, the Agriculture Ministers made it clear that they were concerned, above all, by the relatively less favourable situation of farm incomes (5), but did not specify which occupational groups should be used as a benchmark. 
Kuitenkin jo vuoden 1958 Stresan konferenssissa jsenvaltioiden maatalousministerit olivat ilmaisseet huolensa ennen kaikkea maataloustulojen suhteellisesti epedullisemmasta tilanteesta (5) tarkentamatta kuitenkaan ammatillisia viiteryhmi.
Since the majority of farmers work on their own initiative and at their own risk, it is logical to compare them with other entrepreneurs (6). 
Koska suurin osa maa-taloustuottajista tyskentelee oma-aloitteisesti ja omalla riskilln, heit on loogista verrata muihin yrittjiin (6).
The definition of ÔfairnessŐ 8. 
ÓKohtuullisuudenÓ mritelm 8.
Any farmerŐs income that is below a certain threshold may be considered ÔunfairŐ (7). 
Voidaan katsoa, ett tietyn kynnysarvon alittavat maataloustuottajien tulot eivt ole kohtuullisia (7).
It refers to the distribution or allocation of incomes (8). 
Se perustuu tulojen jakautumiseen eli tulonjakoon (8).
Like the so-called Ôpoverty lineŐ, it is difficult to establish a limit below which the standard of living can no longer be considered to be fair (9). 
On kuitenkin hankalaa asettaa kyhyysrajan tapaista rajaa, jonka alle jv elintasoa ei en voida pit kohtuullisena (9).
There is therefore no criterion for comparison to enable us to appraise the fairness of agricultural incomes. 
Kytettviss ei siis ole vertailuperustetta, jonka avulla voitaisiin arvioida maataloustulojen ÓkohtuullisuuttaÓ.
(1) Disposable income: Total income-compulsory expenditure (e.g. taxes and social security contributions). 
(1) Kytettviss olevat nettotulot: tulot yhteens Ń pakolliset menot (esimerkiksi verot ja sosiaaliturvamaksut).
(2) von Cramon, loc. cit. p. 
(2) von Cramon, mt., s.
(3) von Cramon, loc. cit. p. 
(3) von Cramon, mt., s.
(4) von Cramon, loc. cit. p. 
(4) von Cramon, mt., s.
(5) Agriculture conference of the Member States of the European Economic Community from 3 to 11 July 1959, quoted from; Gottsmann, Der Gemeinsame Agrarmarkt, Nomos Verlagsgesellschaft Baden-Baden, Loseblattsammlung, 1.8.1998, I A 1, p. 
(5) 3.Ń 11. heinkuuta 1959 jrjestetyn Euroopan talousyhteisn jsenvaltioiden maatalouskonferenssi, lainaus teoksessa: Gottsmann: ÓDer Gemeinsame AgrarmarktÓ, Nomos Verlagsgesellschaft Baden-Baden, Loseblattsammlung, 1.8.1998, I A 1, s. 2 ja seuraavat.
(6) von Cramon, loc. cit. p. 
(6) von Cramon, mt., s.
(7) The same procedure is generally followed for the definition of the concept of poverty (see, for example, von Cramon, op. cit., p. 
(7) Samaa menettely noudatetaan yleens silloin, kun on mriteltv kyhyyden ksite (katso esimerkiksi von Cramon, mt., s.
1 and p. 38). 
1 ja 38).
(8) von Cramon, loc. cit. p. 
(8) von Cramon, mt., s.
1 and p. 
1 ja s.
(9) von Cramon, loc. cit. p. 
(9) von Cramon, mt., s.
C 45/22 EN Official Journal of the European Union 20.2.2004 THE COMMISSIONŐS REPLIES II. (a) (b) SUMMARY Improving the quality and especially the comparability of the statistical data from the FADN is a major concern of the departments responsible for these statistics and has been the subject of constant attention on the part of the Commission, the FADN Committee and the Member States. 
C 45/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.2.2004 KOMISSION VASTAUKSET II. a) b) TIIVISTELM FADN:n kerttvien tilastotietojen laadun ja etenkin niiden vertailukelpoisuuden parantaminen on yksi tst tilastosta vastaavan yksikn ensisijaisista tehtvist, ja komissio, FADN:n komitea ja jsenvaltiot ovat kiinnittneet siihen jatkuvasti huomiota.
The latter have introduced a basic methodology designed to improve quality and harmonise the results from the FADN. It is true that the regional diversity of agriculture Ń in both socioeconomic and structural terms Ń has meant the adoption of rules specific to some Member States. 
Jsenvaltiot ovat ottaneet kyttn perusmenetelmn, jolla pyritn parantamaan FADN:n laatua ja yhdenmukaistamaan sen tuloksia. Maatalousalan alueelliset erot Ń niin sosioekonomiset kuin rakenteellisetkin erot Ń ovat johtaneet siihen, ett joillekin jsenvaltioille on vahvistettu erityisi sntj.
However, the impact of the methodological differences referred to by the Court is reduced as much as possible by the efforts made regarding sampling and weighting. 
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien menetelmerojen vaikutuksia on kuitenkin minimoitu otannan ja painotuksen aloilla tehdyill ponnisteluilla.
The economic accounts for agriculture are continuously and closely monitored for accuracy and comparability by the Working Party ÔAgricultural accounts and pricesŐ and more specific controls such as the inventories. 
Maatalouden tilej ja hintoja ksittelev tyryhm valvoo jatkuvasti ja perusteellisesti maatalouden taloustilien (EAA) tarkkuutta ja vertailukelpoisuutta.
This is why the quality of the income statistics produced under the EAA has always been considered satisfactory. 
EAA:n puitteissa laadittujen tulotilastojen laatua onkin aina pidetty tyydyttvn.
In addition, although the choice of sources of data is left to the Member States depending on the specific structure of their agricultural sector and their statistical system, this has little impact on the quality of the EAA data. 
Lisksi se, ett jsenvaltiot voivat valita tietolhteet maatalousalansa erityisen rakenteen ja tilastojrjestelmns mukaisesti, ei juurikaan vaikuta EAA-tietojen laatuun.
It is in fact not the harmonisation of data sources but the harmonisation of definitions and principles of data extraction which guarantees the harmonisation of the EAA data among Member States and contributes to their quality. Finally, studies have shown that the multiplicity of data sources makes accuracy indicators very difficult to establish and complex to interpret for such statistics as national accounts and accounts for agriculture. 
Jsenvaltioiden EAA-tietojen yhtenisyys ja siten niiden laatu ei riipu niinkn tietolhteiden yhdenmukaisuudesta kuin ksitteiden ja laadintaperiaatteiden yhdenmukaisuudesta. Tutkimukset ovat mys osoittaneet, ett tietolhteiden suuri mr vaikeuttaa tarkkuuden indikaattoreiden laadintaa ja niiden tulkintaa sellaisten tilastojen osalta, joissa kuvataan esimerkiksi kansantalouden tilinpitoa tai maataloustilej.
The statistics on incomes of agricultural households do not benefit from the same degree of quality, homogeneity and updating as the FADN and the EAA. 
Maatalouskotitalouksien tuloja koskeva tilasto ei ole yht laadukas, yhteninen ja ajantasainen kuin FADN ja EAA:t. FAO:n, OECD:n ja YK:n Euroopan talouskomission kanssa perustettiin vuonna 2003 tyryhm kehittmn ja parantamaan tt tilastoa. c) III makrotalouden tasolla sek maatilojen tulot mikrotalouden tasolla).
The statistical instruments represented by FADN and EAA have made it possible from their inception to monitor, evaluate and analyse changes in the income generated by agricultural activity, both across the agricultural sector as a whole and by farm specialisation. 
FADN-ja EAA-tilastovlineill on niiden kyttnotosta lhtien voitu mitata, arvioida ja analysoida maataloudesta saatavien tulojen kehityst niin maataloudessa yleisesti kuin erityisaloittainkin.
Moreover, since the most significant part of farm householdsŐ income comes from agricultural activity (and mainly commercial holdings), these statistics also make it possible to monitor and analyse changes in farm householdsŐ income in a relatively reliable way. 
Lisksi maatalouskotitaloudet saavat suurimman osan tuloistaan maataloudesta (ja ensisijaisesti maatalousyrityksist), joten tilastojen avulla voidaan mys seurata ja analysoida melko luotettavasti maatalouskotitalouksien tulojen kehityst.
In fact, this is in line with paragraphs (a) and (b) of Article 33, which explicitly link the goal of ensuring a fair standard of living for the farming community to increases in income generated by agricultural activity. 
Tm on perustamissopimuksen 33 artiklan a ja b alakohdan mukaista, sill kyseisiss kohdissa maatalousvestn kohtuullisen elintason takaaminen kytketn yksiselitteisesti maataloudesta saatavien tulojen kasvattamiseen.
Each of the statistical tools provides additional information in the decision-making process. 
Jokainen tilastovline tarjoaa listietoja ptksentekoon.
20.2.2004 EN Official Journal of the European Union C 45/23 The statistics of the EAA and of the FADN have for many years provided very useful, reliable and relevant information on the incomes generated by agricultural activity. 
20.2.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 45/23 EAA:iden ja FADN:n tilastot ovat tuottaneet jo monen vuoden ajan erittin hydyllisi, luotettavia ja asianmukaisia tietoja maataloudesta saatavista tuloista.
This information has proved very important for the monitoring, evaluation and design of the common agricultural policy. 
Tiedot ovat osoittautuneet erittin trkeiksi yhteisen maatalouspolitiikan seurannassa, arvioinnissa ja suunnittelussa.
Equally, the use of these statistics is in line with paragraphs (a) and (b) of Article 33 explicitly linking the goal of ensuring a fair standard of living for the farming community to increases in the income generated by agricultural activity. 
Tilastojen kytt on mys ollut perustamissopimuksen 33 artiklan a ja b alakohdan mukaista, sill kyseisiss kohdissa maatalousvestn kohtuullisen elintason takaaminen kytketn yksiselitteisesti maataloudesta saatavien tulojen kasvattamiseen.
The socioeconomic developments in the agricultural sector and recent changes in agricultural policy (in particular as regards rural development) may well require more detailed figures on farm income. 
Maatalousalan sosioekonominen kehitys ja maatalouspolitiikan viimeaikaiset muutokset (etenkin maaseudun kehittmisen alalla) saattavat kasvattaa maatalouskotitalouksien tuloja kuvaavien tilastojen tarvetta.