natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Our audit work included: — an analysis of the timeframe in which the negotiations took place and an assessment of the Commission’s internal procedures for negotiation; — in-depth analysis of Partnership Agreements and 14 Operational Programmes for five Member States - Spain, Ireland, Croatia, Poland and Romania. We also carried out a study visit to Denmark; — interviews with staff at the Commission and with officials in the Member States and their permanent representations in Brussels; — consultations with experts in the field of EU regional, structural and cohesion policies and performance budgeting. 
Tarkastus sisälsi seuraavat osatekijät: - neuvotteluaikataulujen analysointi ja komission sisäisten neuvottelumenettelyjen arviointi - perusteellinen kumppanuussopimusten ja 14 toimenpideohjelman analysointi viidessä jäsenvaltiossa (Espanja, Irlanti, Kroatia, Puola ja Romania); tarkastajat tekivät lisäksi opintokäynnin Tanskaan - komission henkilöstön sekä jäsenvaltioiden virkamiesten haastattelut jäsenvaltioissa ja niiden pysyvissä edustustoissa Brysselissä - asiantuntijoiden kuulemiset EU:n alue-, rakenne-ja koheesiopolitiikkojen ja tulosbudjetoinnin aloilla.
Executive summary 11 What we found III The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package just before the start of the 2014-2020 programme period. 
Tiivistelmä 11 Tarkastushavainnot III Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät koheesiopolitiikan säädöspaketin juuri ennen ohjelmakauden 2014–2020 alkua.
To help mitigate the impact of the late adoption of the regulations, the Commission started informal negotiations with the Member States as early as 2012. 
Komissio pyrki lieventämään asetusten myöhäisen hyväksymisen vaikutusta ja käynnisti epäviralliset neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa jo vuonna 2012.
Despite difficulties, the Commission adopted Operational Programmes within the deadlines specified in the CPR and on average, the time taken to adopt an OP was comparable with the previous programme period. 
Vaikeuksista huolimatta komissio hyväksyi toimenpideohjelmat yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa asetetuissa määräajoissa ja toimenpideohjelman hyväksymiseen kului keskimäärin saman verran aikaa kuin edellisellä ohjelmakaudella.
Nevertheless, by December 2014, only 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted, which is mainly due to the delay in the adoption of the legislative package. 
Kasvuun ja työpaikkoihin tehtävät investoinnit -tavoitteeseen liittyvistä toimenpideohjelmista oli kuitenkin hyväksytty joulukuuhun 2014 mennessä vasta 64 prosenttia. Tämä johtui lähinnä lainsäädäntöpaketin hyväksymisen viiveistä.
IV The negotiations between the Commission and the Member States were more demanding than in previous periods. 
IV Komission ja jäsenvaltioiden väliset neuvottelut olivat vaativammat kuin aiemmilla kausilla.
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission. 
Tämä johtui pääasiassa lisävaatimuksista (kuten ennakkoehdoista tai vaatimuksesta esittää selkeämpi toimintalogiikka), tietoteknisistä ongelmista ja siitä, että komissiossa oli järjestettävä useita hyväksyntäkierroksia.
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents submitted by Member States. 
Jäsenvaltioiden toimittamissa ohjelmasuunnitteluasiakirjojen alustavissa luonnoksissa ilmeni myös laatuongelmia.
V Partnership Agreements have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for thematic objectives and investment priorities and supporting the focus on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs. 
V Kumppanuussopimukset ovat osoittautuneet välineeksi, jolla voidaan vaikuttavasti ohjata ERI-rahastojen varoja temaattisiin tavoitteisiin ja investointiprioriteetteihin sekä tukea keskittymistä kasvua ja työllisyyttä koskeviin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin.
The achievement of the strategic results established for the programme period will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms. 
Ohjelmakaudelle asetettujen strategisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ERI-rahastojen käytön lisäksi huomattavaa rahoitusosuutta kansallisista talousarvioista. Toisaalta tarvitaan myös lainsäädäntötoimenpiteitä ja rakenteellisia uudistuksia.
This illustrates that the Commission makes increasing use of the programming of ESI funds to influence overall economic governance in the Member States. 
Tämä osoittaa, että komissio vaikuttaa ERI-rahastojen ohjelmasuunnittelulla aiempaa enemmän talouden yleiseen hallintaan jäsenvaltioissa.
VI For most of the 2014-2020 Operational Programmes examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out the interventions aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs). 
VI Komissio ja jäsenvaltiot ovat onnistuneet laatimaan useimmista kaudelta 2014–2020 tarkastetuista toimenpideohjelmista toimintalogiikaltaan aiempaa vakaampia eli määrittämään paremmin, mihin tukitoimilla pyritään (erityistavoitteet/tulokset) ja mitä keinoja on tarkoitus käyttää (tarvittava rahoitus, toteutettavat toimet ja odotetut tuotokset).
Executive summary 12 VII We found that the way the Operational Programmes are structured resulted in a significant increase in the number of performance indicators for outputs and results that need to be monitored. 
Tiivistelmä 12 VII Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että toimenpideohjelmien jäsentelytapa johti siihen, että seurantaa edellyttävien, tuotoksia ja tuloksia mittaavien tuloksellisuusindikaattoreiden lukumäärä kasvoi merkittävästi.
The fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data on outputs and results and for the financial monitoring of investments. 
Rahastokohtaisissa asetuksissa on otettu käyttöön erilaisia vaatimuksia, jotka liittyvät tuotoksia ja tuloksia koskevien tuloksellisuustietojen keräämiseen ja raportointiin ja investointeja koskevaan rahoituksen seurantaan.
There is no common definition of ‘output’ and ‘result’ and no harmonised approach between the different funds as to the use of common indicators (which need to be reported to the Commission). 
Rahastoilla ei ole yhteistä tuotoksen ja tuloksen määritelmää eivätkä ne sovella yhdenmukaista lähestymistapaa yleisten indikaattoreiden käyttöön (josta on raportoitava komissiolle).
Moreover, Member States have the option of defining additional programme-specific output indicators and splitting indicators between regions. 
Jäsenvaltioilla on myös mahdollisuus määrittää lisää ohjelmakohtaisia tuotosindikaattoreita ja jakaa indikaattorit alueiden kesken.
VIII Our analysis showed that thousands of performance indicators were created by Member States and the common indicators are significantly outnumbered by programme-specific indicators. 
VIII Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että jäsenvaltiot kehittivät tuhansia tuloksellisuusindikaattoreita ja että ohjelmakohtaisia indikaattoreita on huomattavasti enemmän kuin yleisiä indikaattoreita.
This high number of indicators will result in an additional administrative burden, while it remains to be seen what use will be made by Member States of this data. Given the differences in approach, in particular for the programme-specific indicators, we also question whether a meaningful aggregation of performance data will be possible. 
Indikaattorien suuri määrä kasvattaa hallinnollisen työn määrää. Nähtäväksi myös jää, miten jäsenvaltiot aikovat hyödyntää näin saamiaan tietoja. Tilintarkastustuomioistuin kyseenalaistaa lisäksi sen, voidaanko tuloksellisuustiedot aggregoida tarkoituksenmukaisella tavalla, kun otetaan huomioon lähestymistapojen erot etenkin ohjelmakohtaisten indikaattoreiden välillä.
On the positive side, more and better performance data on outputs could pave the way for a more performance-based budget in post-2020. 
Myönteisenä näkökohtana voidaan todeta, että suurempi määrä parempia tuloksellisuustietoja saattaa johtaa tulosperusteisempaan talousarvioon vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.
What we recommend IX The Member States should: — provide the Commission with the financial information necessary to effectively monitor compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). — discontinue the use of unnecessary programme-specific indicators in case of programme modifications. — ensure that the data that is relevant to establish the effects of the ERDF interventions is collected. 
Suositukset IX Jäsenvaltioiden olisi - toimitettava komissiolle rahoitusta koskevat tiedot, jotka se tarvitsee seuratakseen vaikuttavasti, onko temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia (myös EAKR-asetuksen poikkeuksia) noudatettu. - luovuttava tarpeettomista ohjelmakohtaisista indikaattoreista tapauksissa, joissa ohjelmiin tehdään muutoksia. - huolehdittava, että EAKR:n tukitoimien vaikutusten selvittämisen kannalta tarpeelliset tiedot tulevat kerätyiksi.
X The Commission should: — ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post-2020 period are presented in time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. — ensure that the ring-fencing of ESI funding to the thematic objectives is respected by the Member States. — define a common terminology for ‘output’ and ‘result’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation and ensure that the proposals for the sectoral regulations follow these definitions for the post-2020 periods. 
X Komission olisi - varmistettava, että sen koheesiopolitiikkaa koskevat lainsäädäntöehdotukset vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle esitetään ajoissa niin, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle jää riittävästi aikaa viedä neuvottelunsa päätökseen ennen ohjelmakauden alkua. - varmistettava, että jäsenvaltiot ohjaavat ERI-rahastojen myöntämän rahoituksen temaattisiin tavoitteisiin. - annettava tuotokselle ja tulokselle yhteisesti käytettäväksi tarkoitettu määritelmä ja esitettävä sen sisällyttämistä varainhoitoasetukseen; komission olisi myös varmistettava, että alakohtaisia asetuksia koskevissa ehdotuksissa käytetään näitä määritelmiä vuoden 2020 jälkeisellä kaudella.
Executive summary 13 — carry out an analysis of the 2014-2020 programme-specific and common indicators for outputs and results to identify those which are most relevant and best suited to determining the impact of EU interventions. — disseminate ‘good practices’ by Member States for evaluations which can best determine the impact of EU interventions and assist the Member States in updating their evaluation plans which include such ‘good practice evaluations’. — use the data collected via the annual implementation reports and the results of ad-hoc and ex-post evaluations for comparative analysis of performance and, where appropriate, to promote benchmarking and allow for policy learning during 2014-2020 period and — apply the concept of a performance budget, which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period, where appropriate. 
Tiivistelmä 13 - tehtävä analyysi tuotoksia ja tuloksia mittaavista kauden 2014–2020 ohjelmakohtaisista ja yleisistä indikaattoreista; näin se voi yksilöidä indikaattorit, jotka ovat EU:n tukitoimien vaikutuksen määrittämisen kannalta merkityksellisimpiä ja sopivimpia. - levitettävä tietoa jäsenvaltioiden hyvistä käytännöistä, jotka koskevat sitä, millaisilla arvioinneilla voidaan parhaiten määrittää EU:n tukitoimien vaikutus. Lisäksi komission olisi avustettava jäsenvaltioita, kun ne päivittävät arviointisuunnitelmiaan sisällyttääkseen niihin nämä hyvän käytännön mukaiset arvioinnit. - hyödynnettävä vuotuisten täytäntöönpanokertomusten avulla koottuja tietoja ja väli-ja jälkiarviointien tuloksia tuloksellisuutta koskevissa vertailevissa analyyseissa ja edistettävä tarpeen mukaan vertailuanalyysien tekemistä ja politiikkaoppimista kaudella 2014–2020. - sovellettava vuoden 2020 jälkeisellä kaudella koheesiopolitiikan tukitoimien rahoittamiseen tarpeen mukaan tulosbudjetointia, jossa jokainen resurssien lisäys kytketään tuotosten tai muiden tulosten lisäykseen.
In this context, the Commission should make use of data on the actual unit costs determined during the 2014-2020 period. 
Tässä yhteydessä komission on käytettävä hyväksi tietoja kauden 2014–2020 aikana määritetyistä tosiasiallisista yksikkökustannuksista.
Introduction 14 Cohesion policy is the EU’s main investment policy 01 The European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) are the funding mechanisms which deliver the EU Cohesion policy. 
Johdanto 14 Koheesiopolitiikka muodostaa EU:n pääasiallisen 01 Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ja koheesiorahasto ovat rahoitusvälineitä, joiden avulla toteutetaan EU:n koheesiopolitiikkaa.
Together with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), these funds constitute the European Structural and Investment (ESI) funds. 
Nämä rahastot muodostavat yhdessä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan meri-ja kalatalousrahaston (EMKR) kanssa Euroopan rakenne-ja investointirahastot (ERI-rahastot).
02 Cohesion policy is the EU’s main investment policy supporting job creation, business competitiveness, economic growth, sustainable development and improvement of citizens’ quality of life. 
02 Koheesiopolitiikka muodostaa EU:n pääasiallisen investointipolitiikan, jolla tuetaan työpaikkojen luomista, yritysten kilpailukykyä, taloudellista kasvua, kestävää kehitystä ja kansalaisten elämänlaadun parantamista.
The total allocation from the EU budget to the ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period is 349.4 billion euro, up from 346.5 billion euro in the 2007-2013 programme period1 (see Figure 1). 
EU:n talousarviosta osoitetaan EAKR:oon, ESR:oon ja koheesiorahastoon ohjelmakaudella 2014–2020 kaikkiaan 349,4 miljardia euroa. Määrärahat ovat siis nousseet ohjelmakaudesta 2007–2013, jolloin ne olivat 346,5 miljardia euroa1 (ks. kaavio 1).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2007-2013 and 2014-2020 programme period including ETC and YEI 1 ECA calculation made on basis of the Commissions data on the adopted OPs for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020, Infoview, June 2016. 200 150 100 50 0 CF ESF ERDF 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston kautta myönnetty EU:n rahoitus ohjelmakausilla 2007–2013 ja 2014–2020 (myös Euroopan alueellinen yhteistyö ja nuorisotyöllisyysaloite) 1 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen laskelma perustuu komission tietoihin ohjelmakausiksi 2007–2013 ja 2014–2020 hyväksytyistä toimenpideohjelmista, Infoview, kesäkuu 2016. investointipolitiikan 200 150 100 50 0 Koheesiorahasto ESR EAKR 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella, Infoview, kesäkuu 2016.
Introduction 15 03 Poland (76.8 billion euro), Italy (31.1 billion euro) and Spain (27.0 billion euro) are the Member States with the highest allocation of EU funding for ERDF, ESF and CF during the 2014-2020 programme period (see Figure 2). 
Johdanto 15 03 Jäsenvaltioista Puola (76,8 miljardia euroa), Italia (31,1 miljardia euroa) ja Espanja (27,0 miljardia euroa) saavat eniten EU-varoja EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston kautta ohjelmakaudella 2014–2020 (ks. kaavio 2).
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period per Member State (in billion euro) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016. 
EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston kautta myönnetty EU:n rahoitus ohjelmakaudella 2014–2020 jäsenvaltioittain (miljardia euroa) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission tietojen perusteella, Infoview, kesäkuu 2016.
0 20 30 40 50 60 70 80 Figure 2 10 
0 20 30 40 50 60 70 80 Kaavio 2 10
Introduction 16 Regulatory provisions contributing to greater focus on performance in Cohesion policy during the 2014-2020 period 04 Programming funds is a crucial first step in the implementation of programmes, since it determines to a large extent to which areas the EU and national funds will be allocated over the programme period. 
Johdanto 16 Kauden 2014–2020 säännöksissä annetaan koheesiopolitiikan tuloksellisuudelle aiempaa suurempi painoarvo 04 Varainkäytön suunnittelu on ohjelmien täytäntöönpanon ensimmäinen ja erittäin tärkeä vaihe: se määrittää suurelta osin, mille aloille EU:n ja kansallisia varoja ohjelmakaudella osoitetaan.
05 A number of new regulatory provisions have been introduced for the 2014-2020 programme period which aim to respond to these expectations, such as: — a concentration of Cohesion spending on thematic objectives and investment priorities derived from the Europe 2020 strategy; — a more structured use of intervention logic during the programming exercise, starting with the identification of investment needs and the specification of the intended long-term results; — a more consistent and comprehensive use of performance indicators to measure progress towards reaching these results; — the reintroduction of a mandatory performance reserve (previously mandatory during the 2000-2006 period and voluntary in 2007-2013 period2) of EU funding which is to be un-blocked only if the indicators reach specific pre-defined milestones; and — the ex-ante conditionalities which require a Member State to fulfil certain conditions (among others linked to the transposition and effective implementation of EU legislation and to existence of policy/strategic frameworks) in the areas of ESI funds’ investments. 
05 Ohjelmakaudeksi 2014–2020 on otettu käyttöön useita uusia säännöksiä, joilla näihin odotuksiin pyritään vastaamaan. - Koheesioalan varat keskitetään Eurooppa 2020 -strategiaan pohjautuviin temaattisiin tavoitteisiin ja investointiprioriteetteihin. - Toimintalogiikkaa sovelletaan ohjelmasuunnittelussa jäsennellymmin alkaen investointitarpeiden yksilöimisestä ja pitkällä aikavälillä odotettujen tulosten täsmentämisestä. - Tuloksellisuusindikaattoreilla selvitetään tavoitteiden saavuttamista entistä johdonmukaisemmin ja kokonaisvaltaisemmin. - Otetaan uudelleen käyttöön EU-rahoitusta koskeva pakollinen suoritusvaraus (joka oli aiemmin pakollinen kaudella 2000–2006 ja vapaaehtoinen kaudella 2007–20132). Nämä varat voidaan asettaa käyttöön vain, jos indikaattorit saavuttavat tietyt ennalta määritellyt välitavoitteet. - Ennakkoehdoissa vaaditaan, että jäsenvaltioiden on täytettävä ERI-rahastojen investointien yhteydessä tietyt ehdot (jotka liittyvät muun muassa EU:n lainsäädännön saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja vaikuttavaan täytäntöönpanoon sekä toimintapoliittisen/strategisen kehyksen olemassaoloon).
It should be noted that Member States can receive co-financing from ESI Funds before the ex-ante conditionalities are fulfilled. 
On huomattava, että jäsenvaltiot voivat saada ERI-rahastoista osarahoitusta ennen kuin ennakkoehdot on täytetty.
The Commission may decide to suspend part or all interim payments if ex-ante conditionalities are not fulfilled. 
Jos ennakkoehdot eivät täyty, komissio saattaa päättää keskeyttää välimaksujen suorittamisen osittain tai kokonaan.
06 Annex I compares each of these key provisions for the 2014-2020 programme period with corresponding provisions in the 2000-2006 and 2007-2013 periods. 
06 Liitteessä I verrataan kutakin näistä keskeisistä ohjelmakauden 2014–2020 säännöksistä kausien 2000–2006 ja 2007–2013 vastaaviin säännöksiin.
The aspects related to the setting of ex-ante conditionalities, the specification of performance indicators and the arrangements concerning the performance reserve will be addressed in a second report (see paragraph 28). 
Ennakkoehtojen asettamiseen, tuloksellisuusindikaattoreiden määrittämiseen ja suoritusvarausjärjestelyihin liittyviä näkökohtia käsitellään myöhemmässä kertomuksessa (ks. kohta 28).
2 Articles 23 and 50 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p. 
2 Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25), 23 ja 50 artikla.
25). Introduction 17 Adoption of the 2014-2020 legal framework for Preparation of the Commission’s legislative proposal 07 In 2010, the European Council adopted the Europe 2020 Strategy which aims to help Europe to emerge stronger from the crisis as well as to prepare the EU economy for the next decade. 
Johdanto 17 Koheesiopolitiikan kauden 2014–2020 oikeudellisen 3 SEK(2011) 1141 lopullinen, 6. lokakuuta 2011, Impact Assessment. kehyksen hyväksyminen – päävaiheet Lainsäädäntöehdotuksen laatiminen komissiossa 07 Eurooppa-neuvosto hyväksyi vuonna 2010 Eurooppa 2020 -strategian, jonka tarkoituksena on auttaa Eurooppaa nousemaan kriisistä vahvempana ja valmistaa EU:n taloutta seuraavaa vuosikymmentä varten.
The Strategy identified key priorities for growth and headline targets to be met by 2020 (see Annex II). 
Strategiassa määritettiin kasvun keskeiset painopisteet sekä yleistavoitteet, joihin pyritään vuoteen 2020 mennessä (ks. liite II).
08 During 2010, the Commission carried out Impact Assessments for its legislative proposal of the Common Provisions Regulation (CPR) which sets out the general common provisions for all ESI funds3. 
08 Vuonna 2010 komissio teki vaikutustenarvioinnin yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta antamaansa lainsäädäntöehdotusta varten. Asetuksessa säädetään kaikille ERI-rahastoille yhteisistä yleisistä säännöksistä3.
It was published in October 2011 and recommended the use of ex-ante conditionalities, performance review, performance reserve and a strengthened macro-fiscal conditionality. 
Vaikutustenarviointi julkaistiin lokakuussa 2011 ja siinä suositeltiin ennakkoehtojen, tuloksellisuustarkastuksen, suoritusvarauksen sekä entistä tiukemman makrotaloudellisen ja finanssipoliittisen ehdollisuuden soveltamista.
09 Finally, during 2012, the Commission developed Position Papers for each Member State. 
09 Lisäksi komissio laati vuoden 2012 aikana kannanoton jokaisesta jäsenvaltiosta.
They were sent to the competent national authorities in autumn 2012 before being presented by high-level Commission officials. 
Kannanotot lähetettiin jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille syksyllä 2012 ennen kuin komission korkean tason virkamiehet esittivät ne.
They contained the Commission’s analysis of the main challenges faced by each Member State, along with the progress made with respect to the attainment of the Europe 2020 targets, and the Commission’s view on the most relevant priorities for funding. 
Kannanotot sisälsivät komission analyysin kunkin jäsenvaltion ratkaistavana olevista pääasiallisista haasteista ja edistymisestä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa sekä komission näkemyksen tärkeimmistä rahoitusprioriteeteista.
The position papers also contained references to the Country-Specific Recommendations (CSRs) and the European Semester. 
Kannanotoissa viitattiin myös maakohtaisiin suosituksiin ja talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon.