natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Member States should: (c) implement coherent, effective control frameworks, including inspections, for monitoring, reporting and verification activities; (d) ensure better coordination and exchange of information between the Competent Authorities and Accreditation bodies, to improve the quality of the verification process; (e) provide on time to the Commission the annual reports foreseen by the directive; and (f) regularly publish reports on the implementation and results of EU ETS to encourage transparency for operators and market participants. 
Jäsenvaltioiden olisi c) toteutettava yhdenmukaiset vaikuttavat valvontakehykset (mukaan lukien paikalla toimitetut tarkastukset) toimien tarkkailua, raportointia ja todentamista varten d) varmistettava parempi koordinointi ja tietojenvaihto toimivaltaisten viranomaisten ja akkreditointielinten välillä, jotta todentamisprosessin laatu paranee e) toimitettava direktiivissä edellytetyt vuotuiset kertomukset komissiolle määräaikaan mennessä f) julkaistava säännöllisesti raportteja EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanosta ja tuloksista edistääkseen avoimuutta toiminnanharjoittajien ja markkinatoimijoiden näkökulmasta.
95 The Court found gaps in the Commission’s guidance and monitoring of Member States’ implementation during phase II of EU ETS. 
95 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita komission antamissa ohjeissa sekä seurannassa, jota komissio kohdisti EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa vaiheessa II.
The Court found that the lack of transparency in the Commission’s decision to use the PRIMES-model and 2005 as the base year to calculate phase II emission caps led to inefficiencies for the Member States and a lack of transparency in the preparation and the assessment of the phase II NAPs (paragraphs 65 to 67). 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio ei ollut tehnyt avoimesti päätöstään käyttää PRIMES-mallia vaiheen II enimmäismäärien laskennan perusteena ja vuotta 2005 laskelmien ver-tailuvuotena. Avoimuuden puute johti jäsenvaltioissa tehottomuuteen.
In the absence of specific internal Commission documents related to the assessment of the NAPs, the Court was unable to conclude that the work done by the Commission to assess the NAPs was equally detailed and complete for all selected Member States (see paragraphs 68 and 69). 
Kansallisten jakosuunnitelmien arvioinnista ei ollut saatavilla komission sisäisiä asiakirjoja. Siksi tilintarkastustuomioistuin ei voinut päätellä, arvioiko komissio kaikkien tarkastukseen valittujen jäsenvaltioiden kansalliset jakosuunnitelmat yhtä yksityiskohtaisesti ja kattavasti (kohdat 68 ja 69).
Conclusions and recommendations 50 96 The nature of the EU ETS as a market-based mechanism requires the regular disclosure of detailed and relevant information on the implementation and functioning of the system. 
Johtopäätökset ja suositukset 50 96 EU:n päästökauppajärjestelmä on luonteeltaan markkinoihin perustuva mekanismi, minkä vuoksi järjestelmän täytäntöönpanosta ja toiminnasta on annettava yksityiskohtaisia ja relevantteja tietoja säännöllisesti.
Although a lot of information is publicly available, the Commission did not publish one important piece of such information, the annual implementation report required under the directive (see paragraphs 71 and 72). 
Vaikka järjestelmästä on julkisesti saatavissa paljon tietoja, komissio ei julkaissut yhtä tärkeää tietoa, nimittäin direktiivissä edellytettyä vuosittaista täytäntöönpanokertomusta (kohdat 71 ja 72).
Coordination and exchanges of information between the Member States are also vital. 
Myös koordinointi ja tietojenvaihto jäsenvaltioiden kesken on ensiarvoista.
The Commission has had a limited role in ensuring the harmonisation of key controls in the implementation of the EU ETS by Member States (paragraphs 73 to 76). 
Komissio on ollut vain vähäisessä määrin mukana varmistamassa, että EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa liittyvät keskeiset kontrollit yhdenmukaistetaan (kohdat 73–76).
Various fora and working groups to share information were established and these provided essential support to Member States. 
Tietojenvaihtoa varten perustettiin erilaisia foorumeita ja työryhmiä, joista oli huomattavaa apua jäsenvaltioille.
However, their impact was limited to some extent by a relatively low level of participation by Member States (paragraphs 77 to 79). 
Foorumeiden ja työryhmien vaikutus jäi kuitenkin osittain vähäiseksi jäsenvaltioiden suhteellisen vähäisen osallistumisen tähden (kohdat 77–79).
Recommendation 5 During phase III, the level of guidance and information about the implementation of the EU ETS should be improved. 
Suositus 5 EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvien ohjeiden ja tietojen tasoa on parannettava vaiheessa III.
The Commission should: (a) improve its monitoring of the implementation by the Member States to identify areas where more harmonisation is imperative; and (b) publish regularly the required report on the implementation of the EU ETS, specifically addressing issues of non-harmonisation and resulting risks. 
Komission olisi a) parannettava jäsenvaltioiden toteuttamaan täytäntöönpanoon kohdistamaansa seurantaa, jotta saataisiin selville osa-alueet, joilla tarvitaan lisää yhdenmukaistamista b) säännöllisesti julkaistava vaadittu kertomus EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanosta ja käsiteltävä kertomuksissa erityisesti epäyhdenmukaisuuteen liittyviä näkökohtia ja siitä aiheutuvia riskejä.
The Member States should: (c) ensure that representatives of Competent Authorities regularly attend meetings and participate in the exchange of information, experiences and knowledge on implementation issues. 
Jäsenvaltioiden olisi c) huolehdittava, että toimivaltaisten viranomaisten edustajat osallistuvat säännöllisesti kokouksiin sekä täytäntöönpanoa koskevien tietojen, kokemusten ja osaamisen vaihtoon.
97 As regards the EU-wide obligation for installations to surrender the required number of allowances each year, the EU ETS has a very high compliance rate. 
97 Laitokset noudattavat erittäin suurelta osin EU ETS -järjestelmän EU:n laajuista velvoitetta, joka koskee vaaditun pääs-töoikeusmäärän vuosittaista palauttamista.
Nevertheless, the Court noted that Member States defined a wide variety of penalty provisions for other types of infringements, which potentially reduces the level playing field for operators (paragraphs 81 and 82). 
Tilintarkastustuomioistuin pani kuitenkin merkille, että jäsenvaltiot määrittelivät hyvin erilaisia sakkomää-räyksiä muuntyyppisten rikkomisten perusteella, mikä saattaa johtaa siihen, etteivät toiminnanharjoittajien toimintaolosuhteet ole yhtäläiset (kohdat 81 ja 82).
The Court could not assess the effectiveness of the sanction systems of the Member States due to a lack of consolidated information at Member State and European level. 
Tilintarkastustuomioistuimen ei ollut mahdollista arvioida jäsenvaltioiden seuraamusjärjestelmien vaikuttavuutta, koska jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla ei ole saatavissa konsolidoituja tietoja.
The effective implementation of penalties was sometimes hampered by limitations in the legal and administrative systems of the Member States (paragraphs 83 to 85). 
Sakkojen vaikuttavaa täytäntöönpanoa haittasivat joskus jäsenvaltioiden oikeus-ja hallintojärjestelmien rajoitteet (kohdat 83–85).
Furthermore, there were divergent practices concerning specific rules for the surrendering of international project credits (paragraph 86). 
Lisäksi kansainvälisistä hankkeista saatavien hyvitysten palauttamiseen sovellettavia sääntöjä koskevat käytännöt vaihtelivat (kohta 86).
Conclusions and recommendations 51 Recommendation 6 The implementation of sanctions in relation to the EU ETS should be made more transparent. 
Johtopäätökset ja suositukset 51 Suositus 6 EU:n päästökauppajärjestelmään liittyvien seuraamusten täytäntöönpanoa pitäisi selkeyttää.
Up-to-date and accurate information should be available at Member State and EU level on the implementation and results of penalty procedures, and the Commission should better monitor enforcement practises across the EU as well as the consistent application of national penalties. 
Jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla olisi oltava saatavilla ajantasaiset ja oikeelliset tiedot sakkomenettelyjen täytäntöönpanosta ja tuloksista. Lisäksi komission olisi entistä paremmin seurattava seuraamusten täytäntöönpanokäytäntöjä kaikkialla EU:ssa sekä kansallisten sakkojen johdonmukaista soveltamista.
The Commission should: (a) ensure that Member States keep up-to-date information on the application of all types of penalties (EU and national) and make appropriate proposals and guidelines for increased transparency among relevant bodies. 
Komission olisi a) varmistettava, että jäsenvaltiot kokoavat ajantasaiset tiedot kaikentyyppisten (EU:n ja kansallisten) sakkojen soveltamisesta; lisäksi komission olisi tehtävä tarvittavat ehdotukset ja annettava tarvittavat ohjeet, jotta avoimuus asianosaisten elinten välillä lisääntyisi.
The Member States should: (b) consistently apply the penalties defined at national level as well as the penalty foreseen in the Directive; and (c) keep up-to-date and accurate information on penalties applied. 
Jäsenvaltioiden olisi b) pantava sekä kansallisella tasolla määritellyt että direktiivin mukaiset sakot täytäntöön yhdenmukaisesti c) pidettävä tiedot täytäntöön pannuista sakoista ajan tasalla ja huolehdittava tietojen oikeellisuudesta.
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Augustyn KUBIK, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 15 April 2015. 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Augustyn KUBIKIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 15. huhtikuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
Annex 52 Background information PART I — International framework for emissions trading 1. 
Liite 52 Taustaa OSA I – Päästökaupan kansainvälinen toimintakehys 1.
There is widespread scientific consensus that greenhouse gases generated from human activity and released into the atmosphere have a direct impact on the greenhouse effect, causing global warming and affecting the climate system. 
On olemassa laaja tieteellinen yksimielisyys siitä, että ihmisen toiminnan vuoksi ilmakehään vapautuvilla kasvi-huonekaasuilla on suora vaikutus kasvihuoneilmiöön, joka saa aikaan ilmaston lämpenemistä ja häiritsee ilmas-tojärjestelmää.
This consensus also holds that if global average temperature increases by 2 °C compared to the temperature in pre-industrial times, there is a much higher risk that dangerous and possibly catastrophic changes in the global environment will occur. 
Yksimielisyys vallitsee myös siitä, että maapallon keskilämpötilan kohoaminen kahdella asteella verrattuna esiteolliseen aikaan kasvattaa huomattavasti riskiä, että koko maapallon ympäristö muuttuu vaaralli-sella ja mahdollisesti katastrofaalisella tavalla.
Therefore, the international community recommends keeping warming below 2 °C by reducing these emissions1. 
Tästä syystä kansainvälinen yhteisö suosittelee, että lämpeneminen pidettäisiin alle kahdessa asteessa vähentämällä päästöjä1.
The European Union has shown international leadership in its actions to deal with climate change. 
Euroopan unioni on osoittanut kansainvälistä johtajuutta ilmastonmuutosta koskevilla toimillaan.
It has committed itself to reduce GHG emissions under the 1997 Kyoto Protocol (see Box) to the 1992 UNFCCC that sets an overall framework for intergovernmental efforts to tackle the challenge posed by climate change. 
EU on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä vuoden 1992 YK:n ilmastonmuutoksen puitesopimukseen (UNFCCC) vuonna 1997 lisätyn Kioton pöytäkirjan (ks. laatikko) mukaisesti.
Box — The Kyoto Protocol The Kyoto Protocol was adopted in Kyoto, Japan, on 11 December 1997 and entered into force on 16 February 2005. 
Laatikko – Kioton pöytäkirja Kioton pöytäkirja hyväksyttiin Kiotossa Japanissa 11. joulukuuta 1997, ja se tuli voimaan 16. helmikuuta 2005.
188 countries and one regional economic integration organisation (the European Union) have signed up to the protocol. 
Pöytäkirjan on allekirjoittanut 188 maata ja yksi alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö (Euroopan unioni).
Of the UNFCCC signatories only the United States has not ratified the protocol. 
UNFCCC-puitesopimuksen allekirjoittajista vain Yhdysvallat ei ole vahvistanut pöytäkirjaa.
The protocol set an objective for the 37 industrialised countries and the European Union: a binding reduction target of GHG emissions by an average of 5 % compared to 1990 levels over the 5-year period 2008 to 2012. 
Pöytäkirjassa asetettiin 37 teollisuusmaalle ja Euroopan unionille sitovaksi tavoitteeksi, että kasvihuonekaasujen päästöjä vähennetään keskimäärin viisi prosenttia vuoden 1990 tasoihin nähden viisivuotiskauden 2008–2012 kuluessa.
The Kyoto Protocol introduced three market-based mechanisms to help meet these targets: emissions trading, the Clean Development Mechanism and Joint Implementation. 
Kioton pöytäkirjassa otettiin käyttöön kolme markkinoihin pohjautuvaa mekanismia, joiden tarkoituksena on edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. Mekanismit ovat päästökauppa, puhtaan kehityksen mekanismi ja yhteistoteutus.
The Commission’s long-term roadmap for GHG emissions aims at a reduction of 80 % by 20502. 
Kasvihuonekaasuja koskevassa komission pitkän aikavälin etenemissuunnitelmassa vähennystavoitteeksi on asetettu 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä2.
On 23 October 2014, the Council agreed on the 2030 climate and energy policy framework and endorsed a binding EU target of at least 40 % domestic reduction in greenhouse gases by 2030 compared to 19903. 
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23. lokakuuta 2014 vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto-ja energiapolitiikan puitteet ja vahvisti EU:n kasvihuonekaasupäästöjen sitovaksi vähennystavoitteeksi ainakin 40 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä3.
The EU ETS will continue to play a central role in achieving these objectives. 
EU:n päästökauppajärjestelmä on jatkossakin keskeinen väline, jolla näihin tavoitteisiin pyritään.
1 See Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), established by the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation in 1988 (www.ipcc.ch). 
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman ja Maailman ilmatieteen järjestön vuonna 1988 perustama hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (IPCC) (www.ipcc.ch).
2 COM(2011) 112 final of 8.3.2011, ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’. 
2 KOM(2011) 112 lopullinen 8.3.2011, Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050.
3 European Council (23 and 24 October 2014), Conclusions on 2030 Climate and Energy Policy Framework, SN 79/14. Annex 
3 Eurooppa-neuvosto (23. ja 24. lokakuuta 2014), Päätelmät ilmasto-ja energiapolitiikan puitteista 2030, SN 79/14. Liite
Annex 53 PART II — Supply and demand in the EU ETS during phase II (2008–12) 4. 
Liite 53 OSA II – Tarjonta ja kysyntä EU:n päästökauppajärjestelmän vaiheessa II (2008–2012) 4.
The economic crisis, which started around 2008, strongly reduced industrial activity and emissions4. 
Vuoden 2008 paikkeilla alkanut talouskriisi on huomattavasti vähentänyt teollista toimintaa ja päästöjä4.
The demand for allowances in phase II was therefore lower than expected creating a surplus of allowances on the market (see Figure) and impacting on the carbon price, which fell from approximately 22 euros to 5 euros between the start of phase II in 2008 by the end of phase II in 2012. 
Päästöoikeuksien kysyntä oli siksi odotettua vähäisempää vaiheessa II, ja markkinoilla syntyi päästöoikeuksien ylijäämä (ks. kaavio). Tilanne vaikutti hiilidioksidin hintaan, joka laski noin 22 eurosta (vaiheen II käynnistyessä vuonna 2008) viiteen euroon (vaiheen II päättyessä vuonna 2012).
Figure — Supply, demand and surplus for phase II of the EU ETS (2008–12) 1 047 945 442 283 Resulting surplus Demand Phase II Verified Emissions Phase II Surplus 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Supply Phase II Freely allocated allowances Phase II Auctioned allowances Phase II Surrendered Kyoto Units Source: ECA’s analysis based on EEA ETS Dataviewer (June 2014) for stationary installations. 
Kaavio – Tarjonta, kysyntä ja ylijäämä EU:n päästökauppajärjestelmän vaiheessa II (2008–2012) 1 047 945 442 283 Syntynyt ylijäämä Kysyntä Vaihe II Todennetut päästöt Vaihe II Ylijäämä 1 779 687 9 999 310 9 709 851 Tarjonta Vaihe II Ilmaiseksi jaetut päästöoikeudet Vaihe II Huutokaupatut päästöoikeudet Vaihe II palautetut Kioton päästöyksiköt Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen analyysi Euroopan ympäristökeskuksen ETS-tietokannan perusteella (kesäkuu 2014) kiinteiden laitosten osalta.
4 The link between the economic crisis and the fall in emissions has been identified by the Commission (‘The state of the European carbon market in 2012’, COM(2012) 652 final) and by extensive other sources (for example, the World Bank in its report ‘Mapping Carbon Pricing Initiatives’ of 2013). 
4 Komissio on todennut talouskriisin olevan yhteydessä päästöjen vähenemiseen (Euroopan hiilidioksidimarkkinoiden tila vuonna 2012 (COM/2012/0652 final). Sama on tuotu esiin laajalti myös muissa lähteissä (esimerkiksi Maailmanpankin raportti Mapping Carbon Pricing Initiatives vuodelta 2013).
Annex 54 PART III — Debates on reform to mitigate surplus allowances and future perspectives 5. 
Liite 54 OSA III – Keskustelut päästöoikeuksien ylijäämän vaikutusten lieventämiseen tähtäävästä uudistuksesta ja tulevaisuudennäkymistä 5.
Debates on further changes to the EU ETS and structural reform from 2020 onwards are still ongoing. 
Keskustelut lisämuutoksista EU:n päästökauppajärjestelmään ja järjestelmän rakenteiden uudistamisesta vuodesta 2020 alkaen ovat edelleen käynnissä.
In phase II, there was little flexibility in the system to respond to the changing economic situation, the reduced demand for allowances and the growing surplus. 
Vaiheessa II järjestelmä ei kyennyt kovinkaan joustavasti reagoimaan taloudellisen tilanteen muutokseen, päästöoikeuksien kysynnän laskuun ja ylijäämän kasvuun.
This was recognised by the Commission as weakening the effectiveness of the scheme. 
Komissio totesi tämän heikentävän järjestelmän vaikuttavuutta.
The Commission also considers that a higher market price would create a greater incentive to invest in low carbon technologies5. 
Komissio katsoo myös, että korkeampi hinta lisäisi kiinnostusta vähähiilisiä teknologioita koskeviin investointeihin5.
In an attempt to mitigate the effects of the surplus of EU ETS allowances (identified by the Commission at almost 2 billion allowances at the start of phase III6) (see also Figure) and to strengthen the price signal on carbon emissions, the Commission issued in 2012 a proposal for the ‘back-loading’ of auctions for phase III. 
Komissio pyrki lieventämään EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien ylijäämästä aiheutuvia vaikutuksia (komission mukaan ylijäämä oli lähes kaksi miljardia päästöoikeutta vaiheen III alussa6) (ks. myös kaavio). Lisäksi komissio pyrki lujittamaan hiilidioksidin hintasignaalia.
The auctioning of 900 million allowances would be postponed until 2019–20. 
Näin ollen 900 miljoonan päästöoikeuden huutokauppaamista lykättäisiin vuosiin 2019–2020.
Back-loading would not reduce the overall level of allowances available, but would modify their distribution over the period. 
Tällainen ”takapainottaminen” ei vähentäisi käytettävissä olevien päästöoikeuksien kokonaismäärää, mutta se vaikuttaisi niiden jakautumiseen kauden mittaan.
This legislative proposal was accepted by the Parliament and the Council during 2013. 
Parlamentti ja neuvosto hyväksyivät lainsäädäntöehdotuksen vuonna 2013.
In order to tackle the issue of the surplus and to strengthen the environmental impact of the scheme, the Commission considered that a sustainable solution to the imbalance between supply and demand was required. 
Komissio pyrki ratkaisemaan ylijäämästä aiheutuvan ongelman ja lujittamaan järjestelmän vaikutuksia ympäristöön. Se katsoi, että tätä varten olisi löydettävä kestävä ratkaisu tarjonnan ja kysynnän väliseen epätasapainoon.
In January 2014, the Commission therefore proposed — together with the proposal for the 2030 climate and energy package7 — structural reform measures for the EU ETS, with the introduction of a market stability reserve from 2021 to address the surplus of allowances already built up and to improve the system’s resilience to major shocks by automatically adjusting the supply of allowances to be auctioned. 
Näin ollen komissio ehdotti tammikuussa 2014 rakenneuudistustoimenpiteitä EU:n päästökauppajärjestelmään. Samassa yhteydessä se ehdotti vuoteen 2030 ulottuvaa energia-ja ilmastopakettia7. Vuodesta 2021 alkaen käyttöön otettaisiin markkinavakausvaranto, joka auttaisi käsittelemään jo kertyneen päästöoikeuksien ylijäämän ja parantaisi järjestelmän kykyä sietää laajoja häiriöitä siten, että huutokaupattavien päästöoikeuksien tarjonta mukautuisi tilanteeseen automaattisesti.
The legislative proposal is under consideration by the Council and the European Parliament. 
Lainsäädäntöehdotus on neuvoston ja Euroopan parlamentin käsittelyssä.
5 European Commission Climate Action, 'The EU Emissions Trading System (EU ETS)' factsheet, available at http://ec.europa.eu/clima/publications/ docs/factsheet_ets_en.pdf 6 European Commission, DG Climate Action (http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm). 7 COM(2014) 15 final of 22.1.2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’. Annex 
5 European Commission Climate Action, ’The EU Emissions Trading System (EU ETS)’ factsheet on luettavissa osoitteessa http://ec.europa.eu/clima/ publications/docs/factsheet_ets_en.pdf 6 Euroopan komissio, ilmastotoimien pääosasto http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm 7 COM(2014) 15 final, 22. tammikuuta 2014, Ilmasto-ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030. Liite
Reply of the 55 Commission Executive summary II The EU ETS is the cornerstone of EU climate policy. 
Komission 55 vastaus Tiivistelmä II EU:n päästökauppajärjestelmä on EU:n ilmastopolitiikan kulmakivi.
The system has put a price on carbon and emissions from installations in the system are falling as intended: by 2012 they were down 19 % compared to 1990 levels. 
Järjestelmä on asettanut hiilidioksidille hinnan, ja järjestelmässä olevien laitosten päästöt ovat vähentymässä kuten oli tarkoituskin: vuoteen 2012 mennessä ne olivat vähentyneet 19 prosenttia verrattuna vuoden 1990 tasoon.
The EU ETS delivers the necessary emission reductions at low cost. 
EU:n päästökauppajärjestelmä tuottaa tarvittavat päästövähennykset alhaisin kustannuksin.
No other policy measure, be it taxation or regulation, guarantees this like emissions trading does. 
Mikään muu politiikkatoimenpide, olipa se verotusta tai sääntelyä, ei takaa tätä samalla tavalla kuin päästökauppa.
The success of the EU ETS has inspired others worldwide and the Commission will continue to promote ETS as a policy measure. 
EU:n päästökauppajärjestelmän menestys on innoittanut muita maailmanlaajuisesti, ja komissio edistää jatkossakin päästökauppajärjestelmää politiikkatoimena.
III While the Court focused the audit on phase II of the EU ETS (2008–12), many improvements are already in place for phase III (2013–20) and specifically address the observations noted by the Court. 
III Samalla kun tilintarkastustuomioistuin kohdisti tarkastuksensa EU:n päästökauppajärjestelmän II vaiheeseen (2008–2012), monia parannuksia on jo käytössä järjestelmän III vaiheessa (2013–2020), ja ne koskevat erityisesti tilintarkastustuomioistuimen havainnoissaan esittämiä seikkoja.
Such observations are thus appreciated as further support for the related developments already put in place for phase III and further food for thought in other cases. 
Havainnot siten tukevat jo tehtyjä III vaiheen kehitystoimia ja auttavat tarvittavassa ajatustyössä muiden kysymysten osalta.
IV The Commission takes note of the Court’s conclusion. 
IV Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöksen huomioon.