natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The market failures the EIT aims to address Weak economic growth and job creation Inability to deliver new services, products and processes STRUCTURAL WEAKNESSES Research results not brought to the markets Poor talent Attraction/ Retention Poor research records in terms of creating social or economic value Low scale of resources including human resources Lack of entrepreneurial culture Too low private investment in R&D Barriers to collaboration within the knowledge triangle Source: ECA. 
Markkinoiden toimintapuutteet, jotka EIT:llä on tarkoitus korjata Heikko talouskasvu ja työpaikkojen luominen Kyvyttömyys tuottaa uusia palveluita, tuotteita ja prosesseja RAKENTEELLISET HEIKKOUDET Tutkimustuloksia ei saada markkinoille Lahjakkuuksien heikko houkuttelemis-ja säilyttämiskyky Tutkimuksen heikko kyky tuottaa yhteiskunnallista tai taloudellista arvoa Riittämättömät resurssit, myös henkilöresurssit Yrittäjäkulttuurin puuttuminen Liian vähän yksityisiä investointeja tutkimukseen ja kehitykseen Osaamiskolmion sisäiset yhteistyön esteet Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.
Observations 20 23 Thus the EIT aims to give priority to the transfer of its higher education, research and innovation activities to the business context and their commercial applica‐ tion. 
Johdanto 20 23 EIT pyrkii asettamaan etusijalle korkea-asteen koulutusta, tutkimusta ja innovointia koskevien toimiensa siirtämisen yritysten toimintaympäristöön sekä niiden kaupallisen soveltamisen.
However, whilst the EIT concept is based on a valid rationale, it has yet to have the desired effect. 
Vaikka EIT:n toimintamallin olemassaolo on tarpeen ylipäätään, se ei vielä ole tuottanut haluttua vaikutusta.
Some key elements have not been appropriately designed 24 The EIT was originally conceived to be an innovative public scheme. 
Eräitä keskeisiä osatekijöitä ei ole suunniteltu asianmukaisesti 24 EIT suunniteltiin alun perin innovatiiviseksi julkiseksi järjestelmäksi.
The EIT model introduced specific features which are not found in any other EU instru‐ ment fostering innovation. 
EIT:n mallissa otettiin käyttöön tiettyjä ominaisuuksia, joita ei ole missään muussa innovointia edistävässä EU:n välineessä.
For example, its ability to support the entire innova‐ tion ecosystem from education to start‐up through innovation‐driven projects run by multiple KIC partners is unique. 
Esimerkiksi sen kyky tukea koko innovaatioekosysteemiä koulutuksesta startup-yritykseen useiden osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien toteuttamilla innovointiin perustuvilla hankkeilla on ainutlaatuinen.
The autonomy given to the KICs is another characteristic of the EIT’s model particularly appreciated by its partners. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöille annettu autonomia on toinen EIT:n mallin piirre, jota sen kumppanit erityisesti arvostavat.
However, some key elements of the EIT model have not been appropriately designed to ensure that it is an effective and groundbreaking public scheme. 
Eräitä EIT:n mallin keskeisiä osatekijöitä ei kuitenkaan ole suunniteltu riittävän hyvin, jotta se olisi tehokas ja uraauurtava julkinen järjestelmä.
The knowledge triangle is not adequately reflected at Commission level 25 The initial drive to establish the EIT was based on the assumption that the weak‐ est link in the integration of the knowledge triangle was between the higher education sector and the business community. 
Osaamiskolmio ei näy riittävän hyvin komission tasolla 25 EIT:n perustamisen lähtökohtana oli alun perin olettamus, jonka mukaan osaamiskolmion integroinnin heikoin lenkki oli korkea-asteen koulutuksen ja yrityssektorin välillä.
The EIT was therefore placed under the responsibility of DG Education and Culture, which has a large amount of experience with educational programmes. 
Tästä syystä EIT asetettiin koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vastuulle, jolla on vahva kokemus koulutusalan ohjelmista.
DG Education and Culture has thus taken the lead role within the Commission, for example as its observer on the EIT Governing Board. 
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on tästä syystä ottanut komissiossa johtavan roolin esimerkiksi sen tarkkailijana EIT:n hallintoneuvostossa.
26 The innovation and entrepreneurship action lines which now take up the major‐ ity of EIT funding need to have expertise directly available15. 
26 Innovointia ja yrittäjyyttä koskevissa toimintalinjoissa, jotka nyt saavat suurimman osan EIT:n rahoituksesta, on oltava asiantuntemusta suoraan saatavilla15.
To do this, the EIT should have regular access to the expertise of DG Research and Innovation and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs. 
Tätä varten EIT:n olisi voitava hyödyntää säännöllisesti tutkimuksen ja innovoinnin sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastojen asiantuntijuutta.
DG Research and In‐ novation has valuable experience in managing research and innovation projects and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs has expertise in new business creation. 
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosastolla on arvokasta kokemusta tutkimus-ja innovointihankkeiden hallinnoinnista, ja sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastolla on uusien yritysten perustamista koskevaa asiantuntemusta.
However, these DGs have no units responsible for EIT mat‐ ters, and the Court found little evidence of their active involvement. 
Näillä pääosastoilla ei kuitenkaan ole EIT-kysymyksistä vastaavaa yksikköä, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi niiden aktiivisesta osallistumisesta vain vähän evidenssiä.
15 Over the 2010‐2014 period, the innovation projects action line accounted for 42 % of EIT‐funded activities costs, 22 % of entrepreneurship costs, 14 % of education costs and 22 % of other costs (see paragraphs 11 to 13). 
15 Kaudella 2010–2014 innovointihankkeita koskeva toimintalinja muodosti 42 prosenttia EIT:n rahoittamista toimintakuluista. Yrittäjyyden osuus oli 22 prosenttia, koulutuksen 14 prosenttia ja muiden kulujen 22 prosenttia (ks. kohdat 11–13).
It should be noted that there is a significant misalignment in methodologies among KICs when measuring other costs which are mainly made up of administrative and overhead costs. 
On syytä huomata, että osaamis-ja innovaatioyhteisöjen menetelmät mitata muita kuluja, jotka muodostuvat lähinnä hallintoja yleiskuluista, vaihtelevat merkittävästi.
Observations 21 EIT funding based on complementary activities a poorly defined concept 27 The innovation activities carried out by the KIC partners have been split into two categories: (a) activities funded up to 100 % by the EIT; and (b) KIC complementary activities which are not funded by the EIT. 
Johdanto 21 Täydentäviin toimiin perustuvan EIT-rahoituksen malli on määritelty huonosti 27 Osaamis-ja innovointiyhteisöjen kumppanien suorittamat innovointitoimet on jaettu kahteen luokkaan: a) EIT:n jopa 100-prosenttisesti rahoittamat toimet b) osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet, joita EIT ei rahoita.
The distinction between these two types of activities is fundamental to the EIT’s funding model as it determines the ceiling of the EIT’s contribution. 
Näiden kahden toimityypin erottaminen toisistaan on keskeisen tärkeää EIT:n rahoitusmallin kannalta, koska se määrää EIT:n rahoituksen enimmäisosuuden.
EIT funding may only cover a maximum of 25 % of a KIC’s overall costs (i.e. the sum of the costs of ac‐ tivities funded by the EIT and of those not funded by the EIT — this complex model is set out in Figure 6). 
EIT:n rahoitus saa kattaa enintään 25 prosenttia osaamis-ja innovaatioyhteisön kokonaiskustannuksista (eli EIT:n rahoittamien toimien sekä niiden toimien, joita EIT ei rahoita, yhteenlasketuista kustannuksista – tämä monimutkainen malli esitetään kaaviossa 6).
75 % of all costs) KIC budget Max. 25 % Min. 75 % Funding Activities Figure 6 
Muu kuin EIT:n rahoitus (enintään 75 % kaikista kuluista) Osaamis-ja innovaatioyhteisön talousarvio Rahoitus Toimet Kaavio 6
Observations 22 28 Over the 2010‐2014 period the EIT contributed 460 million euro to the three KICs. 
Johdanto 22 28 Kaudella 2010–2014 EIT myönsi 460 miljoonaa euroa rahoitusta kolmelle osaamis-ja innovaatioyhteisölle.
This has helped to fund innovation activities of 540 million euro. 
Tämä on auttanut rahoittamaan innovointitoimia 540 miljoonan euron arvosta.
KIC comple‐ mentary activities have been declared for 2 043 million euro (of which 10 % were funded by EU programmes other than EIT such as FP7 collaborative projects, ERC funding schemes, JTI projects etc., and 23 % by other national or regional public schemes) — see Figure 7. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia on ilmoitettu 2 043 miljoonan euron arvosta (tästä määrästä 10 prosenttia rahoitettiin muista EU:n ohjelmista kuin EIT:stä, esimerkiksi seitsemännen puiteohjelman yhteistyöhankkeista, tutkimusneuvoston rahoitusohjelmista ja yhteisten teknologia-aloitteiden hankkeista, ja 23 prosenttia muista kansallisista tai alueellisista julkisista järjestelmistä) – ks. kaavio 7.
EIT contribution to the KICs activities over the 2010-2014 period EIT contribution (2010-2014) 460 million euro Invested EIT Funded Activities 540 million euro (21 %) KIC Complementary Activities 2 043 million euro (79 %) Source: EIT. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen toimia koskeva EIT:n rahoitusosuus kaudella 2010–2014 EIT:n rahoitusosuus (2010–2014) 460 miljoonaa euroa investoidaan EIT:n rahoittamat toimet 540 milj. euroa (21 %) Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet 2 043 milj. euroa (79%) Lähde: EIT.
Observations 23 29 The KIC complementary activities were poorly defined. 
Johdanto 23 29 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet oli määritelty huonosti.
This lack of clear defi‐ nition led to operational difficulties for the KIC partners who had a different understanding from the EIT of what could be reported as KIC complementary activities and how to report them. 
Selvän määritelmän puute on vaikeuttanut osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien toimintaa, koska niillä oli eri käsitys kuin EIT:llä siitä, mitä voitiin raportoida osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävinä toimina ja miten ne tuli raportoida.
This issue was raised by one KIC in 2012 in its performance report: ‘pending definition of complementary funding is causing problems in full engagement of some partners, and full declaration of the com‐ plementary sourcing they are really bringing’. 
Eräs osaamis-ja innovaatioyhteisö otti tämän kysymyksen esille vuoden 2012 tulosraportissaan. Sen mukaan täydentävän rahoituksen määritelmän puuttuminen vaikeuttaa eräiden kumppanien täysipainoista osallistumista ja niiden todellisuudessa tuoman täydentävän rahoituksen täysimääräistä ilmoittamista.
30 The KIC complementary activities were not legally defined until the 2014 grant agreements were signed between the KICs and the EIT, at the start of the fourth year of KIC operations. 
30 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet määriteltiin oikeudellisesti vasta, kun vuoden 2014 avustussopimukset allekirjoitettiin osaamis-ja innovaatioyhteisöjen ja EIT:n välillä osaamis-ja innovaatioyhteisöjen neljännen toimintavuoden alussa.
The 2014 EIT guidance document Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities specified that such activities must have ‘a clear link with a least one [activity funded by the EIT] and not be financed from the EIT contribu‐ tion’. 
Vuonna 2014 julkaistussa EIT:n ohjausasiakirjassa ”Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities” täsmennettiin, että tällaisilla toimilla on oltava selvä yhteys vähintään yhteen EIT:n rahoittamaan toimeen eikä niitä saa rahoittaa EIT:n rahoitusosuudesta.
It also stated that the costs of these activities must be ‘proportionate to the cost of [the activity funded by the EIT] and/or to the expected impact in further‐ ing the mission of a KIC’. 
Siinä todettiin myös, että tällaisista toimista aiheutuvien kulujen on oltava oikeasuhteisia EIT:n rahoittaman toimen kuluihin ja/tai osaamis-ja innovaatioyhteisön tehtävää edistävään odotettuun vaikutukseen verrattuna.
31 The proportionality principle was introduced in 2014 by the EIT to address and prevent the occurrence of inflated KIC complementary activities. Nevertheless, assessing whether the ‘proportionality’ criterion is respected for a specific KIC complementary activity remains challenging as no further guidance has been issued and the EIT did not put in place any specific mechanism to systemically test proportionality. 
Tästä huolimatta on edelleen haasteellista arvioida, onko suhteellisuuden kriteeriä noudatettu tietyn osaamis-ja innovaatioyhteisön täydentävän toimen kohdalla, koska mitään lisäohjeita ei ole annettu eikä EIT ottanut käyttöön erityistä järjestelyä suhteellisuuden järjestelmälliseksi testaamiseksi.
As a result, no cost has been rejected by the EIT on the grounds of being ‘disproportionate’ during its review of the KIC complementary activities for the 2010‐2014 period. 
Näin ollen EIT ei hylännyt mitään kuluja sillä perusteella, että ne eivät olleet suhteellisia, tarkastaessaan osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia kaudelta 2010–2014.
32 Prior to the 2016 business plan cycle, the criteria of ‘having a clear link’ and ‘being proportionate’ were subject to different interpretations. 
32 Selvää yhteyttä ja oikeasuhteisuutta koskevia kriteerejä tulkittiin ennen vuoden 2016 liiketoiminnan suunnittelusykliä monin eri tavoin.
This has led to uncertainties between KIC partners, the EIT and those checking cost statements16 as to whether the associated costs should be accepted or not in the calculation of the maximum EIT contribution (see Box 3 for an example). 
Tämä on aiheuttanut epävarmuutta osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien, EIT:n ja kuluilmoitusten tarkastajien välillä16 siitä, olisiko liitännäiskulut hyväksyttävä mukaan laskettaessa EIT:n enimmäisrahoitusosuutta (ks. laatikossa 3 esitetty esimerkki).
16 Checks and audits are performed by the EIT, private external auditors and ECA. 
16 Selvityksiä ja tarkastuksia tekevät EIT, yksityiset ulkoiset tarkastajat ja tilintarkastustuomioistuin.
According to the financial reporting, this activity was linked to an EIT‐funded innovation project of 4.5 million euro — the im‐ plied cost ratio is 42:1. 
Taloudellisen raportoinnin mukaan tämä toimi liittyi erääseen 4,5 miljoonan euron arvoiseen EIT:n rahoittamaan innovointihankkeeseen – kulujen suhde on 42:1.
To justify the link, a short document was provided explaining that the partner is involved in many KIC activities including educational and business creation programmes. 
Yhteyden perustelemiseksi toimitettiin lyhyt asiakirja, jossa selitettiin, että kumppani osallistuu moniin osaamis-ja innovaatioyhteisön toimiin, muun muassa koulutusta ja yritysten perustamista koskeviin ohjelmiin.
However, there is no convincing evidence of a ‘clear link’ between the purpose of the 188 million euro in incurred costs and the innovation project valued at 4.5 million euro undertaken by other KIC partners. 
Aiheutuneiden 188 miljoonan euron kulujen tarkoituksen ja muiden osaamis-ja innovaatioyhteisön kumppanien toteuttaman 4,5 miljoonan euron arvoisen innovointihankkeen välisestä ”selvästä yhteydestä” ei kuitenkaan ole vakuuttavaa näyttöä.
33 The measuring and reporting of KIC complementary activities are not essential to the achievements of the EIT’s objectives; only the activities funded by the EIT ‘are the activities that make a KIC a KIC’17. 
33 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien mittaaminen ja niistä raportointi eivät ole oleellisia EIT:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta: toimia, jotka tekevät osaamis-ja innovaatioyhteisöstä osaamis-ja innovaatioyhteisön, ovat vain EIT:n rahoittamat toimet17.
The purpose of the grant is to finance EIT‐funded activities, not 25 % of the KIC overall’s costs. 
Avustuksen tarkoituksena on rahoittaa EIT:n rahoittamia toimia eikä 25:tä prosenttia osaamis-ja innovaatioyhteisön kokonaiskustannuksista.
Excluding the KIC com‐ plementary activities as a funding condition would not affect the outcome; the KICs would still carry out the EIT‐funded activities. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien jättäminen rahoitusehtojen ulkopuolelle ei vaikuttaisi tulokseen: osaamis-ja innovaatioyhteisöt toteuttaisivat yhä EIT:n rahoittamat toimet.
The claimed leverage effect is undemonstrated and implausible 34 The inclusion of the KIC complementary activities in the EIT’s funding model is used to demonstrate its leverage effect. 
Väitettyä vipuvaikutusta ei ole osoitettu ja se on epäuskottava 34 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien sisällyttämistä EIT:n rahoitusmalliin on käytetty sen vipuvaikutuksen osoittamiseen.
Horizon 2020 states that ‘the EIT ap‐ proach to funding will be firmly based on a strong leverage effect ...’ 
Horisontti 2020 -ohjelmassa todetaan, että ”EIT:n lähestymistapa rahoitukseen perustuu vahvaan vipuvaikutukseen [...]”.
The 2013 EIT annual report states ‘Leverage factor of 4: more than 80 % of the KIC’s overall budget comes from external sources and for every euro invested from the EU budget, a higher investment is triggered from other sources.’ 
EIT:n vuosikertomuksessa vuodelta 2013 todetaan vipuvaikutuskertoimen olevan 4: yli 80 prosenttia osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kokonaismäärärahoista tulee ulkoisista lähteistä ja jokainen EU:n talousarviosta investoitu euro saa aikaan suuremman investoinnin jostakin muusta lähteestä.
The Commission reported in 2013 as a performance indicator the ‘enhanced leverage effect of the EIT on private and other public financial sources’. 
Komissio ilmoitti vuonna 2013 käyttävänsä EIT:n suurempaa vipuvaikutusta yksityisiin ja muihin julkisiin rahoituslähteisiin yhtenä tulosindikaattorina.
17 ‘FAQ about KICs’ — EIT (2010). 
17 ”FAQ about KICs” – EIT (2010).
Observations 25 35 The claimed EIT leverage effect of four is based on the assumption that all KIC complementary activities declared by the KIC partners are additional, i.e. trig‐ gered by the EIT’s intervention. 
Johdanto 25 35 EIT:n väitetty, kertoimeltaan 4 oleva vipuvaikutus perustuu oletukseen, jonka mukaan kaikki osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanien ilmoittamat osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet ovat lisätoimia eli EIT:n toimenpiteen laukaisemia.
This is an unrealistic hypothesis, because the EIT has permitted the KICs to declare the KIC complementary activities retroactive‐ ly — costs from a past KIC complementary activity can be declared in the current reporting year of the associated activity funded by the EIT. 
Tämä on epärealistinen hypoteesi, koska EIT on sallinut osaamis-ja innovaatioyhteisöjen ilmoittaa täydentäviä toimia takautuvasti: osaamis-ja innovaatioyhteisön aikaisemman täydentävän toimen kulut voidaan ilmoittaa siihen liittyvän EIT:n rahoittaman toimen raportointivuonna.
36 These retroactive KIC complementary activities are not additional as they were undertaken by the KIC partners without the EIT support (see Box 4 for an exam‐ ple). 
36 Nämä taannehtivat osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet eivät ole lisätoimia, koska osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit toteuttivat ne ilman EIT:n tukea (ks. laatikossa 4 esitetty esimerkki).
The retroactive KIC complementary activities account for 450 million euro (22 %) of the overall KIC complementary activities declared over the 2010‐2014 period. 
Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen taannehtivien täydentävien toimien osuus kaikista kaudella 2010–2014 ilmoitetuista osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista on 450 miljoonaa euroa (22 prosenttia).
A financial leverage effect cannot stem from a retroactive activity The costs incurred of a previous EU collaborative project running from 2010 to 2013 can be declared by a KIC partner as a KIC complementary activity to an EIT‐funded activity occurring in 2014. But the decision to under‐ take the FP7 project in 2010 was independent of the 2014 EIT’s approval to fund the associated activity, thus there is no leverage effect in this specific case. 37 Furthermore, the KIC partners mainly contribute to the KICs’ budgets ‘in kind’ and not in cash. 
Taannehtivat toimet eivät voi saada aikaan taloudellista vipuvaikutusta Osaamis-ja innovaatioyhteisön kumppani voi ilmoittaa aiemman, vuosina 2010–2013 toteutetun EU:n yhteistyöhankkeen aiheuttamat kustannukset vuonna 2014 toteutettavaan EIT:n rahoittamaan toimeen liittyvänä osaamis-ja innovaatioyhteisön täydentävänä toimena. Vuonna 2010 tehty päätös toteuttaa seitsemännen puiteohjelman hanke ei kuitenkaan ollut riippuvainen EIT:n vuonna 2014 tekemästä päätöksestä rahoittaa siihen liittyvä toimi: näin ollen tässä nimenomaisessa tapauksessa ei esiintynyt minkäänlaista vipuvaikutusta.
The KIC partners and the three KIC legal entities interviewed during the course of this audit confirmed that most of the KIC complementary activities are not additional — they would have been carried out without the existence of the EIT. Our review of each KIC comple‐ mentary activity greater than 2 million euro showed this to be the case. 
Tämän tarkastuksen yhteydessä haastatellut osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ja kolme osaamis-ja innovaatioyhteisöjen muodostamaa oikeussubjektia vahvistivat, että useimmat osaamis-ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet eivät ole lisätoimia: ne olisi toteutettu myös ilman EIT:n olemassaoloa.
These costs are not additional as the courses are part of the standard educational programme of the university. 
Nämä kustannukset eivät aiheudu lisätoimista, koska kurssit ovat osa yliopiston normaalia koulutusohjelmaa.
Observations 26 KICs are unlikely to reach financial sustainability 38 KICs are to develop strategies to become financially sustainable18, although this objective in the long term is not compatible with the expected lifespan of a KIC (7 to 15 years) as described in the EIT’s founding regulation19. 
Johdanto 26 Osaamis-ja innovaatioyhteisöt saavuttavat tuskin taloudellista kestävyyttä 38 Osaamis-ja innovaatioyhteisöjen on kehitettävä strategioita taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi18, vaikka tämä tavoite ei pitkällä aikavälillä sovi yhteen osaamis-ja innovaatioyhteisön odotettavissa olevan toiminta-ajan (7–15 vuotta) kanssa, kuten EIT:n perustamisesta annetussa asetuksessa kuvaillaan19.
Due to this legisla‐ tive incoherence, it is commonly understood20 that the EIT’s financial contribution should end, in principle, after a maximum period of 15 years, but that the KICs should live on. 
Tämän lainsäädännöllisen epäjohdonmukaisuuden vuoksi yleinen käsitys on20, että EIT:n rahoitusosuuden myöntämisen olisi periaatteessa päätyttävä enintään 15 vuoden jälkeen, mutta osaamis-ja innovaatioyhteisöjen tulisi jatkaa toimintaansa.
39 KIC partners and the three KIC legal entities interviewed stated that the KICs are unlikely to become financially independent after 15 years. 
39 Haastatellut osaamis-ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ja kolme osaamis-ja innovaatioyhteisöjen muodostamaa oikeussubjektia totesivat, että osaamis-ja innovaatioyhteisöistä tuskin tulee viidentoista vuoden jälkeen rahoituksellisesti riippumattomia.
Over the 2010‐2014 period, only one KIC declared any income (400 000 euro), while the EIT injected over 460 million euro into the KICs. 
Kaudella 2010–2014 vain yksi osaamis-ja innovaatioyhteisö ilmoitti tuloja (400 000 euroa), kun taas EIT on sijoittanut yli 460 miljoonaa euroa osaamis-ja innovaatioyhteisöihin.
Two thirds of the respondents to the ECA’s survey do not think that in the long term the KICs are likely to become financially independent. 
Kaksi kolmesta tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn vastanneesta ei usko, että osaamis-ja innovaatioyhteisöistä tulee pitkällä aikavälillä rahoituksellisesti riippumattomia.