natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Communication SEC(2011) 1500 recalls that ‘in addition to the Infrastructure Consolidation project (ITIC), which will be rolled out to all services, all information systems of the Commission, including offices and executive agencies, financed under both operational and administrative budgets are subject to the rationalisation process’. 
Tiedonannossa SEK(2011)1500 muistutetaan, että infrastruktuurin vahvistamista koskeva hanke (ITIC) ulotetaan koskemaan kaikkia yksiköitä, ja sen lisäksi järkeistetään kaikki sekä toimintatalousarviosta että hallinnollisesta talousarviosta rahoitetut komission tietojärjestelmät, mukaan luettuina komission toimistot ja toimeenpanovirastot.
As far as large-scale IT projects belonging to the Commission are concerned, the governance mechanisms put in place since 2010 ensure their close scrutiny not only by DG Informatics but also by the ‘Information Systems Projects Management Board’ (ISPMB), of which not only the other horizontal DGs, but also five DGs representing different types of policies, are members. More precisely, the ‘tran-seuropean systems’ domain (see also answer to recommendation 6) is supervised by the High level Committee on IT. 
Vuonna 2010 voimaan tulleet hallintomekanismit varmistavat, että komissiolle kuuluvat laaja‐alaiset IT‐hankkeet tutkitaan tarkkaan paitsi tietotekniikan pääosastossa myös ISPMB:ssä, jonka jäseninä ovat muut horisontaaliset pääosastot ja sen lisäksi viisi pääosastoa, jotka edustavat erityyppisiä toiminta‐ lohkoja. ”Euroopan laajuisten järjestelmien” alaa (ks. myös vastaus suositukseen 6) valvoo tieto‐ tekniikka‐alan korkean tason komitea (High level Committee on IT).
Recommendation 3 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Suositus 3 Komissio hyväksyy tämän suosituksen, jossa käsitel‐ lään IT‐hankkeita koskevia, vuodesta 2010 voimassa olleita päätöksentekomenettelyjä.
Before the start of a project, directorates-general are obliged, under the IT governance rules put in place in 2010, to submit a business case or a vision document to the Information Systems Project Management Board (ISPMB) that spells out, amongst other things, how the governance structure of the project is set up. 
Vuonna 2010 voi‐ maan tulleiden tietohallinnon johtamista koskevien sääntöjen mukaan pääosastojen on ennen hankkeen aloittamista toimitettava ISPMB:lle toimintasuun‐ nitelma tai kehittämisasiakirja, jossa määritellään muun muassa se, miten hankkeen hallintorakenne muodostetaan.
The Board pays particular attention to the proper representation of the users in the project governance. 
ISPMB kiinnittää erityistä huomiota siihen, että käyttäjät ovat hankehallinnossa asian‐ mukaisesti edustettuina.
Moreover, all projects need to report yearly to the Board, thereby ensuring a close follow-up of the work carried out and of possible deviations from the initial scope, timetable, and budgets. 
Lisäksi kaikista hankkeista on raportoitava vuosittain ISPMB:lle sen varmista‐ miseksi, että tehtyä työtä ja mahdollisia poikkeamia hankkeen alkuperäisestä laajuudesta, aikataulusta ja talousarviosta seurataan tiiviisti.
Recommendation 4 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Suositus 4 Komissio hyväksyy tämän suosituksen, jossa käsitel‐ lään IT‐hankkeita koskevia, vuodesta 2010 voi‐ massa olleita päätöksentekomenettelyjä.
The Commission follows the PM2 project management methodology and project artefacts already provide entries for alternatives, cost estimations, resources, etc. 
Komissio noudattaa PM2‐hankehallinnointimenetelmää, ja hankkeiden tuotokset tarjoavat jo nyt pääsyn vaih‐ toehtoisiin toimintamalleihin, kustannusarvioihin, resursseihin jne.
All projects with a total cost of ownership above 500K (over 5 years) needs to submit a business case/ vision document to the ISPMB and to report on an annual basis. 
Kaikista hankkeista, joiden omista‐ misesta aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat yli 500 000 euroa (5 vuoden aikana), on toimitettava toimintasuunnitelma/kehittämisasiakirja ISPMB:lle ja raportoitava vuosittain.
Recommendation 5 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Suositus 5 Komissio hyväksyy tämän suosituksen, jossa käsitel‐ lään IT‐hankkeita koskevia, vuodesta 2010 voimassa olleita päätöksentekomenettelyjä.
Indeed, the PM2 project artefacts already include four types of logs that can be used by project managers: risk log, issue log, decision log and change log. 
PM2‐hanke‐ tuotoksiin sisältyy itse asiassa jo nyt neljä erityyp‐ pistä hankevastaavien käytettävissä olevaa lokia: ris‐ kiloki, ongelmaloki, päätösloki ja muutosloki.
Moreover, the documents of each project (business case, vision document, progress reports ...) are accessible through a central system, called GOVIS. 
Lisäksi kunkin hankkeen asiakirjoihin (toimintasuunnitel‐ maan, kehittämisasiakirjaan, edistymiskertomuksiin jne.) pääsee GOVIS‐keskusjärjestelmän kautta.
Recommendation 6 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Suositus 6 Komissio hyväksyy tämän suosituksen, jossa käsitel‐ lään IT‐hankkeita koskevia, vuodesta 2010 voimassa olleita päätöksentekomenettelyjä.
This is reflected in the ‘domain’ approach that has been followed in the IT rationalisation exercise since 2010. 
Tämä näkyy toimialueisiin (domain) perustuvassa lähestymista‐ vassa, jota tietotekniikan järkeistämisessä on nou‐ datettu vuodesta 2010.
Systems have been grouped according to business domains (e.g. ‘grant management’, ‘financial management’, ‘procure-ment’, etc.). 
Järjestelmät on ryhmitelty toimialueittain (esimerkiksi ”avustusten hallinta”, ”varainhoito” ja ”hankinta”).
There are currently 19 domains, each led by a domain leader, who is responsible for the convergence and the rationalisation in his/ her domain. 
Toimialueita on tätä nykyä 19. Jokaisella on toimialuejohtaja, joka vastaa oman alueensa lähentämisestä ja järkeistämisestä.
New systems need to have the green light of the domain leader before being developed, thereby ensuring their compliance with the domain strategy and their coherence with the existing systems. 
Uusia järjestelmiä ei voida kehittää, ennen kuin toi‐ mialuejohtaja on hyväksynyt ne ja siten varmistanut, että ne ovat toimialuestrategian mukaisia ja yhteen‐ sopivia olemassa olevien järjestelmien kanssa.
Reply of the Commission 58 Recommendation 7 The Commission can accept this recommendation which reflects its IT governance arrangements in place since 2010. 
Komission vastaus 58 Suositus 7 Komissio hyväksyy tämän suosituksen, jossa käsitel‐ lään IT‐hankkeita koskevia, vuodesta 2010 voimassa olleita päätöksentekomenettelyjä.
The Commission services are now working on the definition of a Corporate Enterprise Architecture, based on a coherent set of reusable building blocks. 
Komission yksi‐ köt laativat parhaillaan määritelmää kokonaisarkki‐ tehtuurille (Corporate Enterprise Architecture), jonka perustana on yhtenäinen sarja uudelleenkäytettäviä elementtejä.
Several such building blocks have already been identified and, once available, their use is compulsory for new systems or systems undergoing major revisions. 
Useita elementtejä on jo nimetty. Niitä on pakko käyttää heti, kun ne ovat käytettävissä, uusissa järjestelmissä ja järjestelmissä, joihin teh‐ dään suuria muutoksia.
DG Informatics has recently set up an Architecture Office. 
Tietotekniikan pääosastoon perustettiin juuri arkkitehtuuritoimisto (Architecture Office).
The ISA programme and, more recently, the Connecting Europe Facility (CEF) initiative are also recommending an increased use of cross-cutting common services to cover generic needs (e.g. secure transmissions, e-signatures, semantics tools) Recommendation 8 The Commission can accept this recommendation. 
Myös ISA‐ohjelmassa ja sen jälkeen Verkkojen Eurooppa –välineessä on suositeltu, että yleisluonteisissa tehtävissä (esimerkiksi turvalliset siirrot, sähköiset allekirjoitukset, semanttiset välineet) käytettäisiin enemmän hyväksi monialaisia yhteisiä yksiköitä. Suositus 8 Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
The lessons learnt from the Court’s audit will be shared with the other directorates-general at both technical and management levels, as well as disseminated to the relevant agencies through the appropriate networks. 
Tilintarkas‐ tustuomioistuimen tarkastuksesta saadut tiedot jae‐ taan muiden pääosastojen tekniselle ja johtotasolle sekä asianomaisille virastoille sopivien verkostojen kautta.
The Schengen Information System contains information on people and property which is used by border guards and police throughout the Schengen Area. 
Schengenin tietojärjestelmä sisältää henkilö-ja omaisuustietoja, joita rajaviranomaiset ja poliisi käyttävät koko Schengen-alueella.
In this report the Court of Auditors examines the Commission’s management of the project to develop a new, second generation Schengen Information System (SIS II). 
Tässä kertomuksessa tilintarkastustuomioistuin arvioi, kuinka komissio hallinnoi uuden, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämishanketta.
It explains why the system was delivered 6 years later than planned and at 8 times the initial budget estimate. 
Kertomuksessa selvitetään, miksi järjestelmä toimitettiin kuusi vuotta suunniteltua myöhemmin ja kahdeksan kertaa alkuperäistä budjettia korkeammin kustannuksin.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-14-003-EN-C ISSN 1831-0834 
EUROOPAN TILINTARKASTUS TUOMIOISTUIN QJ‐AB‐14‐003‐FI‐C ISSN 1831‐0958
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2014 ISBN 978-92-872-0028-0 doi:10.2865/15216 © European Union, 2014 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2014 ISBN 978-92-872-0031-0 doi:10.2865/15444 © Euroopan unioni, 2014 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
EN 2014 Special Report NO 04 Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 
FI 2014 nro 04 Erityiskertomus EU:n vesipolitiikan tavoitteet on onnistuttu sisällyttämään yhteiseen maatalouspolitiikkaan vain osittain (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
Contents 03 80–87 Conclusions and recommendations Annex I Annex II Annex III Annex IV — Audit questions and criteria used for the audit — Survey results: Main changes reported by farm advisory bodies following the introduction of cross‐compliance — Examples of water‐related issues not covered by cross‐compliance — Additional Health Check and Recovery funds allocated and used by Member States for water management Reply of the Commission 
Sisällys 03 80 – 87 Johtopäätökset ja suositukset Liite I – Liite II – Liite III – Liite IV – Tarkastuskysymykset ja -kriteerit Kyselyn tulokset: täydentävien ehtojen vaikutuksesta ilmenneet keskeiset muutokset maatilojen neuvontajärjestelmän elinten mukaan Esimerkkejä vesivaroihin liittyvistä näkökohdista, joita täydentävät ehdot eivät kata Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen ja elvytyssuunnitelman yhteydessä myönnettyjen lisävarojen kohdentaminen ja käyttö vesihuoltoon jäsenvaltioissa Komission vastaus
Terms 04 and abbreviations CAP: Common agricultural policy. Cross‐compliance: A mechanism that ties direct payments to farmers and a number of rural development payments to compliance with a series of rules relating to the environment, food safety, animal and plant health and animal welfare and to maintaining agricultural land in good agricultural and environmental condition. 
Termit 04 ja lyhenteet Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset: Velvoite pitää maa maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa koostuu joukosta standardeja, jotka koskevat maaperän suojelua, maaperän orgaanisen aineksen ja rakenteen säilyttämistä, elinympäristön huonontumisen välttämistä ja vesihuoltoa.
Also referred to in this report as ‘rural development’. 
Tässä kertomuksessa ”maaseudun kehittämisellä” viitataan maaseuturahastoon.
Eutrophication: The process by which water bodies receive excess nutrients, especially phosphates and nitrates. 
Rehevöityminen: Prosessi, jossa vesimuodostumaan kertyy liikaa ravinteita, etenkin fosfaatteja ja nitraatteja.
These typically promote excessive growth of algae, depleting the water of available oxygen and thus causing the death of other organisms, such as fish. 
Tästä seuraa tavallisesti liiallista leväkasvustoa, joka vähentää veden happipitoisuutta ja aiheuttaa siten muiden organismien, kuten kalojen, kuolemia.
Health Check: In 2009, the various components of the CAP were examined and adjusted in order to direct the CAP towards balanced and environmentally friendly development. 
Terveystarkastus: Vuonna 2009 käytiin läpi yhteisen maatalouspolitiikan eri osa‐alueet ja niitä mukautettiin tarkoituksena ohjata maatalouspolitiikkaa tasapuolisempaan ja ympäristöystävällisempään suuntaan.
Measure: (1) Rural development measure: a set of operations which can be funded from the EAFRD. 
Toimenpide: 1) Maaseudun kehittämistoimenpide: Joukko toimia, jotka voidaan rahoittaa maaseuturahastosta.
Each measure sets out specific rules to be complied with; (2) Measure as referred to in the WFD (RBMPs and programmes of measures): a set of operations, including legal, control and administrative initiatives, contained in the RBMP and contributing to the implementation of the WFD. 
Jokaista toimenpidettä varten on laadittu säännöt, joita on noudatettava. 2) Vesipolitiikan puitedirektiivissä tarkoitetut toimenpiteet (vesipiirien hoitosuunnitelmat ja toimenpideohjelmat): joukko toimia (lainsäädäntöön, valvontaan ja hallintoon liittyviä aloitteita), jotka sisältyvät vesipiirien hoitosuunnitelmiin ja edistävät vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanoa.
In this context, an agricultural measure is a set of actions or initiatives that can be used to mitigate the effect of pressures caused by agricultural activities on water. 
Tässä yhteydessä maatalouden toimenpiteellä tarkoitetaan toimi‐ tai aloitejoukkoa, joiden avulla voidaan lieventää maataloustoiminnasta vesivaroihin aiheutuvia paineita.
SMR: Statutory Management Requirements. 18 EU legislative standards in the field of the environment, food safety, animal and plant health and animal welfare. 
Säännöt koskevat ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, eläinten ja kasvien terveyttä, eläinten hyvinvointia sekä maatalousmaan säilyttämistä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa.
Water Directors: Directors of water policy of the various Member States and other participating countries. 
Vesiasioista vastaavat johtajat: Vesipolitiikasta vastaavat johtajat jäsenvaltioissa ja muissa mukana olevissa maissa.
WFD: The Water Framework Directive — Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p. 
Termit ja lyhenteet 05 Vesipolitiikan puitedirektiivi: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s.
1) — is an overarching piece of legislation that was adopted in 2000 in order to make the patchwork of existing policies and legislation more coherent. 
1) on laaja‐alainen säädös, joka hyväksyttiin vuonna 2000, jotta eri toimintapolitiikoista ja säännöksistä saataisiin muodostettua aiempaa johdonmukaisempi kokonaisuus.
It refers to several related directives, such as the directives on bathing water, drinking water, urban wastewater treatment, nitrates, sewage sludge, etc. 
Puitedirektiivissä viitataan useisiin saman alan direktiiveihin, jotka koskevat muun muassa uimavesiä, juomavettä, yhdyskuntajätevesien käsittelyä, nitraatteja ja puhdistamolietettä.
The WFD regards implementation of these other directives as a minimum requirement. 
Näiden muiden direktiivien täytäntöönpano katsotaan puitedirektiivissä vähimmäisvaatimukseksi.
The measures to implement them must be integrated into river basin management planning. It should be noted that there are no dedicated funds made available through the WFD for implementing the EU’s water policy. 
Niiden täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet on sisällytettävä vesipiirien hoitosuunnitelmiin. On myös syytä pitää mielessä, että puitedirektiivissä ei kohdenneta erillistä rahoitusta EU:n vesipolitiikan täytäntöönpanoon.
Executive 06 summary I IV Protecting the quality of Europe’s water resources has been a high priority for the EU since it started adopt‐ ing specific legal instruments in the area of water protection in the late 1970s. 
Tiivistelmä 06 I IV Euroopan vesivarojen laadun suojelemista on pidetty EU:ssa tärkeänä tavoitteena siitä lähtien, kun EU 1970‐ luvun lopulla alkoi hyväksyä nimenomaan vesiensuo‐ jeluun liittyviä oikeudellisia välineitä.
The Water Framework Directive (WFD) was adopted in 2000 to establish a legal framework for protecting and restoring water bodies across Europe and ensuring long‐term sustain‐ able water use. 
Vesipolitiikan puitedirektiivi hyväksyttiin vuonna 2000, ja sen tarkoituksena on muodostaa oikeudelliset puitteet vesimuodostumien suojelemista ja ennallistamista varten ja varmistaa vesivarojen kestävä käyttö pitkällä aikavälillä.
River basin management plans (RBMPs) and programmes of measures are the main instru‐ ments used by the Member States to implement the EU’s water policy. 
Jäsenvaltiot toteuttavat EU:n vesipolitiikkaa pääasiassa vesipiirien hoitosuunnitelmien ja toimenpi‐ deohjelmien avulla.
Member States can implement the water policy partly using funds from other policies. 
Jäsenvaltiot voivat toteuttaa osan vesipolitiikasta käyttäen muista toimintapolitiikoista peräisin olevia varoja.
In Europe, agriculture accounts for around 33 % of total water use and is the main source of nutri‐ ent pollution in water. 
Euroopassa noin 33 prosenttia kaikesta veden käytöstä liittyy maatalouteen, joka myös on vesien ravinnekuormituksen pääasiallinen lähde.
III The common agricultural policy (CAP) represents just under 40 % of the EU budget. 
III Yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) käytetään hiu‐ kan vajaat 40 prosenttia EU:n talousarviosta.
Through the CAP the EU seeks to influence agricultural practices affecting water. 
EU pyrkii yhteisen maatalouspolitiikan avulla muuttamaan vesivaroihin vaikuttavia maatalouskäytäntöjä.
These are cross‐compliance, a mechanism linking certain CAP payments with specific environ‐ mental requirements, and the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD, also referred to in this report as ‘rural development’) which provides for financial incentives for actions going beyond com‐ pulsory legislation. 
Täyden‐ tävät ehdot muodostavat yhteyden tiettyjen yhteisen maatalouspolitiikan maksujen ja eräiden ympäristö‐ vaatimusten välille, ja Euroopan maaseudun kehittä‐ misen maatalousrahastosta (maaseuturahasto; tässä kertomuksessa myös ”maaseudun kehittäminen”) myönnetään taloudellisia kannustimia toimiin, jotka menevät velvoittavaa lainsäädäntöä pidemmälle.
The European Commission and the Council have repeatedly stressed the need for better integration of water policy with other policies, such as agriculture. 
Euroopan komissio ja neuvosto ovat toistuvasti painottaneet, että vesipolitiikka on syytä sisällyttää aiempaa paremmin muihin toimintapolitiikkoihin, esimerkiksi maatalouspolitiikkaan.
The EU’s water policy objectives require action in dif‐ ferent policy areas and, consequently, intervention by a range of authorities, which may be pursuing differ‐ ent and potentially contradictory interests. 
EU:n vesipolitiikan tavoitteet edellyttävät toimia eri aloilla, joten toimiin osallistuu monenlaisia viranomaisia, joilla saattaa olla hyvin erilaisia ja mahdollisesti ristiriitaisia pyrkimyksiä.
The Court sought to reply to this question by examining the degree to which implementation of the EU’s water policy has enabled it to be taken up in the CAP, and through an analysis of cross‐compliance and rural development. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki vastaamaan tähän kysymykseen tutkimalla, missä määrin EU:n vesipolitiikan toteuttaminen on mahdollistanut sen ottamisen huomioon yhteisessä maatalouspolitiikassa.
This was due to a mismatch between the ambition of the policy objectives and the instruments used to effect change. The audit high‐ lighted weaknesses in the two instruments currently used by the Commission to integrate water concerns into the CAP (namely cross‐compliance and rural development) and pointed out delays and weaknesses in the implementation of the WFD. 
Syynä on se, että vesipolitiikan tavoitteet ovat liian kunnianhimoiset suhteessa välineisiin, joilla muutos yritetään saada aikaan. Tarkastuksessa havaittiin puut‐ teita niissä kahdessa välineessä (täydentävät ehdot ja maaseudun kehittäminen), joiden avulla komissio pyrkii sisällyttämään vesivaroihin liittyvät näkökohdat yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
VI The Court concludes that cross‐compliance and rural development funding have thus far had a positive impact in supporting the policy objectives to improve water quantity and quality, but these instruments are limited, relative to the policy ambitions set for the CAP and the even more ambitious goals set by the CAP regulations for the 2014–20 period. 
Lisäksi tarkastuk‐ sessa tuli esiin, että vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanossa ilmeni viivästyksiä ja puutteita. VI Tilintarkastustuomioistuin totesi, että täydentäviin ehtoihin ja maaseudun kehittämiseen osoitetulla rahoituksella on tähän mennessä ollut myönteisiä vaikutuksia: sen avulla on tuettu veden määrään ja laadun parantamiseen liittyviä tavoitteita.
Executive summary 07 VII It further concludes that delays in the implementation of the WFD have, as a matter of fact, hindered the inte‐ gration of water policy objectives into the CAP. 
Tiivistelmä 07 VII Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viiveet vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanossa ovat tosiasiallisesti haitanneet vesipolitiikan tavoitteiden sisällyttämistä yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
VIII The Court also found that monitoring and evaluation systems both directly related to the CAP and those providing more general data did not provide the information necessary to fully inform policymaking as regards pressures on water coming from agricultural activities, though noting some useful initiatives. 
VIII Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi, että yhtei‐ seen maatalouspolitiikkaan liittyvät seuranta‐ ja arviointijärjestelmät eivät tuota tietoja, jotka päätök‐ sentekijät tarvitsisivat ollakseen täysin selvillä maa‐ taloustoiminnan vesivaroille aiheuttamista paineista. Tämä koskee myös järjestelmiä, joiden avulla saadaan yleisluonteisia tietoja. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin myös joitakin hyödyllisiä aloitteita.
IX The Court recommends that the Commission should propose the necessary modifications to the current instruments (cross‐compliance and rural develop‐ ment) or, where appropriate, new instruments capable of meeting the more ambitious goals with respect to the integration of water policy objectives into the CAP. 
IX Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio ehdottaa tarvittavia muutoksia nykyisiin välineisiin (täydentävät ehdot ja maaseudun kehittäminen). Komissio voisi tarpeen mukaan myös ehdottaa sellaisia uusia välineitä, joiden avulla on mahdollista saavuttaa kunnianhimoiset päämäärät vesipolitiikan tavoitteiden sisällyttämisestä yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
The Member States should address the weak‐ nesses highlighted in relation to cross‐compliance and improve their use of rural development funding to better meet the water policy objectives. 
Jäsenvaltioiden olisi korjattava täydentävien ehtojen osalta esiin tuodut puutteet ja parannettava maaseu‐ dun kehittämiseen osoitettujen varojen käyttöään niin, että se vastaisi paremmin vesipolitiikan tavoitteita.