natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The legal possibility for Member States to substitute expenditure goes in that direction, in that it aims at ensuring the best possible use of financial resources, but also at not sanctioning Member States by systematically reducing the allocated funds, while at the same time ensuring the sound management of funds and protection of the EU budget. 
Jäsenvaltioiden laillinen mahdollisuus korvata tukeen oikeuttamattomat menot tukikelpoisilla menoilla on askel kyseiseen suuntaan, sillä sen tarkoituksena on varmistaa rahoitusresurssien paras mahdollinen käyttö eikä rankaista jäsenvaltioita vähentämällä järjestelmällisesti rahoitusta. Samalla tarkoituksena on varmistaa moitteeton varainhoito ja suojella EU:n talousarviota.
88. (a) When the Commission identifies systematic deficiencies, remedial actions are imposed on the concerned Member States to prevent similar errors in future operations. 
88. a) Kun komissio havaitsee järjestelmään liittyviä puutteita, jäsenvaltiolta edellytetään korjaavia toimia, jotta vastaavat virheet eivät toistu tulevissa hankkeissa.
The Commission also refers to its reply to paragraph 87. 
Lisäksi komissio viittaa kohtaan 87 antamaansa vastaukseen.
The new expenditure must be in conformity with all applicable rules. 
Uusien menojen on oltava kaikkien sovellettavien sääntöjen mukaisia.
In addition, where errors systematically occur as a result of an incorrect transposition or application of EU law, the Commission also initiates infringement procedures. 
Jos virheitä esiintyy järjestelmällisesti siksi, että EU:n lainsäädäntöä on virheellisesti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai sitä sovelletaan virheellisesti, komissio voi käynnistää myös rikkomusmenettelyn.
Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 62 88. (b) The co-financing of retrospective projects by the EU budget is subject to the full conformity of these projects to the eligibility criteria of the related operational programme and must be submitted to the same level of control as all other expenditure incurred under the operational programme. 
Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin? 62 88. b) Hankkeiden takautuva yhteisrahoitus EU:n talousarviosta edellyttää, että hankkeet täyttävät täysimääräisesti toimintaohjelmaan liittyvät tukikelpoisuuskriteerit, ja niitä on valvottava samalla tasolla kuin kaikkia muita kyseisen toimintaohjelman aikana aiheutuneita menoja.
Where the requirements are not met the Commission imposes financial corrections. 
Jos hanke ei täytä vaatimuksia, komissio määrää rahoitusoikaisuja.
The issue of retrospective projects differs from the replacement of irregular expenditure by legal and regular expenditure, in full conformity to all rules applicable to the operational programme. 
Takautuvasti rahoitettavia menoja koskeva kysymys eroaa sääntöjenvastaisten menojen korvaamisesta laillisilla ja sääntöjenmukaisilla menoilla toimintaohjelmassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
In this sense, as already mentioned in the Commission’s reply to paragraph 86, this possibility aims at ensuring the best possible use of financial resources, and not at sanctioning Member States by systematically reducing the allocated funds, while at the same time ensuring the sound management of funds and protection of the EU budget. 
Kuten komission vastauksessa kohtaan 86 jo mainittiin, tämän mahdollisuuden tavoitteena on varmistaa rahoitusresurssien paras mahdollinen käyttö eikä rankaista jäsenvaltioita vähentämällä järjestelmällisesti rahoitusta. Samalla tarkoituksena on varmistaa moitteeton varainhoito ja suojella EU:n talousarviota.
88. (c) The Commission considers that the cost-effectiveness of corrective measures cannot be based on whether or not they result in a net reduction of the funding support to an operational programme, but rather on whether they ensure legality and regularity of the underlying transactions of the concerned programme. 
88. c) Komissio katsoo, että korjaavien toimien kustannustehokkuus ei voi perustua siihen, johtavatko ne mahdollisesti rahastoista toimintaohjelmalle annetun tuen nettomääräiseen vähenemiseen, vaan siihen, varmistetaanko niillä kyseiseen ohjelmaan liittyvien perustana olevien toimien laillisuus ja sääntöjenmukaisuus.
The cost of such corrective measures is thus entirely justified. 
Tämän vuoksi näistä korjaavista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset ovat täysin perusteltuja.
This objective is achieved regardless of whether the impact of those corrections is absorbed by genuine additional expenditure incurred as overbooking beyond the programme’s allocations. 
Tämä tavoite saavutetaan huolimatta siitä, korvautuuko näiden oikaisujen vaikutus aidoilla lisä-menoilla, jotka aiheutuvat ohjelman määrärahat ylittävistä ylikirjauksista.
Member States are required to recover the irregular expenditure from the concerned project beneficiaries. 
Jäsenvaltioiden on perittävä sääntöjenvastaiset menot takaisin hankkeiden tuensaajilta.
Therefore, it cannot be considered as a burden for the tax payers. 
Tämän vuoksi sitä ei voida katsoa veronmaksajille lankeavaksi taakaksi.
When this is not possible, for example because the responsibility for irregularities is with the Member State administration (system deficiencies) and not with individual beneficiaries, the financial burden falls upon the national budget of the concerned administration. 
Jos tämä ei ole mahdollista esimerkiksi siksi, että sääntöjenvastaisuudet johtuvat jäsenvaltion hallinnosta (järjestelmäpuutteet) eivätkä yksittäisistä tuensaajista, taloudellinen rasite kohdistuu kyseisen jäsenvaltion talousarvioon.
Financial corrections are a useful tool for Member States to improve their management and control systems and to prevent irregularities in the future. 
Rahoitusoikaisut ovat hyödyllinen väline, jonka avulla jäsenvaltiot voivat parantaa hallintoja valvontajärjestelmiään ja jatkossa torjua sääntöjenvastaisuuksia.
Corrections imposed to Member States mean less revenue from the EU budget than initially planned and the necessity to find additional national public funds to pay for the projects not eligible for EU co-financing. 
Koska EU:n talousarviosta suoritettavat maksut ovat jäsenvaltioiden toteutettavaksi määrättyjen oikaisujen vuoksi alkuperäisiä pienempiä, hankkeisiin, joihin ei voi myöntää EU:n yhteisrahoitusta, on löydettävä kansallista lisärahoitusta.
REPLY OF THE COMMISSION Recommendation 2 The Commission considers that Member States should have the right to substitute ineligible expenditure they detect with legal and regular expernditure in order to optimise the use of cohesion spending which contributes to its added value and to ensure efficient controls at Member State level. 
KOMISSION VASTAUKSET Suositus nro 2 Komissio katsoo, että jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus korvata havaitsemansa tukeen oikeuttamattomat menot laillisilla ja sääntöjenmukaisilla menoilla koheesiomäärärahojen käytön optimoimiseksi ja niiden lisäarvon kasvattamiseksi ja tehokkaan valvonnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden tasolla.
The Commision’s proposal for the 2014–20 regulatory framework provides that ‘Where irregularities affecting annual accounts sent to the Commission are detected by the Commission or by the European Court of Auditors, the resulting financial correction shall reduce support from the unds to the operational programme’ (Article 137.6), thereby limiting the possibilities of withdrawal/replacement to the ongoing financial year. 
Komission ehdotuksessa ohjelmakauden 2014– 2020 sääntelypuitteiksi todetaan seuraavaa: ”Jos komissio tai Euroopan tilintarkastustuomioistuin havaitsee komissiolle lähetettyyn tilinpäätökseen vaikuttavia sääntöjenvastaisuuksia, niihin perustuvalla rahoitusoikaisulla pienennetään rahastoista toimenpideohjelmalle osoitettua tukea” (137 artiklan 6 kohta).
This provision is intended as an incentive for expenditure included in the annual certified accounts to be legal and regular. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Tämän määräyksen tarkoitus on, että vuotuisiin varmennettuihin tileihin sisältyvät menot ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
European Court of Auditors Special Report No 3/2012 Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems? 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin Erityiskertomus nro 3/2012 Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
Luxembourg: Publications Office of the European Union 2012 — 62 pp. — 21 × 29.7 cm ISBN 978-92-9237-465-5 doi:10.2865/53010 63 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto 2012 – 62 s. – 21 × 29,7 cm ISBN 978-92-9237-468-6 doi:10.2865/53918 63
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-11-015-EN-C 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN QJ-AB-11-015-FI-C
Special Report No 4 2012 ISSN 1831-0834 
Erityiskertomus nro 4 2012 ISSN 1831-0958
Special Report No 4 2012 USING STRUCTURAL AND COHESION FUNDS TO CO-FINANCE TRANSPORT INFRASTRUCTURES IN SEAPORTS: AN EFFECTIVE INVESTMENT? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) EUROPEAN COURT OF AUDITORS 
Erityiskertomus nro 4 2012 RAKENNERAHASTOJEN JA KOHEESIORAHASTON KÄYTTÖ MERISATAMIEN LIIKENNEINFRASTRUKTUURIEN OSARAHOITTAMISEEN: ONKO KYSEESSÄ VAIKUTTAVA INVESTOINTI? (annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Special Report No 4 2012 A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet. 
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxemburg LUXEMBURG P. +352 4398-1 F. +352 4398-46410 Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Erityiskertomus nro 4 2012 Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012 ISBN 978-92-9237-580-5 doi:10.2865/89278 © European Union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged. 
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2012 ISBN 978-92-9237-583-6 doi:10.2865/90900 © Euroopan unioni, 2012 Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
4 35–38 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS ANNEX I — OVERVIEW OF STRUCTURAL AND COHESION FUNDS ALLOCATIONS FOR TRANSPORT INFRASTRUCTURES IN SEAPORTS DURING THE PERIOD 2000–06 PER MEMBER STATE ANNEX II — OVERVIEW OF PROJECTS SELECTED PER REGION REPLY OF THE COMMISSION Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
35–38 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET LIITE I – MERISATAMAINFRASTRUKTUUREIHIN KAUDELLA 2000–2006 SUUNNATTU RAKENNERAHASTOJEN JA KOHEESIORAHASTON TUKI JÄSENVALTIOITTAIN LIITE II – VALITUT HANKKEET ALUEITTAIN KOMISSION VASTAUKSET 4 Erityiskertomus nro 4/2012 – Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi?
5 GLOSSARY Cohesion policy: European policy aiming at strengthening economic and social cohesion within the European Union by reducing the gap in the level of development between different regions. 
Koheesiopolitiikka: EU:n politiikka, jonka tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä eri alueiden välisiä kehityseroja.
Commission White Papers: Documents published by the European Commission containing proposals for European Union actions in a specific area. 
Komission valkoiset kirjat: Euroopan komission julkaisemat asiakirjat, jotka sisältävät Euroopan unionin toimintaa koskevia ehdotuksia tietyillä aloilla.
Directorate-General (DG): A department of the European Commission. 
Pääosasto: Euroopan komission osasto.
In this audit, the relevant DGs were the Regional Policy DG and the Mobility and Transport DG. 
Tämän tarkastuksen kannalta olennaisia pääosastoja ovat aluepolitiikan pääosasto sekä liikenteen ja liikkumisen pääosasto.
Monitoring committee: A committee which meets annually to assess the effectiveness and quality of implementation of the assistance provided. 
Seurantakomitea: Vuosittain kokoontuva komitea, joka arvioi annetun tuen täytäntöönpanon vaikuttavuutta ja laatua.
It is chaired by a representative of the Member State or the managing authority and a representative of the Commission participates in the works of the monitoring committee in an advisory capacity. 
Komiteaa johtaa jäsenvaltion tai hallintoviranomaisen edustaja. Komission edustaja osallistuu seurantakomitean työhön neuvoa-antavassa roolissa.
Major project: A project which comprises of an economically indivisible series of works fulfilling a precise technical function having clearly identified aims and whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro. 
Suuret hankkeet: Hanke, joka käsittää taloudellisesti toisistaan erottamattomia työkokonaisuuksia, joiden avulla toteutetaan tarkasti määritettyjä, selkeisiin tavoitteisiin tähtääviä teknisiä toimintoja. Hanketoimien kokonaiskustannukset, jotka otetaan huomioon määritettäessä rahastoista maksettavaa rahoitusosuutta, ylittävät 50 miljoonaa euroa.
Major projects are co-financed by the ERDF and governed by the Structural Funds Regulation (EC) No 1260/1999. 
Suuria hankkeita osarahoitetaan EAKR:sta ja niitä hallinnoidaan rakennerahastoista annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 avulla.
Retrospective financing: The switching of projects initially proposed for implementation with EU co-funding with replacement projects. 
Taannehtiva rahoitus: Korvaavien hankkeiden toteuttaminen alun perin EU:n osarahoituksella täytäntöönpantaviksi esitettyjen hankkeiden sijasta.
These are projects which have already been funded and sometimes already completed with national funds. 
Asianomaiset hankkeet on jo rahoitettu ja joissakin tapauksissa jopa saatettu päätökseen kansallisin varoin.
These projects replace those originally included in the operational programme but which have been delayed or abandoned. 
Hankkeet korvaavat toimenpideohjelmaan alun perin sisältyneet hankkeet, jotka ovat viivästyneet tai joista on luovuttu.
7 I. Since 2000, the EU has made available around 6,2 billion euro through the Structural and Cohesion Funds to co-finance the construction of seaport infrastructures. 
7 I. EU on asettanut vuodesta 2000 alkaen rakennerahastojen ja koheesiorahaston kautta käyttöön noin 6,2 miljardia euroa osarahoitusta merisatamainfrastruktuurien rakentamiseen.
The investments are managed by the regional authorities and the European Commission. 
Investointien hallinnoinnista vastaavat alueelliset viranomaiset ja Euroopan komissio.
The European Court of Auditors assessed whether the transport infrastructure projects in seaports were effective by examining the objectives and outputs of 27 projects assisted by the ERDF and the Cohesion Fund and the way in which Member States had managed this expenditure and the Commission had supervised the process. III. 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi merisatamien liikenneinfrastruktuurihankkeiden vaikuttavuutta tutkimalla 27:n EAKR:sta ja koheesiorahastosta tuetun hankkeen tavoitteita ja tuotoksia. Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, kuinka jäsenvaltiot olivat hallinnoineet asianomaisia menoja ja kuinka komissio oli valvonut prosessia. III.
The Court found that: — Only 11 out of the 27 projects were effective in supporting transport policy objectives. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: ɦ 27hankkeestaainoastaan11tukiliikennepolitiikanta-voitteita vaikuttavasti.
In addition, some constructions had not been completed, some were not in use and others will need considerable further investment before they can be put into effective use. — None of the audited regions had a long-term port development plan in place and no needs assessment had been carried out. 
Lisäksi osaa rakennustöistä ei ollut saatu valmiiksi, osa infrastruktuureista ei ollut käytössä ja osa edellyttää huomattavia lisäinvestointeja ennen kuin niitä voidaan käyttää vaikuttavalla tavalla. ɦ Yhdenkään tarkastetun hankkeen yhteydessä ei ollut laadittu pitkän aikavälin kehityssuunnitelmaa satamaa varten, eikä myöskään tarvearviointeja ollut suoritettu.
In addition, there was a lack of suitable projects for funding and retrospective financing was used to absorb the available funds. — Administrative procedures in the Member States for such projects were long and burdensome, sometimes leading to delays and additional expenditure. — Little consideration was given to the monitoring and supervision of project results, with the monitoring committees and the managing authorities focusing on the rate of spending. 
Rahoitettavaksi soveltuvia hankkeita ei lisäksi ollut riittävästi, joten jo myönnetyn rahoituksen käyttö tapahtui taannehtivan rahoituksen avulla. ɦ Hankkeisiin sovellettavat jäsenvaltioiden hallinnolliset menettelyt olivat pitkiä ja raskaita, mikä aiheutti ajoittain viivästyksiä ja lisäkustannuksia. ɦ Hanketulosten seurantaan ja valvontaan ei kiinnitetty juurikaan huomiota: seurantakomiteat ja hallintoviranomaiset keskittyivät lähinnä käytettyjen varojen määrään.
Indicators were designed mainly to monitor spending and construction. 
Indikaattoreita laadittiin ensisijaisesti varojen käytön ja rakennustöiden seurantaan.
The results and impacts of the infrastructures were not monitored and empty ports and unused seaport infrastructures were found. 
Infrastruktuurien tuloksia ja vaikutuksia ei seurattu, ja tarkastuksessa havaittiin tyhjillään olevia satamia sekä käyttämättömiä merisatamainfrastruktuureja.
EXECUTIVE SUMMARY — The Commission assessments and decisions for major projects and Cohesion Fund projects did not lead to action to remedy project weaknesses observed during the audit. 
TIIVISTELMÄ ɦ Komission suuriin hankkeisiin ja koheesiorahaston hankkeisiin kohdistamat arvioinnit ja päätökset eivät johtaneet toimiin, joiden avulla tarkastuksessa havaitut hankepuutteet olisi kyetty korjaamaan.
It was also found that Commission guidance on sound financial management in spending was lacking. — There was little evidence that the Commission intervened in the monitoring committees to ensure effective spending for the major projects and Cohesion Fund projects audited to ensure the setting or using of result or impact indicators. IV. 
Tarkastuksessa havaittiin niin ikään, ettei komissio antanut ohjeita moitteettomasta varainkäytöstä. ɦ Ei ollut juurikaan näyttöä siitä, että komissio olisi puuttunut seurantakomiteoiden toimintaan varmistaakseen menojen vaikuttavuuden tarkastuskohteena olleiden suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden osalta; komissio ei pyrkinyt varmistamaan tulos-tai vaikutusindikaattoreiden asettamista tai käyttöä. IV.
The Court recommends that, in order to address the various shortcomings noted, the Commission should: — remind the Member States of their obligation to use EU funding in accordance with sound financial management and provide appropriate guidance where necessary; — seek to ensure that in its decisions and supervision relating to seaport infrastructures, the Structural Funds are used effectively in support of the objectives set out in operational programmes; — make cohesion policy aid for the coming period conditional upon the existence of a comprehensive long-term port development strategy (based on an assessment of needs) for all the ports of the relevant region; — increase the focus on the effectiveness of projects through encouraging the use of result and impact indicators by the managing authorities, on-the-spot visits on effectiveness issues, and introduction of the principle that EU funding should be conditional upon results; — carry-out ex post checks on the use and performance of co-financed infrastructures on a risk basis; — strengthen the assessment procedure for major projects and Cohesion Fund projects to improve the detection of serious weaknesses and the taking of appropriate action to remedy them. Special Report No 4 / 2012 – Using Structural and Cohesion Funds to co-finance transport infrastructures in seaports: an effective investment? 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ryhtyy havaittujen puutteiden perusteella seuraaviin toimiin: ɦ Muistuttaa jäsenvaltioille, että ne ovat velvollisia noudattamaan EU-rahoituksen käytössä moitteettoman varainhoidon periaatteita, ja antaa tarvittaessa asianmukaisia ohjeita. ɦ Pyrkii varmistamaan merisatamainfrastruktuureja koskevassa päätöksenteossa ja valvonnassaan, että koheesiopolitiikan avulla tuetaan vaikuttavasti toimenpideohjelmissa määritettyjä tavoitteita. ɦ Asettaa tulevalla kaudella merisatamainfrastruktuureja koskevan koheesiorahaston tuen ehdoksi sen, että asianomaisilla alueilla on kaikkia alueen satamia varten kattava pitkän aikavälin kehittämisstrategia (joka on laadittu tarvearvioinnin perusteella). ɦ Lisää hankkeiden vaikuttavuuden painottamista kannustamalla hallintoviranomaisia ottamaan käyttöön tulos-ja vaikutusindikaattorit, vaikuttavuusnäkökohtiin keskittyvät paikan päälle tehtävät tarkastuskäynnit sekä EU:n tuen tulosperusteisuuden periaatteen. ɦ Kohdistaa yhteisrahoitettujen infrastruktuureiden käyttöön ja tuloksellisuuteen riskiperusteisia jälkitarkastuksia. ɦ Tehostaa suurten hankkeiden ja koheesiorahaston hankkeiden arviointimenettelyä, jotta vakavat puutteet kyetään havaitsemaan paremmin ja niiden korjaamiseen voidaan ryhtyä asianmukaisin toimin. Erityiskertomus nro 4/2012 – Rakennerahastojen ja koheesiorahaston käyttö merisatamien liikenneinfrastruktuurien osarahoittamiseen: onko kyseessä vaikuttava investointi?
8 INTRODUCTION SEAPORTS IN THE EUROPEAN ECONOMY 1. 
8 JOHDANTO MERISATAMIEN MERKITYS EUROOPAN TALOUDESSA 1.
Seaports are organised areas and structures for boarding passengers and loading or unloading ships. 
Merisatamat ovat organisoituja alueita ja rakenteita, joita käytetään mat-kustajaliikenteeseen sekä laivojen lastaukseen ja purkuun.
In 2009, 404 million passengers passed through the more than 1 200 merchant ports along the 100 000 km of European coasts1. 
Euroopan alueen noin 100 000 kilometrin pituisilla rannikkoalueilla sijaitsevien yli 1 200 kauppasataman kautta kulki vuonna 2009 yhteensä 404 miljoonaa matkustajaa1.
The volume of freight handled in ports in the 27 EU Member States was around 3,9 billion tonnes2. 
EU:n 27 jäsenvaltion satamissa käsitellyn rahtitavaran kokonaismäärä oli noin 3,9 miljardia tonnia2.
Approximately 214 000 people worked in the European water transport sector in the 2005/06 period, generating 22 billion euro of added value on a turnover of approximately 100 billion euro3. 
Kaudella 2005/2006 vesiliikennealalla työskenteli Euroopassa noin 214 000 henkilöä, mikä loi 22 miljardin euron lisän noin 100 miljardin euron arvoiseen liikevaihtoon3.
Maritime transport is the second most important mode of transport within the EU, with most freight still being moved by road (see Figure 1). 
Vesiliikenne on toiseksi tärkein kuljetusmuoto EU:n alueella; suurin osa rah-titavarasta kuljetetaan yhä teitse (ks. kaavio 1).