natgillin/translations-raw huggingface dataset:
24 The time frame covered by the audit was: ο as regards the common agricultural policy (CAP) funds: both the period 2007-2013 and the period 2014-2020; ο as regards the European Fisheries Fund (EFF) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF): the periods 2007-2013 and 2014-2020 respectively; ο as regards the Fund for European Aid to the Most Deprived (FEAD): the period 2014-2020; ο as regards the legal provisions not linked to funds: the audit took into account those legal provisions in place at the time of the audit as well as published proposals for new provisions. 
Toiseksi kertomuksessa kuvataan sellaisia mahdollisuuksia torjua ruokahävikkiä, joita ei ole otettu huomioon nykyisten toimintapolitiikkojen yhteydessä. 24. Tarkastuksen kattama ajanjakso oli • yhteisen maatalouspolitiikan rahastojen osalta sekä kausi 2007–2013 että kausi 2014– 2020 • Euroopan kalatalousrahaston osalta kausi 2007–2013 ja Euroopan meri-ja kalatalousrahaston osalta kausi 2014–2020 • vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) osalta kausi 2014– 2020 • rahastoihin liittymättömien säännösten osalta tarkastuksessa otettiin huomioon säännökset, jotka olivat voimassa tarkastuksen toimittamisajankohtana sekä julkaistut uusia säännöksiä koskevat ehdotukset.
The audit 18 25 The audit was carried out from July 2015 to May 201615 and audit evidence was collected through: ο Documentary reviews and interviews with Commission departments. 
25. Tarkastus toimitettiin heinäkuun 2015 ja toukokuun 201615 välisenä aikana.
Six DGs were concerned by the audit: DG Health and Food Safety (SANTE), DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs (GROW), DG Agriculture and Rural Development (AGRI), DG Environment (ENV), DG Maritime Affairs and Fisheries (MARE), DG Employment, Social Affairs and Inclusion (EMPL); ο Audit visits to five Member States: Italy (Lazio), the Netherlands, Portugal, Romania and Finland. 
Tarkastusevidenssiä kerättiin seuraavista lähteistä: • komission osastoja koskevat asiakirjatarkastukset ja haastattelut; tarkastuksen kohteena oli kuusi pääosastoa: terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto, maatalouden ja maaseudun 15 Kertomuksessa käsitellään kuitenkin relevantteja, 1. heinäkuuta 2016 mennessä julkaistuja ruokahävikkiä koskevia poliittisia lausuntoja.
In each of these Member States typically the Ministry of Agriculture (for the CAP and for EMFF), the Ministry of the Environment (for the strategy and subjects related to the waste directive), the Ministry of Social Affairs (for the FEAD), the Ministry of Health (for the Food and Hygiene Package) and the Ministry of Finance (for the financial stimuli) were visited. 
kehittämisen pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto, meri-ja kalastusasioiden pääosasto sekä työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto • viiteen jäsenvaltioon tehdyt tarkastuskäynnit: Italia (Lazio), Alankomaat, Portugali, Romania ja Suomi; mainituissa jäsenvaltioissa tarkastuskäynti kohdistui lähinnä maatalousministeriöön (YMP:n ja EMKR:n osalta), ympäristöministeriöön (jätedirektiiviin liittyvän strategian ja aihealueiden osalta), sosiaaliministeriöön (FEAD:n osalta), terveysministeriöön (elintarvike-ja hygieniapaketin osalta) ja valtiovarainministeriöön (rahoituskannustinten osalta); myös relevantteihin EU:n tukien edunsaajiin kohdistettiin tarkastukset paikan päällä • konsultointikokoukset relevanttien sidosryhmien kanssa: Copa ja Cogeca, Independent Retail Europe, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva WRAP-hyväntekeväisyysjärjestö, romanialainen voittoa tavoittelematon SOMARO-järjestö, EU:n Fusions-tutkimushanke, Ranskan kansalliskokousta edustava parlamentaarikko, Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen työvaliokunnan edustajia sekä Yhdistyneen kuningaskunnan edustaja UNECEn standardikomitean kokouksissa.
Observations 19 High level political statements have not been 26 In recent years, the fight against food waste has gained in importance and has begun to appear on public agendas at all political levels (see Annex III). 
HUOMAUTUKSET Korkean tason poliittiset lausunnot eivät ole johtaneet riittäviin toimiin 26. Ruokahävikin torjunnan merkitys on viime vuosina lisääntynyt, ja se on alkanut näkyä asialistoilla kaikilla poliittisilla tasoilla (ks. liite III).
The European Parliament repeatedly asked the Commission (in 2011, 2012, 2015 and 2016) to take action towards reducing food waste. 
Euroopan parlamentti kehotti komissiota toistuvasti (vuosina 2011, 2012, 2015 ja 2016) ryhtymään ruokahävikin määrän vähentämiseen tähtääviin toimiin.
Member States have started setting targets to reduce food waste, and the Council of the European Union, the G20 and the United Nations have highlighted the need to combat food waste all along the food supply chain. 
Jäsenvaltiot ovat alkaneet asettaa ruokahävikin vähentämiseen tähtääviä tavoitteita, ja Euroopan unionin neuvosto, G20-maat ja Yhdistyneet kansakunnat ovat korostaneet tarvetta torjua ruokahävikkiä koko elintarvikeketjun osalta.
Examples are: ο The European Parliament ‘asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste’ (2011); ο The G20 believes that ‘the reduction of food loss and waste is a good objective for G20 collective action’ (2015); ο The United Nations indicated in its agenda for sustainable development that, by 2030, it aimed to ‘halve per capita global food waste at the retail and consumer levels and reduce food losses along production and supply chains, including post-harvest losses’ (2015); ο The Council of the European Union ‘supports efforts of all actors to reduce food waste, which will contribute to achieving Sustainable Development Goal 12.3, which aims at halving per capita global food waste at the retail and consumer level, and reducing food losses along production and supply chains including post-harvest losses by 2030’ (2016)16. 
Esimerkiksi:  Euroopan parlamentti ”kehottaa komissiota lisäksi toteuttamaan konkreettisia toimia ruoan haaskauksen puolittamiseksi vuoteen 2025 mennessä ja samalla biojätteen syntymisen ehkäisemiseksi” (2011) 18  G20-ryhmä katsoo, että elintarvikejätteen ja ruokahävikin vähentäminen on hyvä tavoite G20-maiden yhteisille toimille (2015)  Yhdistyneet kansakunnat toi esille kestävän kehityksen toimintaohjelmassa, että tavoitteena on vuoteen 2030 mennessä puolittaa koko maailman ruokahävikin määrä henkeä kohti vähittäiskaupan ja kuluttajien tasolla sekä vähentää elintarvikejätettä tuotanto-ja toimitusketjuissa, mukaan lukien sadonkorjuun jälkeinen hävikki (2015)  Euroopan unionin neuvosto ”tukee kaikkien toimijoiden pyrkimyksiä elintarvikejätteen vähentämiseksi.
Despite these repeated political statements the Commission’s response has decreased in ambition over time and the action taken until now has been fragmented and intermittent. 
Näistä toistuvista poliittisista lausunnoista huolimatta komission toimien kunnianhimoisuus on ajan mittaan heikentynyt ja tähän mennessä toteutetut toimet ovat jääneet hajanaisiksi ja jaksoittaisiksi.
The Commission has, since 2011, published a number of documents committing itself to combating food waste: - In September 2011, in its Roadmap to a Resource Efficient Europe17, the European Commission identified food as one of the key sectors where resource efficiency should be improved. 
Komissio on vuodesta 2011 alkaen julkaissut joukon asiakirjoja, joissa se sitoutuu torjumaan ruokahävikkiä: - Euroopan komissio määritti syyskuussa 2011 resurssitehokasta Eurooppaa koskevassa etenemissuunnitelmassaan17 elintarvikealan yhdeksi keskeisistä aloista, joiden resurssitehokkuutta on parannettava.
The 2011 Roadmap also announced the publication of a ‘Communication on sustainable food’ in 2013 in which the Commission would, amongst other things, further assess how to limit food waste throughout the food supply chain. 
ilmoitti myös julkaisevansa vuonna 2013 kestäviä elintarvikkeita koskevan tiedonannon, jossa komissio muun muassa arvioisi, millä tavoin ruokahävikkiä voitaisiin vähentää elintarvikeketjun eri vaiheissa.
By June 2016, the above communication has still not been published; - After a public consultation by the Commission in the summer of 2013 on the ‘sustainability of the food system’, which included a section on preventing and reducing food waste, in July 2014, the Commission published a proposal for a directive of the European Parliament and of the Council18 amending, among others, the waste directive. 
Tiedonantoa ei ollut julkaistu vielä kesäkuussa 2016. - Komissio järjesti kesällä 2013 elintarvikejärjestelmän kestävyyttä koskevan julkisen kuulemisen, johon sisältyi ruokahävikin ennaltaehkäisyä ja vähentämistä koskeva osa; tämän jälkeen, heinäkuussa 2014, komissio julkaisi ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi18; ehdotukseen sisältyi esim. jätedirektiivin muuttaminen.
However, the proposal for a new directive on waste was withdrawn by the European Commission in December 2014 with the intention of replacing it with something ‘more ambitious’19; - In December 2015, the Commission adopted a Circular Economy Package which included revised legislative proposals on waste. 
Euroopan komissio kuitenkin perui uuden jätedirektiiviehdotuksen joulukuussa 2014 tarkoituksenaan korvata se kunnianhimoisemmalla versiolla19. - Joulukuussa 2015 komissio hyväksyi kiertotalouspaketin, johon sisältyi jätealaa koskevia tarkistettuja lainsäädäntöehdotuksia.
The issue of combating food waste is integrated in these proposals. 
Ruokahävikin torjuntaa koskeva kysymys sisältyi näihin ehdotuksiin.
28 However, when analysing the above documents, we note that the Commission’s ambition in regard to food waste, has decreased over time. 
Edellä mainittuja asiakirjoja analysoidessaan tarkastat panivat kuitenkin merkille, että komission kunnianhimo ruokahävikkikysymyksissä on ajan mittaan heikentynyt.
As shown in Figure 3, waste reduction targets have been lowered, the obligation for Member States to report on food waste has been delayed, the deadline for the Commission to adopt an implementing act to establish a common methodology for measuring food waste has been repeatedly postponed and there is still no EU-wide definition for food waste. 
Kuten kaaviosta 3 käy ilmi, hävikin vähentämistavoitteita on laskettu, ruokahävikkiä koskeva jäsenvaltioiden raportointivelvoite on viivästynyt, ruokahävikin yleisen mittausjärjestelmän perustamista koskevan täytäntöönpanoasetuksen hyväksymiseen komissiolle annettua määräaikaa on toistuvasti lykätty, eikä ruokahävikille ole vieläkään EU:n laajuista määritelmää.
Together with this, a baseline (a reference level for a given year) from which to target reduction in food waste has never been defined (see Box 1). 
Tämän lisäksi määrittämättä on myös perustaso (tiettyä vuotta koskeva viitetaso), jonka perusteella ruokahävikin vähentämistavoite voitaisiin asettaa (ks. laatikko 1).
17 http://ec.europa.eu/ environment/resource_ efficiency/about/roadmap/ index_en.htm 18 COM(2014) 397 final of 2 July 2014 ‘Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directives 2008/98/ EC on waste, 94/62/EC on packaging and packaging waste, 1999/31/EC on the landfill of waste, 2000/53/EC on end-of-life vehicles, 2006/66/EC on batteries and accumulators and waste batteries and accumulators, and 2012/19/EU on waste electrical and electronic equipment’. 
18 19 20 COM(2014) 397 final, 2. heinäkuuta 2014: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY, pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY, kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY, romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö-ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta. http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-2723_en.htm
Observations 21 Why is a ‘baseline’ important? In order to set meaningful targets for reducing waste and also to allow measurement of any initiatives that may be taken an agreed starting point or ‘baseline’, setting out the current level of food waste, is needed. 
Kaavio 3 – Keskeisiä näkökohtia koskeva kehitys ruokahävikkiä käsittelevissä komission strategisissa asiakirjoissa 21 Laatikko 1 – Miksi perustaso on tärkeä? Ruokahävikin nykytasoa kuvaavan hyväksytyn perustason määrittäminen on tärkeää, jotta ruokahävikin vähentämiselle voidaan asettaa mielekkäitä tavoitteita ja jotta mahdollisia aloitteita voidaan mitata.
Initiatives taken to date, by Member States and other NGO’s have claimed significant percentage reductions in waste but without a common baseline it is difficult to assess the relative success of such initiatives. 
Jäsenvaltioiden ja valtioista riippumattomien järjestöjen tähän mennessä toteuttamissa aloitteissa on vaadittu huomattavia prosentuaalisia ruokahävikin vähennyksiä.
Development of key aspects in Commission strategic documents dealing with food waste Roadmap 2011 ‘By 2020, disposal of edible food should be 2014 proposal for a new Directive on Waste Reduction of at least 30 % of food waste between 1 January 2017 and 31 December 2025 First report from Member States expected on 31 December 2020 By 31 December 2017, the Commission shall adopt implementing acts to establish uniform conditions for monitoring the implementation of food waste prevention measures taken by Member States Included Included 2015 Circular Economy Package EU and MS committed to meeting the 2030 target of halving per capita food waste at the retail and consumer level, and reducing food losses along the production and supply chains First report from Member States expected only on 30 June 2023 No deadline established for the Commission to adopt an implementing act establishing a common methodology for measuring food waste No longer included No longer included Target MS monitoring Methodology Definition Food Waste hierarchy halved in the Not included Not included Not included Not included EU’ Figure 3 Box 1 
EU:n perustasosta on näin ollen sovittava EU:n tulevan ruokahävikkiin sovellettavan toimintapolitiikan yhteydessä. Etenemissuunnitelma 2011 Poisheitettävän syömäkelpoisen ruoan määrä pitäisi puolittaa EU:ssa vuoteen 2020 mennessä Ei sisälly Ei sisälly Ei sisälly Ei sisälly Vuoden 2014 ehdotus uudeksi jätedirektiiviksi Elintarvikejätteen vähentäminen vähintään 30 prosentilla 1. tammikuuta 2017 ja 31. joulukuuta2025 välisenä aikana Jäsenvaltioilta odotetaan ensimmäistä raporttia vasta 31. joulukuuta2020 Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä täytäntöönpanosäädöksiä yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi jäsenvaltioiden elintarvikejätteen vähentämistoimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiselle.
Observations 22 29 While there is no specific EU policy on food waste, various EU policies have or could have an impact on it. 
EU:lla ei ole erillistä ruokahävikkiin sovellettavaa toimintapolitiikkaa, mutta useilla EU:n eri toimintapolitiikoilla on tai voisi olla siihen vaikutusta.
However, the Commission has not reviewed these policies in order to assess whether they are sufficiently aligned with the need to combat food waste (this is further developed in paragraphs 33 to 80). 
Komissio ei kuitenkaan ole arvioinut, kuinka hyvin nämä toimintapolitiikat tukevat ruokahävikin vähentämistä (aihetta käsitellään tarkemmin kohdissa 33–80).
Member States have recognised the need to fight food waste and, given the lack of coordinated policy at EU level, have tackled the issue in a range of different ways including legislative approaches (see Box 2). 
Jäsenvaltiot ovat tunnustaneet ruokahävikin torjuntatarpeen, ja koordinoidun EU:n tason toimintapolitiikan puuttuessa ne ovat käsitelleet kysymystä lukuisin eri tavoin, muun muassa lainsäädännöllisen lähestymistavan kautta (ks. laatikko 2).
Some Member States have also explicitly invited the Commission to take action at EU level (see Box 3). 
Jotkin jäsenvaltiot ovat myös suoraan kehottaneet komissiota ryhtymään toimiin EU:n tasolla (ks. laatikko 3).
Member State’s response to the food waste issue: from encouragement to legislative action In France, a law on combating food waste was enacted on 11 February 2016. 
22 Laatikko 2 – Jäsenvaltioiden vastaus ruokahävikkiongelmaan: kannustuksesta lainsäädäntötoimiin Ranskassa tuli voimaan ruokahävikin torjuntaa koskeva laki 11. helmikuuta 2016.
The main features of the French law are that (a) it clarifies the waste hierarchy in the case of food waste; (b) it introduces fines in case business operators make safe food voluntarily inedible; and (c) it introduces the obligation for supermarkets to sign an agreement with non-profitable organisations to donate food that otherwise would be wasted. 
Ranskan lain pääpiirteet olivat seuraavat: a) ruokahävikkiä koskeva jätehierarkia selkiytettiin, b) käyttöön otettiin sakot tapauksissa, joissa elintarvikeketjun toimijat tekevät turvallisista elintarvikkeista tahallisesti syömäkelvottomia, ja c) käyttöön otettiin velvoite, jonka mukaan supermarkettien on tehtävä voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kanssa sopimus sellaisten elintarvikkeiden lahjoittamisesta, jotka muutoin päätyisivät elintarvikejätteeksi.
As regards this last point, the French law does not establish the proportion of food to be donated. 
Viimeisen kohdan osalta Ranskan laissa ei määritetä, mikä osuus elintarvikkeista on lahjoitettava.
So, if the supermarket signs an agreement to donate 1 % of such food, it is already complying with the law. 
Supermarketti toimii siis lain puitteissa jo siinä tapauksessa, että se sopii lahjoittavansa yhden prosentin tällaisista elintarvikkeista.
Member States have sought EU coordinated action to fight food waste In July 2015, the UK House of Lords launched the very first Green Card20 on food waste on behalf of the UK government, co-signed by the chairs of committees in 15 other national parliaments and chambers, inviting the European Commission to adopt a strategic approach to food waste reduction. 
Laatikko 3 – Jäsenvaltiot ovat toivoneet EU:n koordinoimia ruokahävikin torjuntatoimia Heinäkuussa 2015 Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuone käynnisti maan hallituksen nimissä ensimmäisen ruokahävikkiä koskevan vihreän kortin aloitteen20, jonka allekirjoittivat myös 15 muun kansallisen parlamentin ja kamarin valiokuntien puheenjohtajat. Aloitteessa kehotettiin Euroopan komissiota hyväksymään ruokahävikin vähentämiseen sovellettava strateginen lähestymistapa.
The Green Card acknowledged that ‘an EU-level strategy could help to ensure a coordinated approach to tackling this issue’. 
Vihreän kortin aloitteessa tunnustettiin, että EU:n tason strategian avulla voitaisiin tukea tähän ongelmaan kohdennettavan koordinoidun lähestymistavan löytämistä.
The Commission promised in its answer to ‘pay particular attention to (the) suggestions’ within the framework of the Circular Economy Package. 
Vastauksessaan komissio lupasi kiinnittää ehdotuksiin erityistä huomiota kiertotalouspaketin yhteydessä.
(The limitations of this Package in relation to the fight against food waste are described in paragraph 28 and illustrated by Figure 3). 
Kohdassa 28 ja kaaviossa 3 kuvataan tämän paketin rajoitteita ruokahävikin torjunnan kannalta.
20 The Green Card is a new initiative, in compliance with Article 9 of Protocol 1 of the Lisbon Treaty, which enables the parliaments of EU Member States to join forces to make proposals to the Commission, and thereby influence the development of EU policy. 
20 Vihreän kortin aloite on uusi Lissabonin sopimuksen pöytäkirjassa nro 1 olevan 9 artiklan mukainen aloite.
Observations 23 Fragmented and intermittent action at the technical level 30 Whilst acknowledging that food waste has been a subject of discussion in multiple fora (e.g. High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain), the Commission’s action at a technical level has been limited to establishing working and expert groups. 
Tekniset toimet hajanaisia ja jaksoittaisia 30. Ruokahävikistä on käyty keskustelua lukuisilla eri foorumeilla (esim. elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevä korkean tason foorumi), mutta komission toiminta on teknisellä tasolla rajoittunut työ-ja asiantuntijaryhmien perustamiseen.
These groups were set up to consult stakeholders and to support the Commission as well as Member States in identifying ways to prevent and reduce food waste without compromising food safety. 
Ryhmät perustettiin konsultoimaan sidosryhmiä ja tukemaan komissiota sekä jäsenvaltioita niiden pyrkiessä määrittämään ruokahävikin ennaltaehkäisy-ja vähentämistapoja siten, että elintarviketurvallisuutta ei aseteta vaakalaudalle.
In 2012, the Commission established a Working Group on food losses/food waste (further referred to as the Working Group). 
Komissio perusti vuonna 2012 elintarvikejätettä/ruokahävikkiä käsittelevän työryhmän (johon viitataan jäljempänä ilmauksella ’työryhmä’).
Participants in this working group were stakeholders in the food supply chain21 and representatives from different departments of the European Commission22. 
Työryhmän jäseninä oli elintarvikeketjun sidosryhmiä21 sekä Euroopan komission eri osastojen edustajia22.
31 In 2014, an Expert Group on food losses and food waste was set up by the Commission (further referred to as the Expert Group). 
31. Vuonna 2014 komissio perusti ruokahävikkiä ja elintarvikejätettä käsittelevän asiantuntijaryhmän (johon viitataan jäljempänä ilmauksella ’asiantuntijaryhmä’).
This Expert Group has met twice so far. 
Asiantuntijaryhmällä on ollut tähän mennessä kaksi kokousta.
In autumn 2015, the Commission invited Member State experts to participate in a dedicated conference on food waste prevention in October 2015, in the context of Expo 2015. 
Syksyllä 2015 komissio kutsui jäsenvaltioiden asiantuntijoita osallistumaan lokakuussa 2015 järjestettävään ruokahävikin ennaltaehkäisyä käsittelevään erilliseen konferenssiin Expo 2015:n yhteydessä.
In April 2016 the Commission published a call for proposals to participate in the new platform launched to deal with food waste issues. 
Huhtikuussa 2016 komissio julkaisi ehdotuspyynnön, joka koski uuteen ruokahävikkikysymyksiä käsittelevään foorumiin osallistumista.
It has not been clarified whether this platform will work in addition to the Expert Group or if it will replace it. 
Ei ole tarkennettu, työskenteleekö foorumi asiantuntijaryhmän ohessa vai korvaako se asiantuntijaryhmän.
32 The meetings of the working and expert groups did not take place often enough to create a momentum for real change (see Box 4). 
32. Työ-ja asiantuntijaryhmien kokouksia ei järjestetty riittävän usein, jotta olisi kyetty luomaan mahdollisuus todelliseen muutokseen (ks. laatikko 4).
21 Mainly European umbrella organisations representing producers, processors, caterers, retailers, packaging industries and research bodies. 
Ruokahävikkiä koskevia 21 22 23 Lähinnä eurooppalaisia kattojärjestöjä, jotka edustavat tuottajia, jalostajia, ateriapalveluita, vähittäismyyjiä, pakkausteollisuutta ja tutkimuselimiä.
22 DG SANCO, DG ENV, DG AGRI for all meetings and DG RTD, DG TAXUD, DG ENER, DG ENTR, DG MARKT for some of the other meetings. 
Kaikissa kokouksissa olivat mukana PO SANCO, PO ENV ja PO AGRI, ja joissakin muissa kokouksissa PO RTD, PO TAXUD, PO ENER, PO ENTR ja PO MARKT.
23 DG SANCO/SANTE, DG AGRI and depending on the meeting: DG CNECT, DG ENTR, DG TAXUD, DG GROW, DG RTD, EUROSTAT. 
PO SANCO/SANTE ja PO AGRI, ja kokouksesta riippuen PO CNECT, PO ENTR, PO TAXUD, PO GROW, PO RTD sekä EUROSTAT. 23
Observations 24 No real signs of progress by the Working Group and by the Expert Group: ο Since the first meeting in October 2012, the need for clarification on food donation has been highlighted. 
Laatikko 4 – Työ-ja asiantuntijaryhmien kohdalla ei ole havaittavissa varsinaisia edistymisen merkkejä: - Lokakuussa 2012 järjestetystä ensimmäisestä kokouksesta lähtien on korostettu elintarvikkeiden lahjoittamisen selkiyttämistarvetta.