natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings. 
20 Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi ja arvioi tarkastustyössään seuraavat osa-alueet: a) kansalliset ja alueelliset tarvearvioinnit sekä kansalliset energiatehokkuutta koskevat toimintasuunnitelmat b) toimenpideohjelmat ja hankkeiden valintamenettelyt c) energiansäästöä koskevat seurantajärjestelmät ja hanketiedot.
21 We focused on energy efficiency investments in residential buildings co-financed by the ERDF and CF. 
21 Tilintarkastustuomioistuin keskittyi EAKR:n ja koheesiorahaston yhteisrahoittamiin asuinrakennusten energiatehokkuusinvestointeihin.
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, miten nämä investoinnit sopivat yhteen EU:n energiatehokkuuspolitiikan kanssa.
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13 
seurantaa erityiskertomukseen nro 21/2012, jossa käsiteltiin julkisten rakennusten energiatehokkuutta.
14 time (Czechia, Italy and Lithuania), to assess to what extent the Commission and Member States implemented our recommendations from this report12. 
Seurannan tarkoituksena oli arvioida, miltä osin komissio ja jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön kertomuksessa annetut suositukset12.
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF 
15 12 Ks. erityiskertomus nro 21/2012: “Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_FI.PDF
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation. 
Huomautukset Tarvearviointia koskevien komission ohjeiden parantamisella on ollut kokonaistasolla vähäinen vaikutus investointien kohdentamiseen 22 Kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat mahdollistavat investointien selkeän kohdentamisen, kun ne perustuvat luotettaviin tarvearviointeihin. Tätä varten on esimerkiksi a) arvioitava energiankulutus ja energiansäästömahdollisuudet kaikilla aloilla, jotta voidaan määrittää kohteena olevat rakennusluokat ja edunsaajat b) kartoitettava investointien esteet sekä tunnistettava jäsenvaltioiden kansallisiin energiatehokkuuden toimintasuunnitelmiin sisältyvät osa-alueet, joilla tarvitaan lisätukea c) arvioitava, mikä tukimuoto (esimerkiksi avustus vai rahoitusväline) parhaiten soveltuu havaittujen tarpeiden täyttämiseen ja pitkälle menevien perusparannusten edistämiseen.
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings. 
Tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot eivät olleet määrittäneet selkeää perustaa EU:n varojen kohdentamiselle 23 Komissio antoi jäsenvaltioille laajamittaiset ohjeet siitä, miten niiden tulisi arvioida tarpeitaan ja suunnitella ohjelmansa, joiden kautta rakennuksiin tehtäviä energiatehokkuusinvestointeja rahoitetaan.
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15 
Kaaviossa 6 esitetty etenemissuunnitelma sisältää keskeiset vaiheet, joita komissio on suositellut hallintoviranomaisten noudatettavaksi. 16
Figure 6 – Roadmap to implement a programme for financing energy renovation of buildings using Cohesion policy funding 16 Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 
Kaavio 6 – Etenemissuunnitelma rakennusten energiaperuskorjausten rahoitusohjelman toteuttamiseksi koheesiopolitiikan rahoitusta käyttäen 1. Laaditaan ohjelma ja määritetään tavoitteet ja prioriteetit 2.
24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings. 
24 Kaikki viisi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota toivat kumppanuussopimuksissaan ja toimenpideohjelmissaan esiin, että niiden rakennuskannan, erityisesti asuinrakennusten, energiatehokkuutta on parannettava.
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents. 
Useimmissa näistä suunnitteluasiakirjoista viitattiin tarvearviointiin, joka sisältyy kansallisiin energiatehokkuuden toimintasuunnitelmiin tai muihin kansallisiin energiastrategisiin asiakirjoihin.
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones. 
25 Kyseiset viisi jäsenvaltiota eivät sisällyttäneet kansallisiin energiatehokkuuden toimintasuunnitelmiinsa kaikkia komission ohjeissa ja mallissa13 suositeltuja tietoja, kuten kunkin toimenpiteen osalta odotettuja ja saavutettuja energiansäästöjä.
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings. 
Vuoden 2012 energiatehokkuusdirektiivissä ei velvoitettu jäsenvaltioita toteuttamaan kansallisiin energiatehokkuuden toimintasuunnitelmiinsa sisältyviä toimenpiteitä tai raportoimaan energiansäästöistä.
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption? 
26 Taulukossa 1 esitetään yhteenveto tarkastettua viittä toimenpideohjelmaa varten laadittujen tarvearviointien tärkeimmistä osatekijöistä. Taulukko 1 — Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman viiden toimenpideohjelman osalta laadittujen tarvearviointien tärkeimmät osatekijät 18 Toimenpideohjelma Luokiteltiinko rakennukset energiankulutuksen mukaan?
Were potential energy savings and investments needs quantified? 
Kvantifioitiinko mahdolliset energiansäästöt ja investointitarpeet?
Was there a clear justification for using EU funds? 
Oliko EU:n varojen käytölle selkeät perusteet?
Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA. 
Bulgaria Regions in Growth Ei Ei Kyllä Tšekki Integrated Regional Ei Ei Kyllä Irlanti Southern & Eastern Regional Kyllä Kyllä Ei (ks. laatikko 1) Italia (Apulia) Regional Ei Ei Kyllä Liettua Investment for growth and jobs Kyllä Kyllä Kyllä Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
13 COM(2013) 762 final: Implementing the Energy Efficiency Directive – Commission Guidance and SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, sections 3.2.4 and 3.2.5. 
13 COM(2013) 762 lopullinen: Energiatehokkuusdirektiivin täytäntöönpano – komission ohjeet sekä SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, kohdat 3.2.4 ja 3.2.5.
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating. 
19 Laatikko 1 Irlannissa EU-varojen käyttö ohjelmaan, jota aiemmin rahoitettiin kansallisesti, ei johtanut energiatehokkuuden paranemiseen Irlanti on vuodesta 2000 lähtien rahoittanut kansallisesti ohjelmaa ”Better Energy Warmer Homes”. Sen kohteena ovat pienituloiset kotitaloudet, joita uhkaa energiaköyhyys eli joilla ei ole varaa asianmukaiseen lämmitykseen.
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7). 
Kun EU:n rahastot alkoivat yhteisrahoittaa ohjelmaa vuonna 2014, Irlanti vähensi kansallista rahoitusta niin, että vuosittainen kokonaisrahoitus pysyi tasaisesti noin 20 miljoonassa eurossa (ks. kaavio 7).
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding. 
EU:n varainkäyttö ei tässä tapauksessa merkinnyt sitä, että investointeja energiatehokkuuteen olisi merkittävästi lisätty tai nopeutettu, vaan EU:n varoja käytettiin lähinnä kansallisen rahoituksen sijasta.
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA. 
Kuva 7 – Irlannin Better Energy Warmer Homes -ohjelmaan myönnetty rahoitus vuosina 2011–2017 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Total funds 2014 National funds 2015 2016 2017 EU funds 27 For Czechia and Italy (Puglia) these findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we observed that 2007-2013 operational programmes had not benefited from proper needs assessments. 
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Varojen kokonaismäärä Kansalliset varat EU:n varat 27 Tšekissä ja Italiassa (Apulia) tehdyt havainnot vastaavat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 21/2012 esitettyjä havaintoja.
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost. 
Niiden mukaan vuosien 2007–2013 toimenpideohjelmista ei tehty asianmukaista tarvearviointia. Arvioissa ei eritelty aloja, joilla energiaa voidaan säästää, eikä sitä, millaisia vaihtoehtoja on olemassa säästöjen aikaansaamiseksi kustannustehokkaasti.
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro programme level. 
28 Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio asettaa vuosien 2014–2020 koheesiorahoituksen ehdoksi sen, että ohjelmatasolla laaditaan asianmukainen tarvearviointi.
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs. 
Vuonna 2019 tarkastuskäynnin kohteena olleista viidestä jäsenvaltiosta kolme (Bulgaria, Tšekki ja Italia (Apulia)) ei edelleenkään käyttänyt toimenpideohjelmiensa perustana energiankulutuksen perusteellista arviointia eikä kvantifioinut mahdollisia energiansäästöjä ja niihin liittyviä investointitarpeita.
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings. 
Liettuassa tilanne on kohentunut, sillä nykyisin kansalliset viranomaiset kvantifioivat investointitarpeet ja mahdolliset energiansäästöt. Jäsenvaltiot ovat tietoisia jäljellä olevista investoinnin esteistä 29 Energiatehokkuuden parantaminen pienentää energialaskua merkittävästi, mutta monesti rakennusten energiatehokkuusinvestoinnit jäävät tekemättä markkinaesteiden vuoksi14.
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant. 
Tällä tarkoitetaan tilannetta, jossa rakennuksen omistaja maksaa energiatehokkuuden parannuksista mutta ei hyödy energiankäytön vähenemisellä saavutettavista säästöistä, jotka koituvat vuokralaiselle.
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements. 
Tämän vuoksi omistajalla saattaa olla vain vähäiset kannustimet investoida energiatehokkuuteen.
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency. 
30 Bulgariassa, Tšekissä ja Liettuassa hallintoviranomaiset ja hankkeiden edunsaajat kertoivat tarkastajille, että vaikeudet päästä sopimukseen silloin, kun rakennuksella on useita omistajia, ovat merkittävä este energiatehokkuuden parantamiselle.
14 Commission (2017): “Good practice in energy efficiency” p. 
Komissio pyrkii poistamaan tällaiset esteet: Eurostat 14 Komissio (2017): Good practice in energy efficiency, s.
15 JRC report (2014), “Overcoming the split incentive barrier in the building sector”. 
15 Yhteisen tutkimuskeskuksen kertomus (2014), Overcoming the split incentive barrier in the building sector.
16 Italian Energy National Agency: ENEA (2017): “The Energy Performance Contracts”. 
16 Italian kansallinen energiavirasto: ENEA (2017): The Energy Performance Contracts.
32 None of the five operational programmes we examined described the barriers hampering energy efficiency investments in their territory and the measures taken to overcome them. 
32 Yhdessäkään viidestä tarkastetusta toimenpideohjelmasta ei kuvailtu esteitä, jotka vaikeuttavat energiatehokkuusinvestointeja toimenpideohjelmien toteuttamisalueella.
However, two of the five Member States we visited reported specific initiatives to lift some barriers: o Lithuania decided that a simple majority of the owners could agree on energy efficiency upgrades in multi-apartment buildings, and provided 100 % public support for upgrades for low-income people (see Box 2); o in 2018, Czechia started to allow housing cooperatives to apply for EU funding for energy efficiency investments and in 2019 started a national publicity campaign to raise awareness about energy efficiency financing. 
Myöskään esteiden poistamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ei eritelty. Kaksi viidestä tarkastuskäynnin kohteena olleesta jäsenvaltiosta ilmoitti kuitenkin aloitteista eräiden esteiden poistamiseksi: o Liettua päätti, että moniasuntoisten rakennusten tapauksessa energiatehokkuuden parantamisesta voitaisiin sopia omistajien yksinkertaisella enemmistöllä.
Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation 33 Energy efficiency investments generate benefits for both owners (an increase in value) and the occupants (a reduction in energy costs). 
Avustukset ovat edelleen tärkein EU:n rahoittamien energiatehokkuusinvestointien tukimuoto, eikä niitä ole varattu pitkälle meneviin perusparannuksiin 33 Energiatehokkuusinvestoinnit hyödyttävät sekä omistajia (arvonnousu) että asukkaita (energiakustannusten aleneminen).
Before using significant levels of grant support, Member States should consider using financial instruments and innovative market mechanisms such as energy performance contracting and Energy Efficiency Obligation Schemes. 
Ennen kuin jäsenvaltiot käyttävät merkittäviä määriä avustuksiin perustuvaa tukea, niiden olisi harkittava rahoitusvälineitä ja innovatiivisia markkinamekanismeja, kuten energiatehokkuussopimuksia ja energiatehokkuusvelvoitejärjestelmiä.
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments. 
34 Jäsenvaltiot ovat valinneet 4,6 miljardin euron arvosta investointeja, jotka on tarkoitettu asuinrakennusten energiatehokkuutta parantavaan peruskorjaukseen. Niistä 72 prosenttia rahoitetaan avustuksin ja 28 prosenttia rahoitusvälineiden avulla.
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings. 
35 Kaikki viisi tarkastuskäynnin kohteena ollutta jäsenvaltiota mainitsivat kumppanuussopimuksissaan aikomuksensa selvittää, miten rahoitusvälineillä voidaan 17 Komissio (2017) Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts.
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2). 
Toistaiseksi kuitenkin vain Liettua on suunnannut EU:n varoja tällaisen asuinrakennuksia koskevan välineen perustamiseen (ks. laatikko 2).
20 21 Box 2 Good practice – Lithuania using financial instruments for energy efficiency upgrades to multi-apartment buildings Drawing on the 2007-2013 positive experience in using financial instruments for such investments, in the 2014-2020 period Lithuania set up a financial instrument providing preferential loans for €314 million to housing associations. 
37 Taulukko 2 – Yhteenveto edunsaajien tyypistä, tukimuodoista ja julkisen tuen osuudesta viidessä tarkastetussa toimenpideohjelmassa 22 Laatikko 2 Hyvä käytäntö – Liettua käyttää rahoitusvälineitä moniasuntoisten rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen Liettua sai vuosina 2007–2013 myönteisiä kokemuksia rahoitusvälineiden käytöstä tällaisiin investointeihin.
It is used for the renovation of some 4 000 multi-apartment buildings which is the objective of the national programme for the energy renovation of residential buildings, which started in 2004. 
Rahoitusvälinettä käytetään noin 4 000 moniasuntoisen rakennuksen kunnostamiseen, mikä vastaa vuonna 2004 käynnistetyn, asuinrakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tehtäviä kunnostuksia koskevan kansallisen ohjelman tavoitetta.
Loans are provided over an average 20-years payback period with a 3 % fixed interest rate. 
Lainojen takaisinmaksuaika on keskimäärin 20 vuotta, ja niillä on kolmen prosentin kiinteä korko.
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount. 
Lainat yhdistetään kansallisista varoista myönnettävään avustukseen, joka vaihteli ajan mittaan 15 prosentista 40 prosenttiin lainasummasta.
For low-income households, the grant covers 100 % of the investment. 
Pienituloisille kotitalouksille myönnetään avustus, joka kattaa investoinnit sataprosenttisesti.
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”. 
Taulukko 2 – Edunsaajien tyyppi, tukimuodot ja julkisen tuen osuus viidessä tarkastetussa toimenpideohjelmassa 23 Toimenpideohjelma Edunsaajien tyyppi Tukimuoto Julkisen tuen osuus Bulgaria Regions in Growth Yksityiset omistajat Avustus 100 % Tšekki Integrated Regional Yksityiset omistajat Avustus 30 % tai 40 % (energiasäästöistä riippuen) Irlanti Southern & Eastern Regional Julkiset ja yksityiset omistajat Avustus 100 % Italia (Apulia) Regional Julkisyhteisöt Avustus 100 % (tai 90 %, jos edunsaajat yhteisrahoittavat 10 % hankkeesta) Liettua Investment for growth and jobs Yksityiset omistajat Lainat ja avustukset 15–40 prosentin avustus Sadan prosentin avustus pienituloisille kotitalouksille Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastuskäynnin kohteena olleiden hallintoviranomaisten toimittamien tietojen perusteella.
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight. 
38 Julkisen tuen osuuden mukauttaminen Liettuassa on hyvä käytäntö, jolla lisätään yksityistä rahoitusta ja pienennetään nollavaikutuksen riskiä.
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty). 
Mukautuksen ansiosta myönnetään korkeampia tukimääriä hankkeille, joissa tavoitellaan suurempia energiansäästöjä ja asennetaan käyttäjäkohtaisia mittareita ja joissa kohteena ovat pienituloiset kotitaloudet (mikä auttaa torjumaan energiaköyhyyttä).
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works. 
39 Tšekissä vain neljännes tuensaajista ehdotti hankkeita, jotka olivat oikeutettuja 40 prosentin julkiseen tukeen, joka edellytti vähintään 40 prosentin energiansäästöä ja energialuokkaa B kunnostustöiden jälkeen.
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings. 
Kolme neljäsosaa edunsaajista esitti hankkeita, joille voitiin myöntää alhaisempaa (30 prosenttia) julkista tukea, joka edellytti vain 20 prosentin energiansäästöjä.
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects. 
Edunsaajat katsoivat, ettei korkeammasta tukiasteesta saatava lisähyöty riitä kompensoimaan pitkälle menevien perusparannushankkeiden korkeampia kustannuksia.
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment. 
40 Bulgaria, Irlanti ja Italia (Apulia) eivät mukauttaneet julkisen tuen tasoa edistääkseen pitkälle menevien perusparannusten tekemistä tai ottaakseen huomioon investointien laajuuden tai monimutkaisuuden. Italia (Apulia) mukautti tukitasoja
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty. 
Irlanti selitti tilanteen johtuvan siitä, että yksi kahdesta EU:n yhteisrahoittamasta ohjelmasta on suunnattu ikääntyneille ja heikossa asemassa oleville henkilöille, joita uhkaa energiaköyhyys.
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs. 
41 Jos tukea ei mukauteta, jopa yksinkertaisiin parannustöihin (esim. valaistuksen parantaminen tai lämmityskattilan vaihtaminen) osoitettavan julkisen tuen osuus on erittäin suuri, vaikka takaisinmaksuaika on lyhyt ja yksikkökustannukset ovat vaatimattomat.
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades. 
Laatikossa 3 annetaan esimerkkejä kahdesta toimenpideohjelmasta, joissa pyritään hyödyntämään helpoiksi katsottavia energiatehokkuuden parantamiskeinoja. 24