natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22 (b) the Regional Policy DG undertook follow-up audits for more cases in the sample than the Employment, Social Affairs and Inclusion DG (see paragraph 46). 
22 b) Aluepolitiikan pääosasto kohdensi seurantatarkastuksia useampiin otoksen tapauksiin kuin työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto (ks. kohta 46).
Such audits need to be organised, announced and the results need to be forwarded, starting a new phase of correspondence for the issues identified, if any. 
Tällaiset tarkastukset on organisoitava, tarkastuksista ja niiden tuloksista on ilmoitettava tarkastuskohteelle ja mahdollisesti havaituista ongelmista on aloitettava tiedonvaihto.
This time is included in the Court’s calculation of time spent; (c) in 30 % of the programmes managed by the Employment, Social Affairs and Inclusion DG, the identification of deficiencies did not result from an audit by the Employment, Social Affairs and Inclusion DG but from reports from Member State authorities or an audit by the European Court of Auditors. 
Tilintarkastustuomioistuin on huomioinut näihin toimiin kuluvan ajan käytettyä aikaa koskevassa laskelmassaan. c) Työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston hallinnoimista ohjelmista 30 prosentissa puutteiden yksilöinti ei perustunut pääosaston toimittamaan tarkastukseen, vaan jäsenvaltion viranomaisten laatimaan raporttiin taikka tilintarkastustuomioistuimen toimittamaan tarkastukseen.
That means that the time taken for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG was reduced as it did not include the period from the end of the audit where the deficiencies were identified until the dispatch of the results. 
Pääosastolta tarkastukseen kulunutta aikaa siis vähennettiin, sillä siihen ei lasketa aikaa, joka kului sen tarkastuksen, jonka yhteydessä puutteet havaittiin, päättymisestä tulosten toimittamiseen.
The calculation of the time does not include the time necessary to implement the financial corrections once they were agreed. 
Tarkastuksiin kulunutta aikaa koskevaan laskelmaan ei sisälly aika, joka kuluu rahoitusoikaisujen toteuttamiseen sen jälkeen, kun niistä on sovittu.
In the majority of cases the financial corrections agreed were implemented promptly when the next expenditure declaration was presented to the Commission. 
Sovitut rahoitusoikaisut toteutettiin suurimmassa osassa tapauksista viipymättä, kun seuraava menoilmoitus esitettiin komissiolle.
For around half of them this meant that all or part of the financial corrections had to be implemented when the final expenditure declaration was presented at the closure of the programme as it was the next declaration. 
Noin puolessa asianomaisista tapauksista tämä merkitsi, että rahoitusoikaisut täytyi toteuttaa osin tai kokonaan silloin, kun lopullinen menoilmoitus toimitettiin ohjelman päättyessä, sillä kyseinen ilmoitus oli seuraavana annettava ilmoitus.
The Commission came to a positive conclusion in respect of the implementation of corrective actions for 87 % of the programmes reviewed by the Court. 
Komissio oli tehnyt myönteiset päätelmät korjaavien toimien toteuttamisesta 87 prosentissa ohjelmista, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti.
This included programmes — around 8 % of cases — where, although the file was closed, some issues were still ongoing. 
Joukkoon sisältyi ohjelmia – noin kahdeksan prosenttia tapauksista – joissa osa kysymyksistä oli yhä avoinna, vaikka ohjelma-asiakirjojen käsittely oli päätetty.
For the remaining 13 % of the programmes for which the process of implementation of corrective actions had been ongoing for an average of 35 months at the closure deadline, the Commission decided to handle the deficiencies during the closure process. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Loppujen 13 prosentin kohdalla korjaavien toimien toteutusprosessi oli niiden päättämiselle asetettuna määräajankohtana jatkunut keskimäärin 35 kuukautta, ja komissio päätti käsitellä niihin liittyvät puutteet ohjelmien päättämismenettelyn aikana. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
23 THE MEMBER STATE AUTHORITIES WERE PRIMARILY RESPONSIBLE FOR THE DELAYS INCURRED BUT THE COMMISSION ALSO CAUSED DELAYS ... 
23 JÄSENVALTIOIDEN VIRANOMAISET AIHEUTTIVAT SUURIMMAN OSAN VIIVÄSTYKSISTÄ, MUTTA VIIVÄSTYKSIÄ AIHEUTUI MYÖS KOMISSIOSSA...
With regard to the 40 programmes reviewed, in 35 % of cases delays were mainly the responsibility of the Member States and in 39 % the responsibility was shared. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 40 ohjelman kohdalla 35 prosentissa tapauksista viivästykset johtuivat lähinnä jäsenvaltioista ja 39 prosentissa sekä jäsenvaltioista että komissiosta.
In a further 5 % of cases, the responsibility lay mainly with the Commission. 
Komissio oli viivästysten pääasiallisena aiheuttajana viidessä prosentissa tapauksista.
In 21 % of cases, there were prompt reactions from both sides. 
Tapauksista 21 prosentissa molemmat osapuolet reagoivat nopeasti.
Some authorities in the Member States accepted the deficiencies and agreed to take the required actions. 
Jotkin jäsenvaltioiden viranomaiset myönsivät puutteet ja hyväksyivät vaadittuihin toimiin ryhtymisen.
Other authorities contested the deficiencies and only started to take action after it became clear that the Commission maintained its position (see Box 6). 
Toiset viranomaiset kiistivät puutteet ja ryhtyivät toimiin vasta kun oli selvää, että komissio pysyy kannassaan (ks. laatikko 6).
The Commission was sometimes slow in forwarding the result of its audits to the Member State authorities. 
Komissio toimitti joissakin tapauksissa tarkastustuloksensa hitaasti jäsenvaltion viranomaisille.
For 16 % of the audits carried out by the Commission on the 40 programmes, this took approximately one year while the deadline set internally by the Commission is 3 months or 9 weeks after the audit, depending on the DG (see paragraph 30 (b)). 
Komission tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin 40 ohjelmaan kohdistaneista tarkastuksista 16 prosentissa keskimääräinen viive oli yksi vuosi, kun komission asettama sisäinen määräaika on pääosastosta riippuen kolme kuukautta tai yhdeksän viikkoa tarkastuksen toimittamisesta (ks. kohta 30 b)).
BOX 6 EXAMPLES OF DIFFICULT COOPERATION BETWEEN THE COMMISSION AND MEMBER STATE AUTHORITIES The Commission had identified several deficiencies in its audits of mid-2006 with regard to a number of programmes (such as Southern and Eastern Region) in one Member State (Ireland). 
LAATIKKO 6 ESIMERKKEJÄ TAKKUAVASTA YHTEISTYÖSTÄ KOMISSION JA JÄSENVALTIOIDEN VIRANOMAISTEN VÄLILLÄ Komissio oli havainnut lukuisia puutteita vuoden 2006 puolivälissä yhdessä jäsenvaltiossa (Irlannissa) lukuisiin ohjelmiin (esim. maan etelä-ja itäosissa) kohdistamissaan tarkastuksissa.
The competent authorities in the Member State had taken the lead role in the action plan and it was difficult — sometimes impossible — for the Commission to obtain the requested information. 
Jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset olivat ryhtyneet johtamaan toimintasuunnitelman toteuttamista ja komission oli vaikeaa – välistä jopa mahdotonta – saada vaadittuja tietoja.
The corrective actions were still to be finalised at closure of the programme. 
Korjaavia toimia ei ollut saatettu päätökseen vielä ohjelman päättämisajankohtana.
For another programme (Sardinia), the Member State authorities contested the corrective actions requested by the Commission. 
Toisen ohjelman (Sardinia) tapauksessa jäsenvaltion viranomaiset kiistivät komission kehottamat korjaavat toimet.
The Commission maintained its position in several subsequent letters. 
Komissio pysyi kannassaan lukuisissa kiistämistä seuranneissa kirjelmissä.
It was only 20 months after the first request that the Member State authorities accepted the Commission’s point of view for 25 out of 33 corrective actions. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Jäsenvaltion viranomaiset hyväksyivät komission näkökannan 33 korjaavan toimen joukosta 25 tapauksessa vasta, kun ensimmäisestä kehotuksesta oli kulunut 20 kuukautta. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
With regard to the 40 programmes reviewed, a pre-suspension letter was sent in 60 % of cases, on average 16 months after the identification of the deficiencies. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 40 ohjelman kohdalla maksujen lykkäämistä edeltävä ilmoitus lähetettiin 60 prosentissa tapauksista; lähettäminen tapahtui keskimäärin 16 kuukauden kuluttua puutteiden havaitsemisesta.
A suspension decision was taken in 10 % of cases. 
Lykkäämispäätös tehtiin 10 prosentissa tapauksista.
Finally, in several cases the Commission could not send such a letter or take a suspension decision anymore as there were no further payments to be made before the closure process. 
Useissa tapauksissa komissio ei voinut enää lähettää ilmoitusta tai tehdä lykkäämispäätöstä, sillä uusia maksuja ei ollut enää suoritettavana ennen ohjelman päättämismenettelyä.
Considering the small number of suspension decisions in the sample, it is not possible to conclude whether and to what extent such decisions would have speeded up the process. ... 
Kun otetaan huomioon lykkäämispäätösten pieni määrä otoksessa, ei ole mahdollista tehdä päätelmiä siitä, miten ja missä määrin lykkäämispää-tökset olisivat mahdollisesti nopeuttaneet menettelyä. ...
AND SOME ACTIONS HAVE BEEN TAKEN BY THE COMMISSION TO REDUCE THIS TIME 40. Under its action plan of 2008 (see paragraph 16), the Commission endeavoured to meet a target of 24 months from the identification of deficiencies to the conclusion of suspension/financial correction procedures. 
Komissio oli asettanut vuoden 2008 toimintasuunnitelmassaan (ks. kohta 16) tavoitteeksi, että puutteiden yksilöimisestä lykkäys-tai rahoitusoikaisumenettelyjen päättymiseen kuluisi enintään 24 kuukautta.Tällä ei kuitenkaan ehtinyt olla merkittävää vaikutusta siihen, kuinka paljon aikaa korjaaviin toimiin keskimäärin tarvittiin ohjelmakaudella 2000–2006.
The regulation for the 2007–13 period makes it possible to interrupt payments and to decide on a financial correction without preliminary suspension proceedings. 
Ohjelmakautta 2007–2013 varten annetun asetuksen mukaan maksut on mahdollista keskeyttää ja rahoitusoikaisusta päättää ilman edeltäviä lyk-käysmenettelyjä.
The Commission’s expectation is that this will encourage Member State authorities to react rapidly when problems are identified. 
Komissio olettaa, että tämä kannustaa jäsenvaltioiden viranomaisia reagoimaan nopeasti, kun ongelmia havaitaan.
It is also to be noted that, as the purpose of an interruption or a suspension is to prevent any irregular payments by the Commission until corrective actions for the deficiencies identified are implemented, it is likely to have a positive impact on the annual error rates as reported by the Court. 
On myös syytä huomata, että koska keskeytysten ja lykkäysten tarkoituksena on ehkäistä komission sääntöjenvastaiset maksut kunnes yksilöidyt puutteet on korjattu, niillä on todennäköisesti myönteinen vaikutus vuotuisiin virhetasoihin, joista tilintarkastustuomioistuin raportoi.
24 Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
24 Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
BACKGROUND AND AUDIT CRITERIA 42. 
TAUSTA JA TARKASTUSKRITEERIT 42.
When the Commission concludes that significant deficiencies have been satisfactorily addressed (which was the case for 87 % of the sample of 40 programmes reviewed, see paragraph 34) this should be based on robust evidence concerning the corrective actions taken. 
Jos komissio päättelee, että merkittävät puutteet on ratkaistu tyydyttävällä tavalla, päätelmän täytyy perustua toteutetuista korjaavista toimista saatuun vakaaseen todentavaan aineistoon (tilintarkastustuomioistuimen otokseen poimituista 40 ohjelmasta 87 prosentissa komissio katsoi, että puutteet oli ratkaistu tyydyttävästi, ks. kohta 34).
These actions took the form of: (a) financial corrections required on the basis of an assessment of the extent of error in the expenditure already declared; and (b) improvements in the systems to make them effective in preventing or otherwise identifying and correcting irregular expenditure. 
Korjaavat toimet olivat a) rahoitusoikaisuja, jotka perustuvat arvioon jo ilmoitettuihin menoihin liittyvien virheiden laajuudesta b) järjestelmäparannuksia, jotta järjestelmillä voitaisiin vaikuttavasti ehkäistä tai ainakin havaita ja korjata sääntöjenvastaiset maksut.
The Court examined whether the Commission: (a) had sufficient assurance that appropriate financial corrections had been implemented and that the systems were improved to avoid a repetition of similar errors; (b) assessed that the successor programmes were free of significant deficiencies in the 2007–13 programming period. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, a) oliko komissio saanut riittävän varmuuden siitä, että tarvittavat rahoitusoikaisut oli tehty ja että järjestelmiä oli parannettu niin, ettei samanlaisia virheitä enää esiinny b) arvioiko komissio, että kyseisiä ohjelmia seuraavissa ohjelmissa ei ilmene merkittäviä puutteita ohjelmakaudella 2007–2013.
VARIOUS WAYS FOR THE COMMISSION TO OBTAIN ASSURANCE 44. 
KOMISSIOLLA ON ERILAISIA TAPOJA SAADA VARMUUS 44.
The Commission has various means to obtain assurance that the corrective actions were satisfactorily implemented. 
Komissiolla on käytettävissään erilaisia keinoja saada varmuus siitä, onko korjaavat toimet toteutettu asianmukaisesti.
Otherwise, it can rely on statements/commitments made by the Member State authorities or make an assessment on the basis of supporting documentation provided by the Member State authorities. 
Lisäksi se voi luottaa jäsenvaltion viranomaisten ilmoituksiin/sitoumuksiin taikka laatia arvion jäsenvaltion viranomaisten antamien todentavien asiakirjojen pohjalta.
Supporting documentation may include a description of the methodology used for sample selection and additional verifications, updated checklists and reports on individual checks carried out. 
Todentavat asiakirjat voivat sisältää poimintamenetelmien ja lisätarkastuksissa sovellettavien menetelmien kuvauksia, päivitettyjä tarkistuslistoja sekä yksittäisiä tarkastusraportteja.
These methods can be combined. 
Näitä keinoja voidaan yhdistellä eri tavoin.
25 Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
25 Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
These sources do not necessarily provide the same degree of assurance. 
Näiden eri lähteiden avulla ei välttämättä päästä samanasteiseen varmuuteen.
This is demonstrated by the fact that, when the Commission used follow-up audits to check the reliability of statements made and results of checks carried out by Member State authorities, it ended with a positive conclusion in only 22 % of the cases after the first follow-up audit. 
Tätä kuvastaa se, että kun komissio kohdisti seurantatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten antamien ilmoitusten luotettavuuteen ja heidän toimittamiensa tarkastusten tuloksiin, ensimmäisen seurantatarkastuksen päätelmät olivat myönteisiä vain 22 prosentissa tapauksista.
In all other cases, the Commission had to ask for further corrective actions and, for some, carried out further follow-up audits. 
Kaikissa muissa tapauksissa komissio joutui pyytämään, että korjaavia toimia toteutetaan vielä lisää, ja toisinaan toimittamaan lisää seurantatarkastuksia.
The Commission has to consider the resources necessary to obtain potentially more reliable evidence: the human resources and time needed are much greater for a follow-up audit than when the assessment is based on supporting documentation or statements provided by Member States (see example in Box 7). 
Komission on harkittava, millaisin resurssein luotettavampaa aineistoa voitaisiin saada: seurantatarkastukseen tarvitaan huomattavasti enemmän henkilöstöresursseja ja aikaa kuin todentavien asiakirjojen tai jäsenvaltioiden viranomaisten ilmoitusten arvioimiseen (ks. esimerkki laatikossa 7).
As a consequence, the Commission has to perform a balancing act between the degree of assurance it wants to obtain and the degree of reliance it decides to place on Member State authorities on the basis of a risk analysis. 
Siksi komission on riskianalyysin avulla punnittava, kuinka suuren varmuuden se haluaa saavuttaa ja missä määrin se aikoo luottaa jäsenvaltioiden viranomaisiin.
Nevertheless, follow-up audits were carried out before concluding that corrective actions were satisfactorily implemented: this was the case for 89 % of the sampled programmes managed by the Regional Policy DG and 47 % of those for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG. 
Komissio kuitenkin toimitti seurantatarkastuksia ennen kuin se päätteli, että korjaavat toimet oli toteutettu tyydyttävällä tavalla. Tämä koski 89:ää prosenttia tilintarkastustuomioistuimen otokseen poimituista aluepolitiikan pääosaston hallinnoimista ohjelmista ja 47:ää prosenttia työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosaston hallinnoimista ohjelmista.
26 BOX 7 EXAMPLE OF RISK INCURRED WHEN A FINDING IS CLOSED ON THE BASIS OF A COMMITMENT/STATEMENT BY A MEMBER STATE AUTHORITY For one programme (East of Scotland), the Commission had noted that the Article 13 reports had not provided any conclusion with regard to the systemic nature — or not — of the errors. 
26 LAATIKKO 7 ESIMERKKI RISKISTÄ, JOKA AIHEUTUU, KUN TARKASTUSHAVAINNON KÄSITTELYSTÄ LUOVUTAAN JÄSENVALTION VIRANOMAISTEN SITOUMUKSEN/ILMOITUKSEN PERUSTEELLA Erään ohjelman (Itä-Skotlannissa) kohdalla komissio oli havainnut, että 13 artiklan perusteella annettavissa kertomuksissa ei ollut esitetty päätelmiä virheiden mahdollisesta systeemisyydestä.
The point was closed in 2009 on the basis of the commitment by the Member State authorities that any systemic issues would be identified. 
Havainnon käsittelystä luovuttiin vuonna 2009, koska jäsenvaltion viranomaiset sitoutuivat yksilöimään kaikki systeemiset ongelmat.
The winding-up declaration, however, did not provide any information on the nature of the errors but merely states that all systemic weaknesses identified were effectively addressed. 
Ohjelman päättämistä koskevassa lausumassa ei kuitenkaan annettu lainkaan tietoja virheiden luonteesta, vaan siinä ainoastaan todetaan, että kaikki yksilöidyt systeemiset puutteet on korjattu tehokkaasti.
Subsequently in 2011, the Commission carried out a closure audit including the examination of the treatment of systemic issues. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
Myöhemmin, vuonna 2011, komissio toimitti lopputarkastuksen, johon kuului selvitys systeemisten näkökohtien käsittelystä. Erityiskertomus nro 3/2012 – Rakennerahastot: Onko komissio kohdistanut tarkoituksenmukaisia toimia jäsenvaltioiden hallintoja valvontajärjestelmissä havaittuihin puutteisiin?
The expenditure processed by deficient systems and declared to the Commission was cleared in the majority of cases by financial corrections. 
Puutteellisten järjestelmien avulla käsitellyt menot, jotka on ilmoitettu komissiolle, on useimmissa tapauksissa selvitetty tekemällä rahoitusoikaisuja.
There are three types of financial corrections19: (a) corrections where a specific quantification is made as the extent of error is identifiable at project level (hereafter called ‘quantifiable corrections’); (b) corrections based on extrapolation are applied when the population of projects affected by certain type(s) of errors can be identified and the error can be quantified but it is not possible to check the whole population due to the high number of projects; (c) flat-rate corrections for system failures or for projects not complying with public procurement rules are applied when the impact of the error cannot be quantified. 
Rahoitusoikaisut jakautuvat kolmeen ryhmään19: a) oikaisut, jotka ilmaistaan määrällisesti, koska virheen laajuus voidaan yksilöidä hanketasolla (jäljempänä ”kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat oikaisut”) b) ekstrapolointiin perustuvia oikaisuja sovelletaan, kun voidaan yksilöidä hankejoukko, johon liittyy tietyntyyppisiä virheitä, ja virheet voidaan ilmaista kvantitatiivisesti, mutta hankkeiden suuren lukumäärän vuoksi koko perusjoukkoa ei voida tarkastaa c) kiinteämääräisiä oikaisuja sovelletaan järjestelmäpuutteisiin sekä hankkeisiin, joissa ei ole noudatettu julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, silloin kun virheen vaikutusta ei voida kvantifioida.
Flat-rate corrections for system failures are made by applying a percentage to the expenditure that was processed by deficient systems. They generally relate to the expenditure declared up to the moment the system deficiencies were remedied. 
Kun järjestelmäpuutteesta aiheutuu kiinteämääräinen oikaisu, puutteellisten järjestelmien avulla käsiteltyihin menoihin sovelletaan tiettyä prosenttiosuutta. Kiinteämääräiset oikaisut kattavat tavallisesti menot, jotka on ilmoitettu ennen kuin järjestelmäpuute on ehditty korjata.
The percentage to be applied, as determined in the guidelines of the Commission, depends on the seriousness of the deficiencies. 
Kuten komission suuntaviivoista käy ilmi, sovellettava prosenttiosuus riippuu puutteiden vakavuudesta.
19 Guidelines on the principles, criteria and indicative scales to be applied by Commission departments in determining financial corrections under Article 39(3) of Regulation (EC) No 1260/1999 and, concerning public procurement, document COCOF 07/0037/03, final version of 29 November 2007. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems? 
19 Guidelines on the principles, criteria and indicative scales to be applied by Commission departments in determining financial corrections under Article 39(3) of Regulation (EC) No 1260/1999 (suuntaviivat komission yksiköiden soveltamista periaatteista, perusteista ja ohjeellisista asteikoista asetuksen (EY) No 1260/1999 39 artiklan 3 kohdan mukaisten rahoitusoikaisujen määrittämiseksi) sekä julkisten hankintojen osalta asiakirja COCOF 07/0037/03, lopullinen 29. marraskuuta 2007.
With regard to the 40 programmes reviewed, Table 3 indicates the number of programmes per type of financial correction. 
Taulukossa 3 on jaoteltu tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat 40 ohjelmaa rahoitusoikaisutyypeittäin.
The financial corrections agreed concerning the Structural Funds co-financing represent around 650 million euro and further financial corrections are still in the process of being agreed. 
Rakennerahastojen myöntämän osarahoituksen osalta on sovittu noin 650 miljoonan euron rahoitusoikaisuista ja lisäoikaisuista keskustellaan edelleen.
A significant part of the financial corrections was due to breaches of EU and national public procurement rules. 
Merkittävä osa rahoitusoikaisuista johtui siitä, että julkisia hankintoja koskevia EU:n ja kansallisia sääntöjä oli rikottu.
Nearly all financial corrections were made by the Member States. 
Rahoitusoikaisut on lähes aina toteuttanut jäsenvaltio.