natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It did not demonstrate that the project remained an organisational priority which provided a higher return on investment than any other opportunities. 
Komissio ei osoit‐ tanut, että hanke pysyi organisatori‐ sena painopisteenä, johon liittyvästä investoinnista saatiin suurempi tuotto kuin muiden toimintamuotojen avulla.
In the audit survey, only 38 % of respondents considered that the expected benefits of SIS II justified the final costs of its development (see Figure 12). 
Tarkastuskyselyssä ainoastaan 38 pro‐ senttia vastaajista katsoi, että SIS II ‐jär‐ jestelmän kehittämisestä aiheutuvia lopullisia kuluja voitiin pitää oikeutet‐ tuina järjestelmältä odotettujen hyöty‐ jen perusteella (ks. kaavio 12).
62 Although it did not reassess the overall costs and benefits of SIS II, in May 2009 the Commission contributed to a comparison with the alternative scenario of SIS 1+RE, which involved modifying SIS 1+R to include SIS II functions60. 
62 Vaikka komissio ei uudelleenarvioi‐ nut SIS II:n kokonaiskustannuksia ja hyötyjä, se osallistui toukokuussa 2009 järjestelmän vertailuun vaihto‐ ehtoisen toimintamallin SIS 1+RE:n kanssa. Kyseisessä toimintamallissa SIS 1+R ‐järjestelmää mukautettiin si‐ sällyttämällä siihen SIS II:n toiminnot60.
This acknowledged, for the first time, that there was an alternative to SIS II61. 
Näin myönnettiin ensimmäistä kertaa, että SIS II:lle oli olemassa vaihtoehto61.
The Commission recognised that the financial implications for the member countries’ national SIS II projects were considerable, however the comparison did not include the costs of developing national systems62. 
Komissio tiedosti, että taloudelliset vaikutukset osallistujamaiden kansal‐ lisiin SIS II ‐hankkeisiin olivat huomat‐ tavat. Vertailu ei kuitenkaan kattanut kansallisten järjestelmien kehittämis‐ kuluja62.
Five of the six member countries interviewed during the audit perceived the comparison as unfairly weighted in favour of continuing SIS II. 
Kuudesta tarkastuksen aikana haastatellusta osallistujamaasta viisi oli sitä mieltä, että vertailussa suosittiin epäoikeudenmukaisella tavalla SIS II:n jatkamista.
They considered that the comparison underestimated the time and the cost necessary to complete SIS II and emphasised the difficulties of switching to SIS 1+RE. 
Niiden mielestä vertailussa aliarvioitiin SIS II:n valmistumiseen tarvittava aika ja siitä koituvat kulut ja lisäksi korostettiin SIS 1+RE ‐järjestel‐ mään siirtymiseen liittyviä ongelmia.
Observations 36 63 In June 2009 the Council decided to continue with SIS II63. 
Huomautukset 36 63 Kesäkuussa 2009 neuvosto päätti jat‐ kaa SIS II ‐hanketta63.
However, it introduced two milestone tests and a mechanism to stop the development contract and to switch to the alternative scenario of SIS 1+RE if the system failed one of the tests64. 
Se otti kuitenkin käyttöön kaksi välitavoitetestiä sekä mekanismin, jolla lopetetaan kehit‐ tämissopimus ja siirrytään vaihtoeh‐ toiseen SIS 1+RE ‐toimintamalliin, jos järjestelmä ei läpäise yhtä testeistä64.
64 The audit examined whether the Commission had carried out an evaluation of the SIS II project. 
64 Tarkastuksessa tutkittiin, oliko ko‐ missio suorittanut SIS II ‐hanketta koskevan arvioinnin.
It examined whether lessons learnt from the experience of managing SIS II were applied to later stages of the project, to other IT projects in the Commission and to the new Agency for large-scale IT systems (eu-LISA). 
Tarkastuksessa selvitettiin lisäksi, oli SIS II:n hallinnoin‐ nissa saatua kokemusta hyödynnetty hankkeen myöhemmissä vaiheissa, muissa komission tietotekniikkahank‐ keissa ja uudessa laaja‐alaisista tieto‐ järjestelmistä vastaavassa virastossa (eu‐LISA).
The Commission applied lessons from the first part of the project to the final phase 65 The Commission applied knowledge, experience and understanding acquired during the first part of the project to successfully deliver the final project phase. 
Komissio hyödynsi hankkeen ensimmäisessä vaiheessa saamiaan kokemuksia hankkeen loppuvaiheessa 65 Komissio hyödynsi hankkeen ensim‐ mäisessä vaiheessa kertynyttä tietoa, kokemusta ja tietämystä suorittaak‐ seen hankkeen loppuvaiheen onnis‐ tuneesti.
The audit survey highlighted a clear distinction between the first part of the project to 2009 and the final project phase from 2010. 
Tarkastuskyselyssä ilmeni selvä jako hankkeen vuonna 2009 päättyneen ensimmäisen vaiheen ja vuodesta 2010 alkaen toteutetun loppuvaiheen välillä.
Figure 13 shows how the Commission changed its approach in the final phase of the project in order to address the reasons for the delays and cost increases and complete SIS II. 
Kaaviosta 13 ilmenee, kuinka komissio muutti lähestymistapaansa hankkeen loppu‐ vaiheessa saattaakseen SIS II:n pää‐ tökseen ja puuttuakseen syihin, jotka olivat johtaneet viipeisiin ja kulujen lisääntymiseen.
Two of the six member countries interviewed commented that the final project phase was managed in a way that was appropriate to a large-scale IT project. 
Kuudesta haastattelun kohteena olleesta osallistujamaasta kaksi oli sitä mieltä, että hankkeen lop‐ puvaihetta hallinnoitiin laaja‐alaiseen IT‐hankkeeseen sopivalla tavalla.
64 The system passed the first milestone test in March 2010 and the second milestone test in May 2012. 
64 Järjestelmä läpäisi ensimmäisen välitavoitetestin maaliskuussa 2010 ja toisen välitavoitetestin toukokuussa 2012.
The Commission has already applied lessons from SIS II to other projects 66 The Commission has not carried out a formal evaluation with representatives of all stakeholders to identify lessons learnt from its management of the project. 
Komissio on jo hyödyntänyt SIS II -järjestelmästä saamiaan kokemuksia muiden hankkeiden yhteydessä 66 Komissio ei ole suorittanut kaikkien si‐ dosryhmien edustajien kanssa virallista arviointia, jossa yksilöitäisiin komission hankehallinnoinnista opiksi otettavat asiat.
However, it has applied some lessons learnt from SIS II to other projects at the Commission in the following ways: (a) through project management guidelines; (b) through communications drawing general lessons from SIS II to be applied to the development of future IT systems in the area of freedom, security and justice; (c) by already taking specific measures when planning future large-scale IT systems. 
Se on kuitenkin hyödyntänyt joitakin SIS II ‐järjestelmästä saamiaan kokemuksia muissa komission hank‐ keissa seuraavasti: a) laatimalla hankehallinnointia kos‐ kevia ohjeita b) antamalla tiedonantoja, joissa käsitellään yleistasolla SIS II:sta saatuja kokemuksia, jotta näitä kokemuksia voidaan hyödyntää tulevien IT‐järjestelmien kehittämi‐ sessä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella c) toteuttamalla erityisiä toimenpi‐ teitä jo siinä vaiheessa, kun tulevia laaja‐alaisia tietojärjestelmiä suunnitellaan.
Figure 13 
Kaavio 13
Observations 38 67 The Commission’s latest project management methodology (PM2)65 emphasises procedures which were lacking in SIS II such as: (a) the important role of the business manager in ensuring user needs are met. (b) the approval by the project steering committee of the transition of a project through approval gates at the end of the initiating, planning and executing phases. 
Huomautukset 38 67 Komission tuoreimmassa hankehallin-tamenetelmässä (PM2)65 painotetaan esimerkiksi seuraavia SIS II:sta puuttu‐ neita menetelmiä: 69 Älykkäitä rajoja koskevaa hanketta suunnitellessaan komissio on jo toteut‐ tanut seuraavat konkreettiset toimet, joissa näkyy SIS II:sta saatu kokemus: 65 PM2 on tietotekniikan pääosaston vuodesta 2011 pääosastoille suosittelema hankehallinnan menetelmä.
66 COM(2011) 680 final of 25 October 2011. 
66 KOM(2011) 680 lopullinen, 25. lokakuuta 2011.
67 COM(2010) 385 final of 20 July 2010. 
67 KOM(2010) 385 lopullinen, 20. heinäkuuta 2010.
68 Regulation (EU) No 1077/2011 of 25 October 2011 establishing a European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice (OJ L 286, 1.11.2011, p. 
68 Asetus (EU) N:o 1077/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja‐alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta (EUVL L 286, 1.11.2011, s.
69 COM(2011) 680 final. 
69 KOM(2011) 680 lopullinen.
Conclusions and 39 recommendations 70 The Council charged the Commission with the development of SIS II and fixed the target date for completion as December 2006. 
Johtopäätökset 39 ja suositukset 70 Neuvosto antoi SIS II:n kehittämisen komission tehtäväksi ja asetti hank‐ keen valmistumisen määräajaksi joulukuun 2006.
This was to enable the new member countries, which were to join the EU in 2004, to become part of the Schengen Area. 
Tarkoituksena oli, että Euroopan unioniin vuonna 2004 liit‐ tyvät uudet jäsenmaat voisivat liittyä Schengen‐alueeseen.
However, the Commission delivered the central system over 6 years later than planned, in April 2013, and at 8 times the initial budget cost. 
Komissio kui‐ tenkin toimitti keskusjärjestelmän yli kuusi vuotta suunniteltua myöhemmin (huhtikuussa 2013) ja kahdeksan kertaa alkuperäistä budjettia korkeammin kustannuksin.
The delay and overspending resulted partly from the challenging governance context which limited the Commission’s ability to address operational issues and partly from weaknesses in the Commission’s management. 
Viivästys ja kustannus‐ ten ylittyminen johtuivat osittain hal‐ linnollisesti haastavista oloista, jotka heikensivät komission mahdollisuuksia puuttua operatiivisiin kysymyksiin.
This was particularly the case in the first part of the project to 2009: (a) The initial project deadline was unrealistic (see paragraphs 9 to 12). (b) The Commission did not update its 2003 global project budget until 2010 (see paragraphs 34 to 37). (c) System requirements evolved during the project to meet the needs of users and were not sufficiently stable until the final project phase from 2010. 
Ne vaikuttivat etenkin hankkeen ensimmäisen osan toteutus‐ vaiheessa vuoteen 2009 saakka: a) Hankkeen alkuperäinen määräaika oli epärealistinen (ks. kohdat 9–12). b) Komissio saattoi hankkeen vuonna 2003 määritetyn kokonaisbudjetin ajan tasalle vasta vuonna 2010 (ks. kohdat 34–37). c) Järjestelmävaatimukset kasvoivat hankkeen edetessä käyttäjien tar‐ peiden mukaan, eivätkä vaatimuk‐ set olleet riittävän vakaita ennen kuin hankkeen loppuvaiheessa vuo‐ desta 2010 alkaen.
Whilst this procedure is provided for in the Financial Regulation, there is an inherent risk with any negotiated procedure that the prices paid are not competitive (see paragraphs 44 to 49). 
Neuvottelumenettelystä säädetään varainhoitoasetuksessa, mutta kaikkiin neuvottelumenet‐ telyihin liittyy luonnostaan riski, että maksettavat hinnat eivät ole kilpailukykyisiä (ks. kohdat 44–49).
Conclusions and recommendations 40 71 After being made responsible for the project in 2001, the Commission’s updated business case for SIS II did not include a thorough examination of all costs and expected benefits. 
Johtopäätökset ja suositukset 40 71 Sen jälkeen kun komissio vuonna 2001 oli saanut hankkeen vastuulleen, komission päivitetty SIS II ‐järjestelmää koskeva toimintasuunnitelma ei sisäl‐ tänyt perusteellista arviota kaikista kustannuksista ja odotetuista hyödyis‐ tä.
During the project, there were major changes to the costs and expected benefits. 
Hankkeen aikana kustannuksissa ja odotettavissa hyödyissä tapahtui suuria muutoksia.
The initial indicative estimates of the costs to the EU budget for the central system significantly underestimated the true scale of the investment necessary (see Figure 8). 
Alkuperäisissä suun‐ taa‐antavissa arvioissa, joissa pyrittiin määrittämään keskusjärjestelmän ke‐ hittämisestä EU:n talousarvioon aiheu‐ tuvat kustannukset, arvioitiin tarvitta‐ van investoinnin tosiasiallinen laajuus aivan liian pieneksi (ks. kaavio 8).
Taking into account the national systems costs the overall costs amounted to some 500 million euro by the end of the project. 
Kun kansallisista järjestelmistä aiheutu‐ neet kustannukset otetaan huomioon, kokonaiskustannukset olivat hankkeen loppuun mennessä noin 500 miljoo‐ naa euroa.
Although SIS II provides new functions and greater capacity, the main benefit initially expected (connecting the increased number of member countries after enlargement) became less relevant because of the implementation of SISone4all in 2007. 
SIS II tarjoaa uusia toi‐ mintoja ja suuremman kapasiteetin, mutta hankkeelta alun perin odotettu pääasiallinen hyöty (liittää järjestelmän piiriin uusia osallistujamaita Euroopan unionin laajentumisen jälkeen) menetti merkitystään sen jälkeen, kun SISone‐ 4all‐järjestelmä vuonna 2007 toteutet‐ tiin.
However, despite these changes, decisions to continue the project were taken without thoroughly reassessing the business case for SIS II in order to demonstrate that it remained an organisational priority which provided a higher return on investment than other opportunities (see paragraphs 50 to 63). 
Näin ollen ei osoitettu, että SIS II ‐järjestelmä pysyi organisatori‐ sena painopisteenä, johon liittyvästä investoinnista saatiin suurempi tuotto kuin muiden toimintamuotojen avulla (ks. kohdat 50–63).
72 The Commission learnt lessons from its experience during the first part of the project in order to change its approach during the final project phase and to complete SIS II. 
72 Komissio hyödynsi hankkeen ensim‐ mäisessä vaiheessa saamiaan koke‐ muksia; näin se pystyi muuttamaan lähestymistapaansa hankkeen loppu‐ vaiheessa ja samaan SIS II ‐järjestel‐ män valmiiksi.
In addition, although the Commission has not carried out a formal evaluation of the project, it has already applied some lessons from SIS II in preparing other large-scale IT projects (see paragraphs 64 to 69). 
Lisäksi komissio on jo hyödyntänyt joitakin SIS II ‐järjestel‐ mästä saamiaan kokemuksia muiden laaja‐alaisten IT‐hankkeiden valmis‐ telussa, vaikkakaan se ei ole suorit‐ tanut hankkeen virallista arviointia (ks. kohdat 64–69).
Conclusions and recommendations 41 Recommendation 1 The Commission should base the project timetable for the development of large-scale IT systems on a technical analysis of the tasks to be performed, taking into account the risks and complexity of the project. 
Johtopäätökset ja suositukset 41 Suositus 1 Komission olisi varmistettava, että laaja‐alaisten tietojärjestelmien ke‐ hittämishankkeiden aikataulu perus‐ tuu suoritettavia tehtäviä koskevaan tekniseen analyysiin; samalla olisi otettava huomioon hankkeen riskit ja monimutkaisuus.
Recommendation 2 The Commission should include all large-scale IT projects under its responsibility in its corporate IT governance arrangements. 
Suositus 2 Komission olisi otettava kaikki laa‐ ja‐alaiset IT‐hankkeet vastuulleen ja si‐ sällytettävä ne IT‐hankkeita koskevien päätöksentekomenettelyjensä piiriin.
There should be no distinction between IT projects funded from operational budgets and those funded from the administrative budget. 
Toimintatalousarviosta rahoitettuja IT‐hankkeita ja hallinnollisesta talous‐ arviosta rahoitettuja IT‐hankkeita ei pitäisi erotella toisistaan.
The Commission should involve IT experts from DG Informatics or other directorates-general at the inception of large-scale IT projects. 
Komission olisi otettava tietotekniikan pääosas‐ ton tai muiden pääosastojen tietotek‐ niikan asiantuntijat mukaan toimin‐ taan heti laaja‐alaisten IT‐hankkeiden alusta lähtien.
It should include a representative of DG Informatics in the project steering committee. 
Sen olisi huolehdittava, että hankkeen ohjauskomiteassa on mukana tietotekniikan pääosaston edustaja.
When outsourcing development work, the Commission should ensure that it makes full use of in-house expertise to manage the contract and supervise the work of the development contractor effectively in order to minimise the risk of poor performance. 
Kehittämistyötä ulkoista‐ essaan komission olisi varmistettava, että se hyödyntää toimielimen sisäistä asiantuntemusta kaikin mahdollisin tavoin sopimuksen hallinnoinnissa ja kehittämistyön toimeksisaajan työn vaikuttavassa valvonnassa ja minimoi näin heikkolaatuisen toiminnan riskin.
Recommendation 3 The Commission should ensure that those representing users of the system understand and take into account business needs and end-user requirements. 
Suositus 3 Komission olisi varmistettava, että järjestelmän käyttäjiä edustavat tahot ymmärtävät ja ottavat huomioon toiminnan tarpeet ja loppukäyttäjien vaatimukset.
Recommendation 4 The project steering committee should approve the transition of a project through approval gates to the next key project phase. 
Suositus 4 Hankkeen ohjauskomitean olisi hyväksyttävä hankkeen siirtyminen seuraavaan keskeiseen hankevaihee‐ seen erityisen hyväksymisprosessin (hyväksymisporttien) kautta.
The business case should include possible alternatives, a comprehensive cost-benefit analysis which identifies the full costs of the project and a resource plan which specifies the staffing needed on the user and IT sides. 
Toimintasuunnitelmassa pitäisi esitel‐ lä vaihtoehtoisia toimintamalleja, ja lisäksi siinä olisi oltava kattava kus‐ tannus‐hyötyanalyysi, jossa eritellään hankkeen kaikki kustannukset, sekä resurssisuunnitelma, jossa määritetään henkilöstötarve käyttäjäpuolella ja IT‐puolella.
The business case should be kept up to date and reapproved in the event of major changes to project costs, expected benefits, risks or alternatives. 
Toimintasuunnitelma olisi pidettävä ajan tasalla ja hyväksyttävä uudelleen hankekustannuksiin, odotettuihin hyö‐ tyihin, riskeihin tai vaihtoehtoihin liit‐ tyvien suurten muutosten yhteydessä.
Recommendation 5 The Commission should document key project decisions in a decision log so that they are easily traceable. 
Suositus 5 Komission olisi dokumentoitava keskei‐ set hankepäätökset päätöksiä koske‐ vaan tiedostoon, jotta ne ovat helposti jäljitettävissä.
Recommendation 6 When a project requires the development of different but dependent systems by various stakeholders, the Commission should ensure that there is an effective overall project management to coordinate the whole project. 
Suositus 6 Kun hanke edellyttää erilaisten mutta toisistaan riippuvaisten järjestelmien kehittämistä useiden sidosryhmien voimin, komission olisi varmistettava, että hankkeella on vaikuttava koko‐ naistason koordinoinnista vastaava hankehallinto.
Conclusions and recommendations 42 Recommendation 7 The Commission should ensure that contracts to develop large-scale IT systems contain prices for smaller, carefully defined work packages which can be used as the basis for adjusting the project without renegotiations. 
Johtopäätökset ja suositukset 42 Suositus 7 Komission olisi varmistettava, että laa‐ ja‐alaisten tietojärjestelmien kehittämis‐ tä koskevat sopimukset sisältävät hinnat pienemmille tarkkaan määritellyille työkokonaisuuksille, joiden pohjalta hankkeeseen voidaan tehdä muutoksia ilman uudelleenneuvottelua.
Furthermore, the Commission should develop large-scale IT systems using interlinked building blocks which can easily be reused, for example to pass completed work from one contractor to another. 
Lisäksi komission olisi kehitettävä laaja‐alaisia tietojärjestelmiä, jotka käyttävät toisiin‐ sa kytköksissä olevia elementtejä, jotka voidaan helposti käyttää uudelleen, esimerkiksi siirrettäessä valmiiksi saatu työ yhdeltä toimeksisaajalta toiselle.
Although it requires an investment in design, this component-based software development approach minimises the impact of changes to requirements and is a means to benefit from advances in technology and avoid technical lock-in with contractors. 
Tällainen rakennusosiin perustuva ohjel‐ mistonkehityksen lähestymistapa vaatii investointia suunnitteluun. Toisaalta se minimoi vaatimuksiin tehtävien muu‐ tosten vaikutuksen ja tarjoaa keinon hyödyntää teknologian kehitystä ja vält‐ tää tekninen riippuvuus toimeksisaajiin.
Recommendation 8 The Commission should pass on the lessons learnt from the Court’s audit to directorates-general and EU institutions, agencies and other bodies. 
Suositus 8 Komission olisi siirrettävä tilintar‐ kastustuomioistuimen tarkastuksen myötä kertynyt tieto pääosastoille sekä EU:n toimielimille, virastoille ja muille elimille.
The Commission should evaluate whether the expected benefits of SIS II were achieved. 
Komission olisi arvioi‐ tava, onko SIS II:lta odotetut hyödyt saavutettu.
This report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Louis GALEA, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 18 March 2014. 
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Louis GALEAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 18. maaliskuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
Annex 43 Chronology of SIS II BACKGROUND 1985 Signature of the Schengen Agreement 1990 Convention implementing the Schengen Agreement – provides for the Schengen Information System (SIS) 1995 Schengen Area created and SIS 1 becomes operational Princess Marie-Astrid Moselle START OF SIS II 1996 Schengen countries decide to develop SIS II 2006 Regulation (EC) No 1987/2006 on establishment, operation and use of SIS II 2001 SIS 1+ includes Nordic countries 2006 Hardware renewed SIS 1+R SIS 1 Dec 2006 Initial planned end Dec 2008 Revised planned end June 2009 Council Conclusions SIS 1+RE agreed as a fallback option SIS I+RE October 2004 contract signed with Hewlett Packard Steria Nov 2004 to Jan 2005 Project on hold due to challenge of unsuccessful tenderer 2001 Regulation 2424/2001 makes Commission responsible for development of SIS II December 2007 SISone4all launched to include 9 new member countries SIS 1+R Dec 2008 Failed operational system tests 2009 Commission creates Global Project Management Board Oct 2011 Regulation (EU) No 1077/2011 establishing European Agency for operational management of large-scale IT systems March 2010 First milestone test passed 2011 reprogrammed in Java SIS 1+R2 June 2010 Revised planned end June 2010 Council endorses final project phase May 2012 Second milestone test passed April 2013 launch of SIS II Source: ECA. 
Liite 43 SIS II aikajärjestyksessä TAUSTAA 1985 Schengenin sopimus allekirjoitetaan 1990 Yleissopimus Schengenin sopimuksen soveltamisesta – määräykset Schengenin tietojärjestelmän (SIS) luomisesta 1995 Schengenin alue voimaan ja SIS 1 toimintaan Laiva ”Princess Marie-Astrid” Mosel SIS II:n alku 1996 Schengen-maat päättävät SIS II:n kehittämisestä SIS II rakenteilla 2006 Asetus (EY) N:o 1987/2006 SIS II:n perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä SIS II rakenteilla 2001 Asetus (EY) N:o 2424/2001: SIS II:n kehittäminen komission vastuulle 2001 Pohjoismaita mukaan SIS 1+ -järjestelmään 2006 Laitteita uudistetaan SIS 1+R SIS 1 Joulukuu 2006 Alun perin suunniteltu hankkeen päättyminen Joulukuu 2008 Suunniteltu päättyminen tarkistuksen jälkeen Kesäkuu 2009 Neuvoston päätelmät SIS 1+RE:stä varavaih-toehto SIS I+RE Lokakuu 2004 sopimus Hewlett Packard Sterian kanssa Marraskuu 2004 – tammikuu 2005 Hanke keskeytyy hylätyn tarjoajan valituksen vuoksi Joulukuu 2007 SISone4all käynnistetään, 9 uutta jäsenmaata mukaan järjestelmään SIS 1+R Joulukuu 2008 Epäonnistuminen operatiivisissa järjestelmätesteissä 2009 Komissio perustaa SIS II:n hallintoneuvoston SIS II rakenteilla Maaliskuu 2010 Ensimmäisen välivaihetestin läpäiseminen 2011 Uudelleenohjelmointi Java-alustaan SIS 1+R2 Kesäkuu 2010 Suunniteltu päättyminen tarkistuksen jälkeen Kesäkuu 2010 Neuvosto vahvistaa hankkeen loppuvaiheen Lokakuu 2011 Asetus (EU) N:o 1077/2011 laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta SIS II rakenteilla SIS II rakenteilla Toukokuu 2012 Toisen välivaihetestin läpäiseminen Huhtikuu 2013 SIS II käynnistyy Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
SIS 1 SIS II under construction SIS II under construction SIS II under construction SIS II under construction SIS II under construction SIS 1+R2 SIS 1+R SIS 1+ Annex 
SIS 1+R2 SIS 1+R SIS 1+ SIS 1 Liite