natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court suggested that the Parliament and Council should reach agreement on the trade-off between the costs and benefits of controls, in other words, on a tolerable risk of residual errors in expenditure. 
Tilintarkastustuomioistuin ehdotti, että neuvosto ja Euroopan parlamentti sopisivat, millainen on tarkoituksenmukainen tarkastuskustannusten ja tarkastuksista saatavan hyödyn välinen kompromissi ts. kuinka suuri menoihin sovellettava jäännösriski voidaan hyväksyä.
The cost of controls should be in proportion to the benefits that they bring in both monetary and political terms. 
Tarkastuksista aiheutuvien kustannusten pitäisi vastata niistä saatavaa hyötyä sekä taloudelliselta että poliittiselta kannalta.
Since the publication of this opinion, both the European Parliament and the Council have indicated their wish in their discharge resolutions to take the subject forward and move towards a common understanding of a tolerable level of risk. 
Lausunnon julkaisemisen jälkeen sekä neuvosto että Euroopan parlamentti ovat vastuuvapautta koskevissa päätöslauselmissaan ilmaisseet halunsa jatkaa keskustelua aiheesta ja päästä yhteisymmärrykseen hyväksyttävästä riskitasosta.
At the end of 2008 the Commission issued a communication ‘Towards a common understanding of the concept of tolerable risk of error’. 
Vuoden 2008 lopulla komissio julkaisi tiedonannon “Tavoitteena yhteisymmärrys hyväksyttävän virheriskin käsitteestä”.
The Court welcomed this communication and addressed a reply to the Commission in which it pointed to some limitations and identified key aspects to be reflected upon for the future development of this subject. 
Tilintarkastustuomioistuin otti tiedonannon myönteisesti vastaan ja antoi komissiolle vastauksen, jossa se toi esiin eräitä rajoitteita ja yksilöi keskeisiä näkökohtia, joita on aiheellista pohtia tulevaa kehitystä ajatellen.
The Commission has noted in its communication that any decision on a tolerable risk of error should be based, among other things, on the potential for further simplification. 
Komissio toteaa tiedonannossaan, että hyväksyttävää virheriskiä koskevia päätöksiä tehtäessä on muiden tekijöiden lisäksi otettava huomioon mahdollisuus rationalisoida toimintaa.
The Court similarly underlines the importance and benefits of further simplification and its potential impact on the reduction of errors/irregularities. 
Myös tilintarkastustuomioistuin korostaa rationalisoimisen merkitystä ja hyötyjä sekä sitä, että rationalisointi saattaa vähentää virheitä ja säännönvastaisuuksia.
The concept of a ‘Tolerable Risk of Error’ needs to be clearly distinguished from that of the ‘Materiality Threshold’ as defined and applied by the Court, which must remain the responsibility of the external auditor10. 
Hyväksyttävän virheriskin käsite on erotettava selvästi tilintarkastustuomioistuimen määrittelemästä ja soveltamasta olennaisuusrajan käsitteestä, jonka on edelleen syytä kuulua ulkoisen tarkastajan vastuualueeseen10.
The Court is of the view that analysis of the costs and benefits of expenditure programmes could inform not just discussions about ‘tolerable risk’ but also a review of the regulatory regime and management structure for the programmes concerned. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että meno-ohjelmien kustannuksia ja hyötyjä analysoimalla voitaisiin saada tietoja paitsi hyväksyttävää riskiä koskevaa keskustelua varten, myös ohjelmien sääntelyjärjestelmien ja hallinnointirakenteiden tarkistamiseen.
In this context, the pertinent question might not be whether there is a ‘tolerable risk of error’ but whether the risk of error is so great that the particular scheme or programme in question should be discontinued or substantially changed. 
Tällöin keskeinen kysymys ei kenties olekaan se, onko olemassa ”hyväksyttävä virheriski”, vaan se, onko virheriski niin suuri, että tietty järjestelmä tai ohjelma olisi syytä lakkauttaa tai sitä pitäisi ratkaisevasti muuttaa.
Indeed, the concept of ‘tolerable risk’ should also be given specific consideration when designing expenditure (and revenue) schemes or programmes. 
Hyväksyttävän riskin käsite olisikin otettava erityisesti huomioon jo menoja (tai tuloja) koskevia järjestelmiä ja ohjelmia suunniteltaessa.
It would be useful if expenditure programmes, at the time of adoption, also gave sufficient information on the risks associated with such programmes and the costs of the intended controls designed to reduce these risks to a tolerable level. 
Lisäksi meno-ohjelmista pitäisi hyväksymisvaiheessa käydä riittävällä tavalla ilmi, mitä riskejä niihin liittyy ja millaisia kustannuksia aiheutuu tarkastuksista, joilla riskit aiotaan alentaa hyväksyttävälle tasolle.
In this way, decisions would be taken in a more informed manner, explicitly considering the risks and costs involved. 
Näin päätökset olisivat entistä perustellumpia, sillä niitä tehtäessä olisi nimenomaisesti otettu huomioon riskit ja kustannukset.
The budget review exercise might provide an opportunity to reflect on this topic, as suggested by the Court in its response to the Commission’s communication ‘Reforming the budget, changing Europe’11. 
Asiaa voitaisiin pohtia talousarvion uudistusprosessin yhteydessä, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti vastauksessaan komission tiedonantoon ”Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa”11.
31 10 The concept of ‘materiality’ is defined in International Standard on Auditing ISA 320 as: ‘Information is material if its omission or misstatement could influence the economic decisions of users taken on the basis of the financial statements. 
31 10 Olennaisuuden käsite on määritelty kansainvälisessä tilintarkastusstandardissa ISA 320 seuraavasti: ”Tieto on olennainen, jos sen esittämättä jättäminen tai totuudenvastainen esittäminen saattaa vaikuttaa tilinpäätösinformaation perusteella tehtäviin taloudellisiin päätöksiin.
Materiality depends on the size of the item or error judged in the particular circumstances of its omission or misstatement. 
Olennaisuus riippuu erän tai virheen suuruudesta kyseisessä (nimenomaisessa) tilanteessa arvioituna.
11 See ‘Response by the European Court of Auditors to the Commission’s communication Reforming the Budget, Changing Europe’, April 2008. 
11 Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastaus komission tiedonantoon: Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa, huhtikuu 2008.
THE COURT’S WORK IN 2008 AND BEYOND Every year the Court outlines its future audit work in a work programme which is presented to the Budgetary Control Committee of the European Parliament and available to the public on the Court’s website. 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TYÖSKENTELY VUODESTA 2008 ETEENPÄIN Tilintarkastustuomioistuin esittää yleiskatsauksen tulevaan tarkastustyöhönsä vuosittain työohjelmassa, joka esitellään Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle ja julkaistaan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla.
In 2008 the number of special reports and opinions was similar to previous years. 
Vuonna 2008 erityiskertomuksia ja lausuntoja annettiin suunnilleen saman verran kuin edellisinä vuosina.
2004 2005 2006 2007 Final outputs Opinions 2008 5 Number of special reports 10 6 11 9 12 Annual Reports (EDF included) 1 1 1 1 1 Specific annual reports 23 20 23 29 28 2 11 8 9 
Lopulliset tuotokset 2008 Lausunnot 5 2004 2005 2006 2007 Erityiskertomusten määrä 10 6 11 9 12 Vuosikertomukset (EKR mukaan luettuna) 1 1 1 1 1 Erityisvuosikertomukset 23 20 23 29 28 2 11 8 9
AUDIT STRATEGY The audit strategy is based on the Court’s strategic objectives. 
TARKASTUSSTRATEGIA Tarkastusstrategia perustuu tilintarkastustuomioistuimen strategisiin tavoitteisiin.
The Court performs audits and produces reports designed to improve the management of EU funds and protect the financial interests of the EU on behalf of its citizens. 
Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tarkastuksia ja laatii kertomuksia, joiden tarkoituksena on parantaa EU-varojen hallinnointia ja turvata EU:n taloudelliset edut unionin kansalaisten puolesta.
The main elements considered when shaping the strategy governing the Court’s operations are as follows. 34 Work programme IMPACT EFFICIENCY Reports Audit work To realise its mission and vision, in 2008 the Court developed an Audit Strategy for the period 2009–2012. A summary of this is available on the Court’s website. 
Tilintarkastustuomioistuimen toimintastrategian kehittämisessä otetaan huomioon seuraavat keskeiset tekijät: Työohjelma VAIKUTUS TEHOKKUUS Kertomukset Tarkastustyö Tilintarkastustuomioistuin laati vuonna 2008 tehtävänsä ja visionsa toteuttamista varten tarkastusstrategian vuosiksi 2009–2012. Strategiaa koskevaan yhteenvetoon voi perehtyä tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla.
The Court’s strategy is designed around two priority goals: maximising the overall impact from its audits; and increasing efficiency by making best use of resources. 
Tilintarkastustuomioistuimen strategian lähtökohtana on kaksi ensisijaista tavoitetta: lisätä tarkastusten kokonaisvaikutusta sekä tehostaa toimintaa hyödyntämällä resursseja parhaalla mahdollisella tavalla.
These goals will guide the Court’s work programmes over the period and its efforts to continuously improve. The Court intends to maximise the overall impact of its audits over the period by: • selecting and designing audits which focus on topics related to areas of risk and which are of greatest interest to stakeholders; • continuing to produce robust audit conclusions and useful recommendations for improvement, and following them up; • carrying out a broader range of audits and producing new audit products to complement the current annual and special reports; • increasing the number and improving the timeliness and user-friendliness of its special reports; and • further developing its relations with key stakeholders, including the relevant Parliamentary Committees, media and public at large. 
Nämä tavoitteet viitoittavat tilintarkastustuomioistuimen työohjelmien laatimista vuosina 2009–2012 ja ohjaavat sen jatkuvia pyrkimyksiä kehittää toimintaansa. Tilintarkastustuomioistuin aikoo tänä aikana lisätä tarkastustensa kokonaisvaikutusta siten, että se • valitsee ja suunnittelee tarkastuksensa niin, että niissä keskitytään riskialueita koskeviin aiheisiin ja että ne ovat sidosryhmien näkökulmasta erityisen kiinnostavia • tuottaa jatkossakin hyvin perusteltuja tarkastuspäätelmiä sekä toiminnan parantamisen kannalta hyödyllisiä suosituksia ja toteuttaa seurantaa niiden osalta • laajentaa tarkastusten valikoimaa ja tuottaa uusia tarkastustuotteita nykyisten vuosi-ja erityiskertomusten lisäksi • lisää erityiskertomustensa määrää sekä parantaa niiden oikea-aikaisuutta ja lukijaystävälli-syyttä • kehittää edelleen suhdettaan keskeisiin sidosryhmiin, kuten parlamentin valiokuntiin, tiedotusvälineisiin sekä suureen yleisöön.
The Court intends to increase efficiency by making best use of resources during the period by: • improving governance • implementing effective and dynamic human resources policies • rationalising audit tasks • enhancing IT tools • developing professional skills • developing relations with auditees 
Tilintarkastustuomioistuin aikoo tehostaa toimintaansa hyödyntämällä jakson mittaan resurssejaan parhaalla mahdollisella tavalla.
35 AUDIT WORK TO BE CARRIED OUT IN 200912 As in previous years, the work programme for 2009 comprises annual reports setting out the results of financial audits that the Court is required to carry out by the Treaty and other EU legislation and special reports setting out the results of its performance audits addressing specific issues related to EU financial management. 
34 VUONNA 2009 TOIMITETTAVAT TARKASTUKSET12 Aiempien vuosien tapaan myös vuoden 2009 työohjelmaan sisältyy vuosikertomuksia, joissa esitetään niiden tilintarkastusten tulokset, jotka tilintarkastustuomioistuin on velvollinen toimittamaan perustamissopimuksen ja muiden EU-säännösten perusteella.
For 2009, the Court has identified a number of audit themes related to policy developments and management issues. 
Tilintarkastustuomioistuin on yksilöinyt vuodelle 2009 useita eri politiikkojen ja hallinnoinnin kehittämiseen liittyviä aihealueita, joilla tarkastuksia toimitetaan.
As regards EU policy developments, the following have been identified: • growth and jobs; • climate change and sustainable development; • Europe as a world partner; and • better regulation. 
EU:n politiikkojen kehittämiseen liittyviä aihealueita ovat: • kasvu ja työpaikat • ilmastonmuutos ja kestävä kehitys • Euroopan unioni kumppanina maailmassa • parempi sääntely.
In addition, in relation to the management of EU funds, the Court has highlighted the following topics as meriting special attention: • the closure of the 2000–2006 spending programmes, particularly the Structural Funds; • accountability and reform of the EU; • progress of the Commission’s action plan towards an integrated internal control framework, including the concept of tolerable risk; and • management and control measures at Member State level. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin haluaa korostaa seuraavia EU-varojen hallinnointiin liittyviä aiheita, joihin on aiheellista kohdistaa erityistä huomiota: • vuosien 2000–2006 meno-ohjelmien päättäminen etenkin rakennerahastojen osalta • tilivelvollisuus ja EU:n uudistaminen • yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan komission toimintasuunnitelman eteneminen, hyväksyttävän riskin käsite mukaan lukien • hallinnointi ja valvonta jäsenvaltioiden tasolla.
Starting in 2009, the Court will aim to address these themes through its annual reports, special reports and the introduction of some new products (as described below). 
Tilintarkastustuomioistuin aikoo käsitellä näitä aiheita vuosikertomuksissa ja erityiskertomuksissa sekä uusissa tuotteissaan (joita kuvataan jäljempänä) vuodesta 2009 alkaen.
The Court intends to publish a number of special reports and related new products based on the portfolio of selected audit tasks that its carries out. 
Tilintarkastustuomioistuin aikoo julkaista useita erityiskertomuksia ja niihin liittyviä uusia tuotteita, jotka perustuvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin valittuihin tarkastuksiin.
Therefore, most of the reports published in a given year relate to audit tasks started in previous years. 
Tämän vuoksi suurin osa tiettynä vuonna julkaistuista kertomuksista koskee aiempina vuosina aloitettuja tarkastustehtäviä.
Box 5 presents the selected audit tasks that have been completed or are near completion and are likely to be published as special reports during 2009 or early 2010. 
Laatikossa 5 on esitetty niiden jo päätökseen saatujen tai viimeisteltävänä olevien valittujen tarkastustehtävien aiheet, jotka todennäköisesti julkaistaan erityiskertomuksina vuonna 2009 tai vuoden 2010 alussa.
12 For a more complete and detailed account of the Court’s future work please refer to the Court’s 2009 work programme, available on our website (www.eca.europa.eu). 
35 12 Kattavammat ja tarkemmat tiedot tilintarkastustuomioistuimen tulevasta tarkastustyöstä ovat saatavissa vuoden 2009 työohjelmasta tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolta (www.eca.europa.eu).
Following up recommendations is a key way in which the Court can actively contribute to improving financial management. 
Suositusten täytäntöönpanon seuranta on tilintarkastustuomioistuimelle tärkeä keino, jolla se aktiivisesti edistää varainhoitoa.
The report will examine how far our recommendations have been followed and, where appropriate, will include an assessment of the effectiveness of the measures taken. 
Kertomuksessa aiotaan tarkastella sitä, missä määrin tilintarkastustuomioistuimen suosituksia on noudatettu, ja tarvittaessa kertomukseen sisällytetään arvio kyseisten toimenpiteiden vaikuttavuudesta.
This report is expected to be published around the time of the annual report. — Secondly, the Court intends to produce a report identifying high-risk areas with respect to the financial management of EU funds. 
Seurantakertomus julkaistaan todennäköisesti samoihin aikoihin kuin vuosikertomus. – Toiseksi tilintarkastustuomioistuimen tarkoituksena on laatia kertomus, jossa yksilöidään ne osa-alueet, joilla EU:n varainhoitoon kohdistuu suuri riski.
The report is being prepared for, and as a help to, the new Commission which is due to take up its responsibilities towards the end of the year. 
Kertomus on tarkoitettu loppuvuodesta tehtävänsä aloittavan uuden komission avuksi.
LEARNING AND IMPROVING ACTION PLAN AND PEER REVIEW During 2006 the Court had carried out a self-assessment exercise, which identified its strengths and weaknesses. 
OPPIMINEN JA KEHITTÄMINEN TOIMINTASUUNNITELMA JA VERTAISARVIOINTI Vuonna 2006 tilintarkastustuomioistuin teki itsearvioinnin, jossa se yksilöi vahvuutensa ja heik-koutensa.
This was followed by an action plan to address the weaknesses. 
Tämän jälkeen se laati toimintasuunnitelman heikkouksiensa korjaamiseksi.
The action plan covered a series of measures which led to: • the adoption of the Court’s vision, mission, strategic objectives and planning; • the development of internal performance indicators, which are gradually being implemented (see section below); • the adoption of a strategy for internal communication, which is being implemented and has led to improved dissemination channels of information in the organisation; • various measures to improve the quality of the Court’s reports, such as new graphical layout improving readability and external reviews; • the adoption of a strategy to improve the organisation’s relations with stakeholders, the press and public at large, which is subject to gradual implementation. As part of its efforts to improve, during 2009 the Court will endeavour to address the observations and recommendations of the ‘International peer review report on the European Court of Auditors’ that was published in December 2008 and represents an important step in the Court’s ongoing process of reform. 
Toimintasuunnitelmaan kuului useita toimenpiteitä, joiden pohjalta • hyväksyttiin tilintarkastustuomioistuimen visio, tehtävä, strategiset tavoitteet ja suunnitelmat • kehitettiin sisäiset tulosindikaattorit, joita on asteittain alettu soveltaa (ks. tämän kertomuksen seuraava osio) • hyväksyttiin sisäinen viestintästrategia, jota jo sovelletaan ja joka on parantanut organisaation sisäisiä tiedotuskanavia • parannettiin tilintarkastustuomioistuimen kertomusten laatua erilaisin keinoin, esimerkiksi luettavuutta parantavalla graafisella asettelulla sekä ulkoisten arviointien avulla • hyväksyttiin asteittain sovellettava strategia, jonka avulla parannetaan organisaation suhdetta sidosryhmiin, lehdistöön ja suureen yleisöön. Tilintarkastustuomioistuin haluaa vuonna 2009 ottaa osana kehittämispyrkimyksiään huomioon kansainvälistä vertaisarviointia koskevassa kertomuksessa “International peer review report on the European Court of Auditors” esitetyt havainnot ja suositukset. Vertaisarviointia koskeva kertomus, joka julkaistiin joulukuussa 2008, on merkittävä askel tilintarkastustuomioistuimen jatkuvassa uudistusprosessissa.
The peer review was undertaken by representatives of the state audit offices of Canada, Norway, Austria and Portugal. 
Vertaisarviointiin osallistui Kanadan, Norjan, Itävallan ja Portugalin kansallisten tarkastuselinten edustajia.
The peers undertook their work during 2008, including making contact with the Budgetary Control Committee of the European Parliament, and provided their final report at the end of the year. 
Vertaisarviointi toteutettiin vuonna 2008, ja sen aikana arvioijat olivat muun muassa yhteydessä Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokuntaan. Lopullinen arviointikertomus valmistui vuoden lopussa.
The objective of the peer review was to assess the design and operation of the Court’s audit management framework. 
Vertaisarvioinnissa, jonka tavoitteena oli tutkia tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten hallinnointikehyksen rakennetta ja toimivuutta, perehdyttiin seuraaviin osa-alueisiin: • tilin-ja toiminnantarkastusten suunnittelu ja toteutus • tarkastuksia koskeva raportointi • tilintarkastustuomioistuimen tavoitteiden saavuttamista tukevat yksiköt.
The peer review team concluded ‘that the audit framework established by the Court is suitably designed in accordance with the international auditing standards and good practices of supreme audit institutions.’ 
Vertaisarvioinnin laatijat katsovat, ”että tilintarkastustuomioistuimen luoma tarkastuskehys on asianmukaisesti suunniteltu kansainvälisiä tarkastusstandardeja ja ylimpien tarkastuselinten hyviä käytäntöjä noudattaen”.
The peers also observe that: • ’the Court conducts its work with independence and objectivity’; • ’the audit reports examined during the review were based on sufficient and appropriate audit evidence as evidenced by international auditing standards’; and • ’the stakeholders interviewed have a high level of confidence in the Court’s reports and generally considered them to be fair, factual and objective’. 
Lisäksi vertaisarvioinnissa todettiin, että • ”tilintarkastustuomioistuin hoitaa työnsä riippumattomana ja objektiivisesti • arvioinnin aikana tutkitut tarkastuskertomukset perustuivat riittävään ja asianmukaiseen todentavaan aineistoon, kuten kansainvälisissä tarkastusstandardeissa edellytetään • haastatellut sidosryhmät pitävät tilintarkastustuomioistuimen kertomuksia erittäin luotettavina ja ovat yleensä sitä mieltä, että ne ovat oikeudenmukaisia ja objektiivisia sekä perustuvat tosi-asioihin”.
The Court appreciates the peers’ constructive comments and recommendations which identify opportunities and challenges for it to further strengthen itself as a supreme audit institution. 
Tilintarkastustuomioistuin pitää vertaisarvioinnissa esitettyjä rakentavia kommentteja ja suosituksia tärkeinä, sillä niissä yksilöidään mahdollisuuksia ja haasteita, joiden kautta tilintarkastustuomioistuin voi edelleen kehittää itseään ylimpänä tarkastuselimenä.
Among them is the need: • to develop a culture that emphasises the Court as a single audit institution; • to enhance quality assurance and quality control activities, to ensure that the interpretation and application of its audit policies and practices are consistent; and • to further develop risk-based audit strategies to optimise the use of resources to meet the diverse needs of stakeholders. 
Tilintarkastustuomioistuimen pitäisi muun muassa • kehittää toimintakulttuuri, jossa korostuu tarkastuselimen tarkastuskäytäntöjen yhdenmukaisuus • parantaa laadunvarmennusta ja -valvontaa, jotta varmistetaan tarkastusperiaatteiden ja -käytäntöjen yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen • jatkaa riskiperusteisten tarkastusstrategioiden kehittämistä ja optimoida näin resurssien käyttö vastaamaan sidosryhmien erilaisia tarpeita.
As the peer report recognises, most of the recommendations have been anticipated in the framework of the action plan made prior to the review. 
Kuten vertaisarvioinnissa todetaan, useimmat suosituksista on jo otettu huomioon ennen vertaisarviointia laaditussa toimintasuunnitelman kehyksessä.
The Court intends to integrate the others into its 2009–2012 Audit Strategy, after a dialogue with its staff and stakeholders, and will endeavour to implement them during the period. 
Tilintarkastustuomioistuin aikoo sisällyttää loput suositukset vuosien 2009–2012 tarkastusstrategiaansa keskusteltuaan aiheesta henkilöstönsä ja sidosryhmiensä kanssa. Tilintarkastustuomioistuin pyrkii panemaan suositukset täytäntöön kyseisellä ajanjaksolla.
EUROPEAN COURT OF AUDITORS INTERNATIONAL PEER REVIEW OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS 38 
38 EUROPEAN COURT OF AUDITORS INTERNATIONAL PEER REVIEW OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS
39 KEY PERFORMANCE INDICATORS In 2008 the Court decided to set up a system of Key Performance Indicators (KPIs) for its audit and non-audit activities to measure performance on the achievement of the strategic objectives of the Court and the objectives set in the Annual Work Programme. 
KESKEISET TULOSINDIKAATTORIT Vuonna 2008 tilintarkastustuomioistuin päätti luoda keskeisiin tulosindikaattoreihin perustuvan järjestelmän tarkastus-ja muuta toimintaansa varten. Järjestelmän tarkoituksena on mitata tilintarkastustuomioistuimen strategisten tavoitteiden sekä vuotuisessa työohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.