61 66. the commission’s assessment at that time was positive regarding the 2007 annual action programme (aap). It is therefore not a contradiction to support a reform strategy with sector budget support in a country that, despite a high rate of income, remains largely underdeveloped. the real aim of sector budget support/gen-eral budget support is to enhance policy dialogue between the eu and azerbaijan and set a range of objectives in order to achieve valuable reforms, whether the sector is rich or poor. 
61 66. komissio arvioi siinä vaiheessa budjettituen soveltuvan hyvin vuoden 2007 toimintaohjelmaan (aap). se ei näin ollen pidä mitenkään kyseenalaisena uudistusstrategian tukemista alakohtaisella budjettituella maassa, joka korkeasta tulota-sostaan huolimatta on edelleen paljolti jäljessä kehityksestä. alakohtaisen bud-jettituen/yleisen budjettituen todellisena tavoitteena on edistää poliittista vuoropuhelua eu:n ja azerbaidžanin välillä ja asettaa tietyt tavoitteet hyödyllisten uudistusten saavuttamiseksi niin köyhillä kuin rikkaillakin aloilla. vaikka maaseudun kehittämisen kaltaisten köyhien alojen tukeminen onkin tärkeää (vuosien 2009 ja 2010 toimintaohjelmissa), makrotaloutta ajatellen on strategisesti järkevää samalla vakauttaa sellaisia aloja, joille myönnetään paljon määrärahoja kansallisista budjettivaroista. komissio arvioi budjettituen tarkoituksenmukaiseksi tukimuodoksi käytyään azerbaidžanin hallituksen kanssa pitkän valintaprosessin ja poliittisen vuoropuhelun, ja sen päätös perustui hallituksen virallisiin lausuntoihin. kaikki keskeisten sidosryhmien eli valtiovarainministeriön, energia-ja teollisuusministeriön ja talous-kehitysministeriön kanssa käyty virallinen kirjeenvaihto vahvisti hallituksen sitoutuneen ohjelman tavoitteisiin ja toimintatapoihin. tilintarkastustuomioistuimen toteamusta, jonka mukaan hallitus olisi enemmän ”taitotiedon” kuin ”rahoitustuen” tarpeessa, on pidettävä epävirallisena, eikä sen voida katsoa edustavan azerbaidžanin hallituksen muodollista kantaa. kOmissiOn vastaukset pääteLmät Ja suosItuKset 68. etelä-kaukasian maiden maakohtaiset strategia-asiakirjat (Csps) ovat voimassa koko seitsenvuotisen rahoituskehyksen ajan, ja niissä määritetään eu:n ja kyseisen maan yhteistyön tavoitteet tällä kaudella. maakohtaisten strategia-asiakirjojen puitteissa hyväksytyissä maaohjelmissa asetetaan ensisijaiset tavoitteet eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (enpi) kahdenväliselle ohjelmalle kolmeksi tai neljäksi vuodeksi. näin ollen on luonnollista, että tietyt maakohtaisen strategia-asiakirjan ensisijaiset tavoitteet toistuvat maaohjelmissa. strategisia ohjelma-asiakirjoja on vain kaksi: maakohtainen strategia-asiakirja (Csp), jossa määritetään euroopan unionin kokonaistuki seitsenvuotiselle ohjelmakaudelle, ja eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä (enpi) rahoitettavaa kahdenvälistä apua koskeva maaohjelma (nip), joka toteutetaan kahdessa vaiheessa (4+3 vuotta) maakohtaisen strategia-asiakirjan (Csp) väliarviointitulosten huomioimiseksi. komissio katsoo, että nämä kaksi asiakirjaa liittyvät selkeästi toisiinsa, koska maaohjelma laaditaan vastaavassa maakohtaisessa strategia-asiakirjassa esitetyn selvityksen perusteella. maa-ohjelmilla toteutetaan enpi:n tavoitetta eli tuetaan laaja-alaista yhteistyötä euroopan naapuruuspolitiikan (enp) toimintaohjelman mukaisesti. niissä täsmennetään eu:n avun ensisijaiset tavoitteet strategisten painopisteiden perusteella, mutta ei tavallisesti määritellä, missä muodossa tuki on annettava (maaohjelman ”täytäntöönpa-noa” käsittelevässä osassa annettuja yleisiä ohjeita lukuun ottamatta). ensisijaisia tavoitteita ei voida rajata liian kapeasti, jotta ohjelmaa pystyttäisiin mukauttamaan joustavasti politiikan kehitykseen ja toimintaympäristön muutoksiin. erityiskertomus nro 13/2010 – Onnistuiko eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen käynnistäminen ja saavutetaanko välineen avulla tuloksia etelä-kaukasiassa (armeniassa, azerbaidžanissa ja Georgiassa)?