natgillin/translations-raw huggingface dataset:
105. () Institut français de l’environnement, ‘Indicateurs sur les relations entre agriculture et environnement au niveau national’, Paris, 1996, p. 
105. () Institut Français de l’environnement: ”Indicateurs sur les relations entre agriculture et environnement au niveau national”, Pariisi 1996, s.
2. zones designated for payment of this aid, have resulted in the loss of rare dry shrub steppes in Spain, to the detriment of wildlife (7). 15. 
2. piiriin kuuluvien alueiden jatkuva laajentuminen ovat johtaneet siihen, että Espanjassa harvinaisia pensasaroja on hävinnyt ja villieläimet sekä luonnonkasvit ovat vähentyneet (7). 15.
Moreover, it was foreseen that aid would only be paid for land which had normally been used for arable crops before the reform. 
Tarkoitus oli, että tukea maksetaan ainoastaan sellaisesta maasta, jolla oli ennen uudistusta viljelty peltokasveja.
This was intended both to place a ceiling on Community expenditure and to protect environmentally valuable extensive pastures from conversion to arable crops. 
Tavoitteena oli rajoittaa yhteisön menoja ja suojella ympäristön kannalta arvokkaita laajaperäisesti hoidettuja laitumia estämällä niiden muuntaminen peltokasvien viljelyaloiksi.
However, much grassland has been classified as eligible for arable aid, on the grounds that it has traditionally been used to grow arable crops within long rotations. 
Peltokasveille maksettavan tuen piiriin on kuitenkin hyväksytty paljon niittyjä sillä perusteella, että niitä on perinteisesti käytetty peltokasvien viljelyyn pitkässä viljelykierrossa.
In Sweden, an official evaluation observed that the introduction of arable aid has favoured production of cereals more than pasture, which has had a negative environmental impact (8). 
Ruotsissa tehdyssä virallisessa tutkimuksessa todettiin, että peltokasveille maksettavat korvaukset ovat suosineet enemmän viljojen viljelyä kuin laidunten pitämistä, millä on ollut kielteisiä vaikutuksia ympäristöön (8).
Similar results have been observed in Spain. 
Samankaltaisia havaintoja on tehty Espanjassa.
By contrast the dis-favoured low yield regions are often of high environmental value due to extensive farming, which provides greater biodiversity than would exist if the land were to be abandoned. 
Syrjityt alhaisen tuotoksen alueet ovat sen sijaan usein ympäristön kannalta arvokkaita laajaperäisen viljelyn ansiosta. Laajaperäinen viljely edistää luonnon monimuotoisuutta paremmin kuin jos maa jätettäisiin kokonaan viljelemättä.
In such regions, low rates of area aid perpetuate the poor long-term viability of farming. 
Kyseisillä alueilla pinta-alatuen matala taso ei paranna viljelyelinkeinon huonoa elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä.
This puts the environmentally beneficial effects of certain farming systems at risk, where the marginalisation or abandonment of land is a concern. 
Tämä vaarantaa tiettyjen viljelyjärjestelmien ympäristöä hyödyttävät vaikutukset tilanteissa, joissa maan tuottavuuden heikkeneminen tai viljelemättä jättäminen on uhkana.
For example, within the region of Campania (Italy), rates of arable aid vary from ECU 446/ha in the fertile district of Napoli Pianura, to ECU 88/ha in the poor district of Salerno Montagna Interna (1995/1996). 
Esimerkiksi Campanian alueella Italiassa peltokasveista maksettu tuki vaihtelee Napoli Pianuran hedelmällisen seudun 446 ecusta hehtaarilta Salerno Montagna Internan köyhän seudun 88 ecuun hehtaarilta (1995/1996).
Set-aside 17. 
Kesannointi 17.
The reform introduced a set-aside requirement obliging arable farmers to withdraw a proportion of their land from production. 
Uudistuksessa otettiin käyttöön kesannointivelvoite, joka pakotti peltokasvien viljelijät poistamaan viljelykäytöstä osan maastaan.
Set-aside has high environmental potential (9). 
Kesannoinnin avulla on mahdollista tehdä paljon ympäristön hyväksi (9).
7 () Study by F. Suárez and J. Oñate, 1994, quoted in Tucker, ‘Farming and 8 birds in Europe’, 1997, p. 
7 () F. Suárezin ja J. Oñaten vuonna 1994 julkaistu tutkimus, jota laina-8 taan julkaisussa Tucker: ”Farming and birds in Europe”, 1997, s.
102. () Swedish Board of Agriculture, ‘Proposals for a programme for monitoring and evaluating the environmental effects of the Common Agri-9 cultural Policy’, 1997, p. 
102. () Jordsbruksverket, ”Förslag till program för uppföljning och utvärde-ring av miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken,” 9 1997, s.
For Spain, see Tucker, p. 
Espanjan osalta ks. Tucker, s.
102. () See in particular, Institute of Terrestrial Ecology, ‘Managing set-aside land for wildlife’, Huntingdon, 1993. 
102. () Ks. erityisesti Institute of Terrestrial Ecology: ”Managing set-aside land for wildlife”, Huntingdon 1993.
Conversely, set-aside can present environmental risks as noted by the OECD, ‘The environmental effects of agricultural land diversion schemes’, Paris, 1997. 
Toisaalta kesannointi voi aiheuttaa riskejä ympäristölle, kuten todetaan OECD:n julkaisussa ”The environmental effects of agricultural land diversion schemes”, Pariisi 1997.
Council Regulation (EEC) No 2293/92 requires Member States to ‘apply appropriate measures which correspond to the specific situation of the land set aside from the outset so as to ensure the protection of the environment’ (1). 
Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2293/92 edellytetään, että jäsenvaltiot toteuttavat alusta alkaen asianmukaiset toimenpiteet, jotka soveltuvat kesannoitavan maan erityistilanteeseen niin, että varmistetaan ympäristön suojeleminen (1).
The Commission should have followed up this requirement in order to ensure its application by Member States. 
Komission olisi pitänyt toteuttaa tarvittava seuranta varmistaakseen, että jäsenvaltiot ovat soveltaneet asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä.
However, whereas some Member States have realised the environmental potential of set-aside, others have not (see Table 4). 
Joissakin jäsenvaltioissa on ymmärretty kesannoinnin merkitys ympäristön kannalta, toisissa ei (ks. taulukko 4).
For example, whereas Denmark has introduced detailed and comprehensive prescriptions for the care Table 4 Are prescriptions specified on care of set-aside land? (Regulation (EC) No 762/94, Article 3(3)) Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom Source: Data obtained by ECA from Member States. 
Taulukko 4 Kesannoidun maan hoidosta annetut määräykset ja niiden noudattamisen valvonta jäsenvaltioissa Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi on Ruotsi on Yhdistynyt kuningaskunta on Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen jäsenvaltioilta saamat tiedot.
(1994 to 1998) Not known 27 cases / ECU 11 000 Never / Nil No data available No data available No data available Four cases/ECU 4 522 in 1997 No data available Four cases / ECU 27 684 ‘Few’ cases / ECU 11 000 No data available Not known 42 cases / ECU 7 357 98 cases / ECU 71 000 233 cases / ECU 81 215 No Reply from Member State Yes Yes Yes Yes Yes Yes Yes Yes Yes Yes No Reply from Member State Yes Yes Yes (2) D. J. Ansell and S. A. Vincent, ‘An evaluation of set-aside management in the European Union with special reference to Denmark, France, Germany and the UK’, Centre for Agricultural Strategy, University of Reading, Reading, 1994, p. 
Onko kesannoidun maan hoidosta annettu määräyksiä? (Asetus (EY) N:o 762/94, 3 artiklan 3 kohta) Jos määräyksiä ei ole noudatettu, kuinka usein on määrätty seuraamuksia / mikä on seuraamusten rahallinen arvo (1994–1998) ei tiedossa 27 tapausta / 11 000 ecua ei koskaan / nolla tieto puuttuu tieto puuttuu tieto puuttuu 4 tapausta / 4 522 ecua vuonna 1997 tieto puuttuu 4 tapausta / 27 684 ecua ”joitakin” tapauksia / 11 000 ecua tieto puuttuu ei tiedossa 42 tapausta / 7 357 ecua 98 tapausta / 71 000 ecua 233 tapausta / 81 215 ecua jäsenvaltio ei on on on on on on on on on on jäsenvaltio ei vastannut vastannut (2) D. J. Ansell ja S. A. Vincent: ”An evaluation of set-aside management in the European Union with special reference to Denmark, France, Germany and the UK”, Centre for Agricultural Strategy, University of Reading, Reading 1994, s.
1 ( ) Council Regulation (EEC) No 2293/92, Article 3(3) 6.8.1992, p. 19). (OJ L 221, 
1 ( ) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2293/92, 3 artiklan 3 kohta, EYVL L 221, 6.8.1992, s. 19.
C 353/10 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 Livestock 19. 
C 353/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8.12.2000 Kotieläinala 19.
Reform in the beef sector aimed at ‘the encouragement of extensive production through increased premia but with the introduction of strict stocking limits’ (1). 
Naudanliha-alan osalta uudistuksella pyrittiin kannustamaan laajaperäistä tuotantoa palkkioita nostamalla, mutta samalla otettiin käyttöön tiukat eläinten määrää koskevat rajoitukset (1).
The Community aimed both to place a ceiling on expenditure, and to combat ‘the rising trend towards intensification’ (2), by limiting the number of animals per hectare for which the basic animal premiums are paid (3). 
Yhteisön tarkoituksena oli rajoittaa maksetun tuen määrää ja toimia määrätietoisesti tuotannon yhä yleistyvää voimaperäistämistä vastaan (2) rajoittamalla niiden eläinten hehtaarikohtaista lukumäärää, joista maksetaan perustukea (3).
The farmer is paid on a per animal basis up to a maximum stocking density per hectare of 2 livestock units (LU); an additional ‘exten-sification premium’ is paid when the stocking density is less than 1,4 LU/ha. 
Karjankasvattajalle maksetaan pääluvun mukaan, ja suurin sallittu eläintiheys hehtaaria kohden on kaksi eläinyksikköä. ”Laajaperäistämispalkkiota” maksetaan, jos eläintiheys on pienempi kuin 1,4 yksikköä/ha.
However, in practice Community rules allow a farmer to keep as many animals as he wishes, provided he limits his claim to the eligible number. 
Yhteisön sääntöjen mukaan tuottaja voi kuitenkin pitää niin monta eläintä kuin haluaa, kunhan hän hakee tukea ainoastaan tukikelpoiselle määrälle.
Producers’ organisations were quick to identify this weakness: one advised its members, ‘Having done your sums, if you discover that your CAP stocking rate is just over 1,4 LU/hectare, it may pay you not to claim on a few animals, in order to qualify for the bonus on all the rest’ (4). 
Eräs järjestö neuvoi jäseniään seuraavasti: ”Jos huomaatte laskettuanne eläinten yhteismäärän, että yhteisen maatalouspolitiikan sääntöjen määräämä eläintiheys onkin koh-dallanne hiukan yli 1,4 eläinyksikköä/ha, teidän ei ehkä kannata hakea tukea näiden muutaman eläimen osalta, jotta voitte saada hyvityksen kaikista muista” (4).
With regard to small producers, Council Regulation (EEC) No 2066/92 specifies that ‘a producer shall be exempt from the application of the stocking density if the number of animals held on his holding and to be taken into account for determining the stocking density is not more than 15 LUs’ (5). 
Pientuottajien osalta neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2066/ 92 säädetään nimenomaisesti, että ”tuottajaan ei kuitenkaan sovelleta eläintiheyttä, jos hänen tilallaan pidettävien ja eläintiheyden määrittämisessä huomioon otettavien eläinten määrä on enintään 15 NY” (5).
This concession undermines the impact of the measure: for example, in Portugal, 90 % of cattle holdings are exempt (6). 
Tällainen myönnytys heikentää toimenpiteen vaikuttavuutta: esimerkiksi Portugalissa 90 prosenttiin karjatiloista ei sovelleta eläintiheyttä (6).
Furthermore, although this concession was intended by the Council to benefit small producers, Commission rules permit large and intensive producers to benefit from it (7): every producer, regardless of size, can receive premiums on his first 15 LUs, even if he has no pasture or forage area. anticipated a change in management practices in response to these rules (8). 
Vaikka neuvoston tarkoituksena olikin tämän myönnytyksen avulla hyödyttää pientuottajia, komission sääntöjen mukaan myös suuret ja voimaperäistä tuotantoa harjoittavat tuottajat voivat hyötyä siitä (7) tilan koosta riippumatta jokainen tuottaja voi saada palkkiota ensimmäisistä 15 eläinyksi-köstä, vaikka hänellä ei olisi laidunta tai rehualaa. 22.
Furthermore, the stocking density rules have had some negative environmental consequences. 
Lisäksi eläintiheyttä koskevilla säännöillä on ollut joitakin kielteisiä vaikutuksia ympäristöön.
In the Ebro Valley in Aragon (Spain) where cattle fattening units are concentrated and stocking rates clearly exceed 2 LUs/ha, producers have nevertheless benefited from beef premiums by renting pasture in the nearby Pyrenees. 
Ebrojoen laaksossa Aragoniassa (Espanja), missä eläintuotantoyksiköt ovat tiheässä ja eläintiheydet selvästi yli 2 NY/ha, tuottajat ovat tästä huolimatta saaneet nautapalkki-oita vuokraamalla laidunmaata läheisiltä Pyreneiltä.
The environment has suffered thereby not only from the continued intensification of production in the Ebro Val-ley, but also through the effective abandonment of mountain pasture zones (9). 
Ympäristö on kärsinyt ensinnäkin Ebrojoen laaksossa tapahtuneen tuotannon jatkuvan voimaperäistämisen vuoksi ja toiseksi koska vuoristossa sijaitsevat laidunmaat on hylätty (9).
In the sheep and goat sector the establishment of the COM in 1980 led to a substantial increase in livestock numbers: from 81 million in 1970 to 113 million in the EU-12 of 1990. 
Lammas-ja vuohialalla yhteinen markkinajärjestely otettiin käyttöön vuonna 1980, ja sen seurauksena lampaiden ja vuohien määrä kasvoi huomattavasti: vuonna 1970 lampaita ja vuohia oli 81 miljoonaa, kun taas vuonna 1990 niitä oli 12 jäsenvaltion EU:ssa 113 miljoonaa.
The introduction of individual farmer quota restrictions in 1991 stabilised the size of flocks, but at levels which are unsustainable in some localities (10). 
Yksittäistä tuottajaa koskevat kiintiörajoitukset otettiin käyttöön vuonna 1991, ja tällöin EU:n alueen lampaiden ja vuohien määrä tasaantui, tosin tasolle, joka on kestämätön useissa paikoissa (10).
The consequence is overgrazing — i.e. uprooting and destruction of vegetation — which results in loss of biodiversity and soil erosion. 
Tuloksena on liiallinen laiduntaminen — eli kasvillisuuden häviäminen — joka taas johtaa luonnon monimuotoisuuden supistumiseen ja maaperän eroosioon.
Overgrazing is still problematic in parts of Greece, Ireland and the United Kingdom (11). 
Liiallinen laiduntaminen on yhä ongelma osassa Kreikkaa, Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa (11).
Regulations in both the beef and veal and sheep and goats COMs permit Member States to apply ‘eco-conditionality’ rules, i.e. to impose appropriate COM-relevant environmental protection restrictions on farmers, and to withhold Community aid from farmers who do not conform to such measures. 
Sekä naudanliha-että lampaan-ja vuohenliha-alan yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevissa asetuksissa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa ”ympäristöehtoja” eli määrätä viljelijöille tarkoituksenmukaisia yhteisiin markkinajärjestelyihin liittyviä rajoituksia ympäristön suojelemiseksi ja pidättyä maksamasta yhteisön tukea viljelijöille, jotka eivät toteuta tällaisia toimenpiteitä.
However, these measures have not had a great impact (12). 
Näillä toimenpiteillä ei kuitenkaan ole ollut suurta vaikutusta (12).
To date only Greece and the United Kingdom have introduced such measures (see Tables 5 and 6).’ 
Tähän mennessä ainoastaan Kreikka ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toteuttaneet kyseisenlaisia toimenpiteitä (ks. taulukot 5 ja 6).
C. Varela-Ortega and J. M. Sumpsi, chapter on Spain in ‘CAP and the Rural Environment in Transition’, Wageningen, 1998, pp 201 to 239. 
(8) M.WinterjaGaskell:”Theeffectsofthe1992reformoftheCAPon 9 the countryside of Great Britain”, 1997. () C. Varela-Ortega ja J. M. Sumpsi: Espanjaa käsittelevä luku julkaisussa ”CAP and the Rural Environment in Transition”, Wageningen, 1998, 10 s.
V. Clements, Macaulay Land Use Institute, ‘Sheep Economy: Rethinking the subsidy system’, in Reforesting Scotland, No 15, 1996, p. 27. 
201–239. () V. Clements, Macaulay Land Use Institute: ”Sheep Economy: Rethin-king the subsidy system” julkaisussa ”Reforesting Scotland”, nro 15, 11 1996, s.
In Ireland, ‘There is now widespread evidence that considerable damage has been done to large areas of hill and mountain ... due to overgrazing by sheep following the dramatic expansion in sheep numbers since 1980. 
27. () Irlannissa ”on saatu runsaasti näyttöä siitä, että laajoille kukkula-ja vuorialueille on aiheutettu huomattavasti vahinkoa... joka johtuu lampaiden liiallisesta laiduntamisesta, mikä taas on seurausta lampaiden määrän jyrkästä noususta vuoden 1980 jälkeen.
Such areas have been degraded through erosion with severe devegetation and the resulting loss of characteristic fauna and flora, with damaging consequences also for water quality, fisheries and tourism’ (B. Kearney, G. Boyle, J. Walsh, ‘Final Report on Evaluation of the Compensatory Allowances Scheme in Ireland’, Dublin, 1995, p. 
Eroosio on kuluttanut näitä alueita, kasvillisuus on kärsinyt ja alueelle tyypillisiä kasveja ja eläimiä on hävinnyt. Myös veden laatu, kalavedet ja matkailu ovat kärsineet.” (B. Kearney, G. Boyle, J. Walsh: ”Final Report on Evaluation of the Compensatory Allowances Scheme in Ireland”, Dublin 1995, 12 s.
109). For beef and veal see OJ L 328, 29.12.1993, p. 
109). () Naudanliha-alan osalta ks. EYVL L 328, 29.12.1993, s.
7, Council Regulation (EC) No 3611/93, Article 1(3). 
7—8, neuvoston asetus (EY) N:o 3611/93, 1 artiklan 3 kohta.
For sheepmeat and goatmeat see OJ L 30, 3.2.1994, p. 
EYVL L 30, 3.2.1994, s.
9, Council Regulation (EC) No 233/94, Article 1(3). 
9, neuvoston asetus (EY) N:o 233/94, 1 artiklan 3 kohta.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/11 Table 5 Eco-conditionality rules in the beef and veal CMO Have eco-conditionality rules been introduced by national authorities ? 
8.12.2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 353/11 Taulukko 5 Ympäristöllisiä ehtoja koskevat säännöt naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn osalta Ovatko kansalliset viranomaiset laatineet ympäristöllisiä ehtoja koskevia sääntöjä?
Eco-conditionality rules in the sheep and goats CMO Have eco-conditionality rules been introduced by national authorities ? (Regulation (EC) No 233/94 Article 1(3)) If eco-conditionality rules introduced, how often have penalties been applied/what is their monetary value ? 
(Asetus (EY) N:o 233/94, 1 artiklan 3 kohta) Jos ympäristöllisiä ehtoja koskevat säännöt ovat olemassa, kuinka usein on määrätty seuraamuksia / mikä on seuraamusten rahallinen arvo? ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta 14 tapausta / 41 517 ecua ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei sovelleta ei tiedossa ei sovelleta ei sovelleta 10–15 tapausta / arvo ei tiedossa
C 353/12 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 25. 
C 353/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8.12.2000 25.
The encouragement of forage maize production by high levels of Community support, and the lowering of feed prices due to lower cereal prices since 1992, has provided an advantage for intensive raising of livestock indoors, compared to feeding livestock on pasture. 
Yhteisö kannustaa rehumaissin tuotantoon maksamalla siitä suurta tukea, mikä yhdessä rehun hintojen laskun — joka johtuu viljan hintojen jatkuvasta laskusta vuodesta 1992 alkaen — kanssa on aiheuttanut sen, että eläimiä kasvatetaan nykyisin enemmän sisällä sen sijaan, että ne saisivat laiduntaa.
The Commission and Eurostat, the European Communities’ statistical office, have acknowledged that some ‘ele-ments of the 1992 reform had a negative effect on the environ-ment.... 
Komissio ja Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto Eurostat ovat myöntäneet, että joillakin vuoden 1992 uudistuksen osilla oli kielteinen vaikutus ympäristöön.
A good example ... was the extension of cereal aid to silage maize ... . 
Hyvä esimerkki oli viljatuen ulottaminen säilömaissiin.
This gave an added comparative advantage to intensive cattle rearing, particularly dairy cows, to the detriment of extensive livestock rearing’ (1). 
Tämä antoi ylimääräisen suhteellisen edun voimaperäiselle karjankas-vatukselle, erityisesti maitokarjalle, laajaperäisen kotieläinkasvatuksen vahingoksi (1).
Furthermore, it is a major weakness of post-reform Community policy that it has not addressed the serious environmental problems arising from intensive livestock production in Europe. 
Uudistuksen jälkeisen yhteisön politiikan suurena puutteena on se, ettei yhteisö ole pyrkinyt ratkaisemaan niitä vakavia ympäristöongelmia, joita voimaperäinen kotieläintuotanto aiheuttaa Euroopassa.
It has been estimated that ‘a modern (relatively small) farm of 40 hectares with a dairy herd of 50 cows and a 50-sow-pig herd has a potential pollution load equivalent to that of a village of 1 000 inhabitants’ (2). 
On arvioitu, että nykyaikainen (suhteellisen pieni) 40 hehtaarin tila, jolla on 50 lehmän maitokarja ja 50 emakon sikakarja, vastaa potentiaaliselta ympäristökuormitukseltaan 1 000 asukkaan kylää (2). Eurooppalainen veronmaksaja joutuu maksamaan vientitukijärjestelmästä aiheutuvia menoja.
The Community taxpayer meets the cost of the ‘export refund’ (export subsidy) regime, which in its present form indirectly encourages intensive pig production in large-scale indoor confinement operations containing thousands of animals (3). 
Kyseinen järjestelmä kannustaa nykyisessä muodossaan epäsuorasti sikojen voimaperäiseen tuotantoon suurissa sikaloissa, joissa voi olla tuhansia eläimiä (3).
These production methods can generate serious problems of nitrate pollution from animal waste (4) and can have serious animal health implications — the ‘potential for effective disease control is likely to get worse unless the whole question is addressed’ (5). 
Tällaisilla tuotantomenetelmillä voidaan aiheuttaa pahoja eläinlannasta johtuvia nitraattisaasteongelmia (4), joilla voi olla vakavia seurauksia eläinten terveydelle. Eläintauteja ei ole pian mahdollista pitää asianmukaisesti kurissa, ellei tähän kysymykseen tartuta (5).
Such pollution is particularly problematic throughout the Netherlands and Belgium, and in France (Brittany), Germany (North Rhine-Westphalia), and Italy (Lombardy) (6). 
Tässä esitetyt ympäristöongelmat ovat erityisen vakavia kaikkialla Alankomaissa ja Belgiassa sekä osassa Ranskaa (Bretagne), Saksaa (Nordrhein-Westfalen) ja Italiaa (Lombardia) (6).
5 of 7. () Quoted in Agra Europe, ‘Agriculture and the environment: development of European Union agri-environment policy’, prepared by B. Gardner, EPA Associates, Brussels, 1999, p. 
5/7. () Lainattu julkaisussa AgraEurope: ”Agriculture and the Environment: Development of European Union Agri-Environment Policy”, valmistelijana B. Gardner, EPA Associates, Bryssel 1999, s.
2 (Reference is to UK Royal Commission on Environmental Pollution, ‘Agriculture and Pol-3 lution’, Seventh report, Command Paper 7644, HMSO, London, 1979). 
2 (lähteenä on Yhdistyneen kuningaskunnan Royal Commission on Environmental Pollution: ”Agriculture and Pollution”, 7th Report, Command Paper 3 7644, HMSO, Lontoo 1979). () Vuonna 1998 kyseisenlaisia vientitukia maksettiin yhteensä 70 mil-4 joonaa ecua (lähde: PO VI). () Euroopan komission kertomus Euroopan yhteisön ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyvän politiikka-ja toimenpideohjelman toteutumisesta ”Kohti kestävää kehitystä”, KOM(95) 624 lopullinen, 5 s.
EP/5. () Findings of Commission-funded study, detailed in Agra Europe, 7.8.1998, p. 
EP/5. () Komission rahoittaman tutkimuksen yhteydessä tehty havainto, jota käsitellään yksityiskohtaisesti julkaisussa AgraEurope, 7.8.1998, s.
EP/5. 
EP/ 5.
Tobacco production, concentrated in southern Europe, is damaging due to its high demand for pesticides and fertilisers. 
Eurooppaan, on ympäristölle vahingollista, koska sen yhteydessä on käytettävä suuria määriä torjunta-aineita ja lannoitteita.