natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While most of the international community has signed international treaties and conventions3 regulating the use of CBRN weapons and materials, a number of states have not implemented them, and others have yet to ratify the agreements. 
Vaikka suurin osa kansainvälisestä yhteisöstä on allekirjoittanut kansainvälisiä sopimuksia ja yleissopimuksia3, joilla säännellään CBRN‐ aseiden ja ‐materiaalien käyttöä, jotkin valtiot eivät ole panneet sopimuksia täytäntöön ja toiset eivät ole vielä ratifioineet sopimuksia.
The acquisition and malevolent use of CBRN components takes place, and the threat is expected to grow in the coming years4. 
CBRN‐aineita hankitaan ja käytetään rikolliseen toimintaan, ja uhan odotetaan kasvavan tulevina vuosina4.
In addition to the malevolent use of CBRN substances, natural and man-made accidents may occur. 
Lisäksi voi sattua luonnononnettomuuksia ja ihmisen aiheuttamia onnettomuuksia.
2 3 4 COM(2017) 610 final of 18 October 2017 “Action Plan to enhance preparedness against chemical, biological, radiological and nuclear security risks”. 
2 3 4 COM(2017) 610 final,18.10.2017, ”Toimintasuunnitelma toimintavalmiuden parantamiseksi kemialliseen, biologiseen sekä säteily‐ ja ydinturvallisuuteen liittyviä riskejä vastaan”.
For instance the UNSCR 1540 resolution, the Chemical Weapons Convention, the Biological Weapons Convention and the Nuclear Weapon Ban Treaty. 
Esimerkiksi YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1540, kemiallisten aseiden kieltosopimus, biologisten aseiden kieltosopimus ja ydinasekieltosopimus.
Terrorism threat and mitigation report. 
Terrorism threat and mitigation report.
August-December 2016. 
Elokuu – joulukuu 2016.
9 3. 
3.
At the EU level, the Commission’s Directorate-General for Migration and Home Affairs (DG HOME) coordinates the EU’s domestic CBRN policy5 to mitigate the associated threats and risks. 
Komission muuttoliike‐ ja sisäasioiden pääosasto koordinoi EU:n sisäistä CBRN‐ politiikkaa5, jolla pyritään lieventämään CBRN‐uhkia ja ‐riskejä.
As CBRN threats know no borders the EU cannot confine its actions to the EU area. 
Koska CBRN‐uhat ylittävät valtioiden väliset rajat, EU ei voi rajoittaa toimintaansa vain omalle alueelleen.
Indeed, the European Council, the Council of the European Union6 and the European Parliament7 have repeatedly stressed the importance of linking the EU’s internal and external security policies, which cover CBRN matters. 
Eurooppa‐ neuvosto, Euroopan unionin neuvosto6 ja Euroopan parlamentti7 ovatkin toistuvasti korostaneet, kuinka tärkeää on, että CBRN‐kysymyksiin liittyvät EU:n sisäiset ja ulkoiset turvallisuustoimet ovat yhteydessä toisiinsa.
The European Commission has also stated that “EU external action must reflect, complement and contribute to EU's internal security”8. 
Euroopan komissio on myös todennut, että EU:n ulkoisissa toimissa on otettava huomioon EU:n sisäinen turvallisuus ja toimilla on täydennettävä ja edistettävä sitä8.
The growing support for the security sectors is backed by the EU’s 2016 Global Strategy for the European Union's Foreign and Security Policy9. 
Turvallisuusalan saama kasvava tuki perustuu vuonna 2016 hyväksyttyyn EU:n ulko‐ ja turvallisuuspoliittiseen globaalistrategiaan9.
Council conclusions on strengthening chemical, biological, radiological and nuclear (CBRN) security in the European Union – an EU CBRN Action Plan. 
9 Neuvoston päätelmät kemiallisen, biologisen, säteily‐ ja ydinturvallisuuden parantamisesta Euroopan unionissa – EU:n CBRN‐toimintasuunnitelma.
Doc 15505/1/09 REV 1, 12 November 2009. 
15505/1/09 REV 1, 12. marraskuuta 2009.
COM(2014) 247 final “Communication on a new EU approach to the detection and mitigation of CBRN-E risks”. 
COM(2014) 247 final ”Tiedonanto uudesta EU:n lähestymistavasta CBRNE‐riskien havaitsemiseen ja lieventämiseen”.
Draft Council Conclusions on the Renewed European Union Internal Security Strategy 2015-2020, 10 June 2015, document 9798/15. 
Ehdotus neuvoston päätelmiksi uudistetusta Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden strategiasta 2015–2020, 10. kesäkuuta 2015, asiakirja 9798/15.
Council conclusions on European Court of Auditors' special report 17/2014 "Can the EU's Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?" 26 October 2015, document 13279/15. 
Neuvoston päätelmät Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta nro 17/2014 ”Voidaanko EU:n osaamiskeskusaloitteen avulla lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily‐ ja ydinriskejä?”, 26. lokakuuta 2015, asiakirja 13279/15.
Joint declaration by the President of the European Council, the President of the European Commission, and the Secretary General of the North Atlantic Treaty Organization. 
Eurooppa‐neuvoston puheenjohtajan, Euroopan komission puheenjohtajan ja Pohjois‐Atlantin liiton pääsihteerin yhteinen julistus.
2016 EU-NATO joint declaration. 
EU:n ja Naton vuonna 2016 allekirjoittama yhteinen julistus.
Council Conclusions on EU External Action on Counter-terrorism. 
Neuvoston päätelmät terrorismin torjuntaan liittyvistä EU:n ulkoisista toimista.
Document 10384/17, 19 June 2017. 
Asiakirja 10 384/17, 19. kesäkuuta 2017.
The EU CBRN Centres of Excellence Initiative (“the Initiative”), managed by the Directorate-General for International Cooperation and Development (DG DEVCO), is the main but not the only scheme for mitigating CBRN threats from outside the EU. 
EU:n CBRN‐osaamiskeskusaloite (”aloite”), jota hallinnoi kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, on tärkein muttei ainoa järjestelmä, jolla pyritään lieventämään EU:n ulkopuolelta aiheutuvia CBRN‐uhkia.
DG DEVCO carries out other mitigating actions which include the reinforcement of export control systems in dual-use items (CBRN material with both civilian and military applications) and the reorientation of scientists having dual-use technology knowledge. 
Pääosasto toteuttaa myös muita lieventämistoimia, joita ovat muun muassa kaksikäyttötuotteiden (CBRN‐materiaalit, joita voidaan käyttää sekä siviili‐ että sotilaallisiin tarkoituksiin) vientivalvontajärjestelmien vahvistaminen ja sellaisten tutkijoiden uudelleensuuntaaminen, joilla on kaksikäyttöteknologian tietämystä.
The Initiative’s main objective is to strengthen the long-term capacity of, and to foster long lasting cooperation among the national and regional authorities, and administrative bodies responsible for tackling CBRN threats10. 
Aloitteen päätavoitteena on parantaa CBRN‐uhkien torjunnasta vastaavien kansallisten ja alueellisten viranomaisten sekä hallinnollisten elinten pitkän aikavälin valmiuksia ja edistää niiden pitkäaikaista yhteistyötä10.
The Initiative mainly finances capacity building projects but the benefits are not limited to projects. 
Aloitteesta rahoitetaan pääasiassa valmiuksien kehittämishankkeita, mutta aloitteen edut eivät rajoitu pelkästään hankkeisiin.
The network is organised around regional secretariats where knowledge and expertise is shared. 
Verkosto perustuu alueellisiin sihteeristöihin, joissa vaihdetaan tietämystä ja kokemuksia.
The Initiative is the single largest action, in financial terms, under the Instrument contributing to Stability and Peace (IcSP)11 and the biggest EU civilian external security programme. 
Aloite on vakautta ja rauhaa edistävä välineen11 taloudellisesti suurin yksittäinen toimi ja EU:n suurin ulkoinen siviiliturvallisuudenalan ohjelma.
Shared Vision, Common action: A Stronger Europe. 
Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa.
A Global Strategy for the European Union’s Foreign and Security Policy, June 2016. 
Euroopan unionin ulko‐ ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia, kesäkuu 2016.
Annual Action Programme 2017 for Article 5 of the Instrument contributing to Stability and Peace: Action document for mitigation of and preparedness against risks related to CBRN materials or agents. 
Annual Action Programme 2017 for Article 5 of the Instrument contributing to Stability and Peace: Action document for mitigation of and preparedness against risks related to CBRN materials or agents.
Regulation (EU) No 230/2014 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2014 establishing an instrument contributing to stability and peace (OJ L 77, 15.3.2014, p. 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) No 230/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vakautta ja rauhaa edistävän välineen perustamisesta (EUVL L 77, 15.3.2014, s.
11 7. 
7.
The budget for the Initiative was €109 million for the 2009-2013 period and €130 million for 2014-2020. 
Aloitteen määrärahat kaudelle 2009–2013 olivat 109 miljoonaa euroa, ja kaudelle 2014– 2020 ne ovat 130 miljoonaa euroa.
This means that the yearly average fell from €22 million to €19 million between the two periods (see Annex I). 
Vuosittainen keskiarvo väheni siis ensiksi mainitun kauden 22 miljoonasta eurosta viimeksi mainitun kauden 19 miljoonaan euroon (ks. liite I).
The Initiative was launched in May 201013. 
Aloite käynnistettiin toukokuussa 201013.
We examined its set-up in special report 17/2014: “Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU?” 
Tilintarkastustuomioistuin tutki sen perustamista ja rakennetta erityiskertomuksessa nro 17/2014 ”Voidaanko EU:n osaamiskeskusaloitteen avulla lieventää vaikuttavalla tavalla EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily‐ ja ydinriskejä?”.
We concluded that it could do so, but that several elements still needed to be finalised (see Annex II). 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että aloitteella voidaan lieventää riskejä, mutta useat osa‐alueet vaativat vielä viimeistelyä (ks. liite II).
The Initiative’s organisational structure, although slightly changed since the last audit, remains complex because it relies on an extensive network of both EU bodies (the European External Action Service “EEAS”, DG DEVCO, the Joint Research Centre “JRC”), non-EU actors (the United Nations Interregional Crime and Justice Research Institute “UNICRI”, the Governance Team, regional secretariats, national teams), CBRN experts, civilian and military stakeholders and other international organisations (see Figure 1). 
Vaikka aloitteen organisatorinen rakenne on hieman muuttunut viime tarkastuksen jälkeen, rakenne on edelleen monimutkainen, koska se perustuu laajaan verkostoon, joka koostuu EU:n elimistä (Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH), kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, Yhteinen tutkimuskeskus (JRC)), EU:n ulkopuolisista toimijoista (Yhdistyneiden kansakuntien alueidenvälinen rikollisuuden ja oikeuden tutkimuslaitos (UNICRI), hallintotiimi, alueelliset sihteeristöt, kansalliset tiimit), CBRN‐asiantuntijoista, siviili‐ ja sotilasalan sidosryhmistä sekä muista kansainvälisistä järjestöistä (ks. kaavio 1).
13 Pilot projects and planning were financed under the 2009 Annual Action Programme for the mitigation of and preparedness against risks related to CBRN materials or agents. 
Pilottihankkeita ja suunnittelua rahoitettiin CBRN‐aineisiin ja ‐tekijöihin liittyvien riskien lieventämistä ja niihin valmistautumista koskevasta vuoden 2009 vuotuisesta toimintaohjelmasta.
Figure 1 ‐ Overview of the Centres of Excellence Initiative’s organisation Source: European Court of Auditors. 12 
Kaavio 1 – Yleiskuva EU:n osaamiskeskusaloitteen organisaatiosta Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 12
This organisation, involving many CBRN actors, the bottom-up, national and regional approaches combine to make the Initiative a unique support mechanism. 
Tämä organisaatio, joka käsittää monia CBRN‐toimijoita, yhdessä alhaalta ylöspäin suuntautuvan sekä kansallisen ja alueellisen lähestymistavan kanssa tekee aloitteesta ainutlaatuisen tukimekanismin.
Partner country governments appoint a “national focal point” (NFP), who is their primary representative for the Initiative, responsible for liaising with CBRN stakeholders at the national (national team, project beneficiaries and other local actors) and international levels. 
Kumppanimaat nimittävät kansallisen koordinaattorin, joka toimii niiden ensisijaisena edustajana aloitteessa ja pitää yhteyttä CBRN‐sidosryhmiin kansallisella (kansallinen tiimi, hankkeiden tuensaajat ja muut paikalliset toimijat) ja kansainvälisellä tasolla.
The Centres of Excellence are built around eight regional secretariats (see Annex III). 
Osaamiskeskukset perustuvat kahdeksaan alueelliseen sihteeristöön (ks. liite III).
The regional secretariats are platforms to promote and facilitate cooperation at regional and international level. 
Alueelliset sihteeristöt ovat foorumeja, jotka pyrkivät edistämään ja helpottamaan alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä.
They liaise with and provide support to the national focal points in their region, organise regional round table meetings, facilitate information sharing, monitor to a certain extent, the regional activities and promote the Initiative. 
Ne pitävät yhteyttä alueensa kansallisiin koordinaattoreihin ja tukevat näitä, järjestävät alueellisia keskustelutilaisuuksia, helpottavat tiedonvaihtoa, seuraavat tietyssä määrin alueellisia toimia ja tiedottavat aloitteesta.
One of the main objectives of this performance audit of the EU CBRN Centres of Excellence Initiative was to follow-up the actions taken by the EEAS and the Commission to implement the recommendations in special report 17/2014 which were to: (a) concentrate EU funding in the areas of most relevance to EU security; (b) increase the capacities of the regional secretariats; (c) increase the role of the EU delegations; (d) involve partner countries in the initiation and implementation of projects; (e) decrease the time gap between project proposals and project implementation; (f) improve cooperation between decision-making and implementing bodies. 
TARKASTUKSEN LAAJUUS JA TARKASTUSTAPA 11. Yksi päätavoitteista tässä EU:n CBRN‐osaamiskeskusaloitetta koskevassa tuloksellisuuden tarkastuksessa oli seurata, mitä toimia Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio ovat toteuttaneet pannakseen täytäntöön erityiskertomukseen nro 17/2014 sisältyvät suositukset, joiden mukaan niiden olisi pitänyt a) keskittää EU:n rahoitus EU:n turvallisuuden kannalta merkityksellisimmille alueille b) parantaa alueellisten sihteeristöjen valmiuksia c) laajentaa EU:n edustustojen roolia d) saada kumppanimaat mukaan hankkeiden käynnistämiseen ja täytäntöönpanoon e) lyhentää hanke‐ehdotusten ja hanketäytäntöönpanon väliin jäävää aikaa f) parantaa päätöksenteko‐ ja täytäntöönpanoelinten välistä yhteistyötä.
While our earlier audit concentrated on the set-up of the Initiative, this time we broadened the audit scope to include an assessment of the risk management approach, the Initiative’s implementation in partner countries, and the monitoring and evaluation systems. 
Aiemmassa tarkastuksessa keskityttiin aloitteen perustamiseen ja rakenteeseen, kun taas tällä kertaa tarkastusta laajennettiin siten, että arvioitiin riskienhallintaan sovellettavaa lähestymistapaa, aloitteen täytäntöönpanoa kumppanimaissa sekä seuranta‐ ja arviointijärjestelmiä.
We aimed to answer the question: Has the Centres of Excellence Initiative contributed significantly to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU? 
14 osaamiskeskusaloitteen avulla lievennetty EU:n ulkopuolelta aiheutuvia kemiallisia, biologisia, säteily‐ ja ydinriskejä merkittävästi?
To answer this question, we addressed three sub-questions: (a) Have the Commission and the EEAS adopted an adequate risk management approach? (b) Has the Initiative been satisfactorily developed in partner countries? (c) Have effective monitoring and evaluation systems been established to identify, assess and report on the Centres of Excellence Initiative’s results? 
Vastauksen saamiseksi käsiteltiin kolmea alakysymystä: a) Ovatko komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ottaneet käyttöön asianmukaisen riskienhallintaa koskevan lähestymistavan? b) Onko aloitetta kehitetty tyydyttävästi kumppanimaissa? c) Onko luotu tehokkaat seuranta‐ ja arviointijärjestelmät, joilla yksilöidään ja arvioidaan osaamiskeskusaloitteen tulokset ja raportoidaan niistä?
We carried out our audit between February and October 2017. 
Tarkastus toimitettiin helmikuun ja lokakuun 2017 välisenä aikana.
We carried out audit visits to three partner countries: Georgia (June 2017), Jordan and Lebanon (September 2017). 
Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit kolmeen kumppanimaahan: Georgiaan (kesäkuussa 2017) sekä Jordaniaan ja Libanoniin (syyskuussa 2017).
These countries are part of the Neighbourhood, the Initiative’s priority area, and the first two host regional secretariats14. 
Nämä maat kuuluvat naapuruusmaihin, jotka ovat aloitteen ensisijaista aluetta. Maista kahdessa ensiksi mainitussa sijaitsee alueellinen sihteeristö14.
We interviewed the heads of the regional secretariats, the regional coordinators, on-site technical assistance experts, the national focal points, the EU delegations, 15 project beneficiaries and 3 EU contractors (project implementers). 
Tilintarkastustuomioistuin haastatteli alueellisten sihteeristöjen päälliköitä, alueellisia koordinaattoreita, paikalla toimivia teknisen avun asiantuntijoita, kansallisia koordinaattoreita ja EU:n edustustojen edustajia, viittätoista hankkeiden tuensaajaa ja kolmea EU:n toimeksisaajaa (hankkeen toteuttajaa).
We surveyed all regional secretariats (8) and a sample of other stakeholders (listed below) in order to obtain general information on the Initiative. 
Tilintarkastustuomioistuin teki kyselyn kaikille kahdeksalle alueelliselle sihteeristölle ja muista sidosryhmistä (jotka luetellaan jäljempänä) poimitulle otokselle, jotta aloitteesta 14 Kaakkois‐ ja Itä‐Euroopan sekä Lähi‐idän alueelliset sihteeristöt.
We analysed all the written replies received from: (i) the regional secretariats (5 out of 8 responded); (ii) national focal points (11 out of 18 responded); (iii) EU delegations (14 out of 18 responded); (iv) project implementers (6 out of 7 responded); (v) EU CBRN contact points (5 out of the 10 responded). 
saatiin yleisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin analysoi kaikki kirjalliset vastaukset, jotka saatiin seuraavilta tahoilta: i) alueelliset sihteeristöt (5/8 vastasi) ii) kansalliset koordinaattorit (11/18 vastasi) iii) EU:n edustustot (14/18 vastasi) iv) hankkeiden toteuttajat (6/7 vastasi) v) EU:n CBRN‐yhteyspisteet (5/10 vastasi).
16 OBSERVATIONS Risk based prioritisation of activities still to be achieved Urgent need to prioritise activities and spending 16. 
HUOMAUTUKSET Toimia ei vieläkään priorisoida riskien perusteella Kiireellinen tarve priorisoida toimet ja varojen käyttö 16.
To ensure the best use of limited resources, we recommended in special report 17/2014 to prioritise funding in the areas most relevant to EU security. 
Sen varmistamiseksi, että rajalliset varat käytetään parhaalla mahdollisella tavalla, tilintarkastustuomioistuin suositteli erityiskertomuksessa nro 17/2014 keskittämään rahoituksen EU:n turvallisuuden kannalta merkityksellisimmille alueille.
According to DG HOME, the most direct CBRN risks to the EU’s security lie in the Middle East and Eastern Partnership countries15, followed by the North African countries, which together represent 20 % of the partner countries. 
Muuttoliike‐ ja sisäasioiden pääosaston mukaan välittömimmät EU:n turvallisuuteen kohdistuvat CBRN‐ riskit aiheutuvat Lähi‐idän ja itäisen kumppanuuden maista15 sekä Pohjois‐Afrikan maista.
Despite this, DG DEVCO’s geographical priorities (South East and Eastern Europe, the Middle East, North Africa Sahel, the African Atlantic Façade, and Eastern and Central Africa) cover 70 % of the partner countries, many of which are not regarded as having the most direct CBRN risks to the EU. 
Näiden maiden osuus kumppanimaista on yhteensä 20 prosenttia. Tästä huolimatta kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston maantieteelliset painopisteet (Kaakkois‐ ja Itä‐Eurooppa, Lähi‐itä, Pohjois‐Afrikka ja Sahel, Atlanttiin rajoittuva Länsi‐ Afrikka sekä Itä‐ ja Keski‐Afrikka) kattavat 70 prosenttia kumppanimaista.
DG DEVCO and the EEAS have in fact encouraged more partner countries to join the Initiative. 
Kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat itse asiassa kannustaneet yhä useampia kumppanimaita osallistumaan aloitteeseen.
As a result, the number of partner countries has continued to grow instead of concentrating efforts on a more limited number of countries16. 
Tämän seurauksena kumppanimaiden määrä on edelleen kasvanut sen sijaan, että toimet 15 15 Armenia, Azerbaidžan, Valko‐Venäjä, Georgia, Moldova ja Ukraina.
In October 2017, the number of partner countries had increased by 15 from 43 to 58 since our last audit (see Annex IV) and interest in the Initiative continues to grow17. 
Lokakuuhun 2017 mennessä kumppanimaiden määrä oli kasvanut 15:llä tilintarkastustuomioistuimen viime tarkastukseen verrattuna eli 43:sta 58:aan (ks. liite IV), ja kiinnostus aloitteeseen kasvaa edelleen17.
As resources are limited, the geographical expansion implies less final assistance on average per country. 
Koska varat ovat rajalliset, maantieteellinen laajeneminen tarkoittaa sitä, että tuen lopullinen määrä maata kohti on keskimäärin pienempi.
At the time of special report 17/2014, we looked at the systems for selecting and implementing the first 40 projects. 
Erityiskertomusta nro 17/2014 varten tilintarkastustuomioistuin tutki järjestelmiä, joilla ensimmäiset 40 hanketta valittiin ja toteutettiin.
We compared the project funding allocation from projects 1 to 40 (first period) to projects 41 to 60 (second period). 
Tässä tarkastuksessa verrattiin hankkeiden 1–40 (ensimmäinen kausi) ja hankkeiden 41–60 (toinen kausi) määrärahojen kohdentamista keskenään.
Figure 2 shows that South East and Eastern Europe, which is a priority for the EU, has been the largest overall recipient of project funding (21 %) but received less in the latest period. 
Kaaviosta 2 käy ilmi, että Kaakkois‐ ja Itä‐Euroopan alue, joka kuuluu EU:n painopisteisiin, on ollut yhteensä hankerahoituksen suurin saaja (21 prosenttia), mutta alue sai vähemmän rahoitusta jälkimmäisellä kaudella.
15 16 17 17 African Atlantic Façade, which, aside from Morocco, is not part of the Neighbourhood, has been the largest beneficiary. 
Hankkeesta 41 lähtien suurin tuensaaja on ollut Atlanttiin rajoittuva Länsi‐Afrikka, joka ei Marokkoa lukuun ottamatta kuulu Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin.
Although risks are higher in the Middle East and North Africa Sahel (see paragraph 16)18, these regions (except for the Gulf Cooperation Council region) have received the lowest share of funding in the second period. 
Vaikka riskit ovat suurempia Lähi‐ idässä sekä Pohjois‐Afrikan ja Sahelin alueella (ks. kohta 16)18, nämä alueet (Persianlahden yhteistyöneuvoston aluetta lukuun ottamatta) ovat saaneet toisella kaudella vähiten rahoitusta.
The regions representing the most direct CBRN risks to the EU (see paragraph 16) received in total 43 % of the total project allocation. 
Alueet, joista aiheutuu EU:lle välittömimpiä CBRN‐riskejä (ks. kohta 16), saivat yhteensä 43 prosenttia hankkeiden kokonaisrahoituksesta.
Projects are therefore not prioritised on the basis of risks linked to the geographical location. 
Hankkeita ei siis priorisoida maantieteelliseen alueeseen liittyvien riskien perusteella.
This is contrary to our previous recommendation, which the Commission had accepted. 
Tämä on vastoin tilintarkastustuomioistuimen aiempaa suositusta, jonka komissio on hyväksynyt.
19. 
19 20 17 19.
Following a demand-driven or bottom-up approach19, the regions submit project proposals to DG DEVCO. 
Alueet toimittavat hanke‐ehdotuksia kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosastolle kysyntään perustuvan eli alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan19 mukaisesti.