natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It noted, however, that given the disparity of countries and contexts and because of limitations of the available monitoring data and lack of clearly defined objectives, it was not possible to aggregate the results to give a reliable picture of the overall Objective 1 achievements. 
Kertomuksessa todettiin kuitenkin, ett tuloksia ei ollut mahdollista yhdist siten, ett tavoite 1 -ohjelman saavutuksista saataisiin luotettava kuva, koska eri maiden ja toimintaympris-tjen vlill oli eroavaisuuksia ja koska saatavilla olevat seurantatiedot olivat puutteellisia eik tavoitteita ollut mritelty selkesti.
As an overall assessment of the appropriateness of the strategies adopted, the report concludes that the strategic approach to Objective 1 taken in 1994 must be Ôviewed as broadly appropriate in each of the Member StatesŐ. 
Kertomukseen sisltyvss sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuuden kokonaisarvioinnissa pteltiin, ett vuonna 1994 tavoitteeseen 1 sovellettua strategista lhestymistapaa on pidettv yleisesti ottaen tarkoituksenmukaisena kaikkien jsenvaltioiden osalta.
In its view: ÔThe most significant criticism of the strategies was that they did not constitute much more than the sum of their parts. 
Strategioita kritisoitiin eritoten siit syyst, ett ne eivt olleet paljon enemp kuin yhteenlaskettujen osiensa summa.
As a general comment, the report states that: ÔMany of the apparently most effective actions have been those of a largely Ňmainstream character.Ó Funding has largely tended to reinforce existing patterns of economic development related activity, rather than providing a basis for developing new activities to meet identified objectives or stimulating more innovative approaches.Ő In terms of impact, the report relied, for most regions, on a macro-modelling approach to assess the impact of the SFs on economic and social cohesion. It recognised the fact that: ÔThe emerging results inevitably flow to some extent from assumptions made within the modelling process.Ő The report noted that the scale of their impact, in different cases, reflected the relative importance and allocation of the CSF resources and factors such as initial factor endowments, economic structures, levels of competitiveness and the degree of Ôopen-nessŐ of the economy concerned. 
Vaikutuksen osalta kertomus perustuu suurimmassa osassa alueista makrotaloudellisen mallintamisen lhestymistapaan, jolla arvioidaan rakennerahastojen vaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Kertomuksessa mynnettiin, ett arvioinnista saatavat tulokset ovat vistmtt tietyss mrin seurausta mallintamisen yhteydess tehdyist oletuksista. Kertomuksessa todettiin, ett niiden vaikutuksen taso eri tapauksissa heijasteli yhteisn tukikehyksen resurssien mr ja jakoa ja nkyi seuraavissa tekijiss: alkuperisiss mrrahoissa, talousrakenteissa sek kyseisen talouden kilpailukyvyn tasossa ja ÓavoimuudessaÓ.
It drew general conclusions concerning the impact of the structural funds relative to other external factors and indicated that, while job creation has been substantial, deadweight and displacement was also likely to be substantial. 
Kertomuksessa tehtiin yleiset ptelmt rakennerahastojen vaikutuksesta muihin ulkoisiin tekijihin ja todettiin, ett vaikka typaikkoja on luotu huomattava mr, mys hukka-ja syrjytymisvaikutuksen osuus on todennkisesti huomattava.
However, important benefits in terms of wider Ňadded valueÓ were achieved through the programming approach and the development of public sector management capacity and practices.Ő The CourtŐs assessment of the quality of the evaluation Preliminary remarks 16. 
Ptksen-tekorakenteet eivt yleens mahdollistaneet vahvan strategian aikaansaamista. Ohjelmasuunnittelun ja julkisen sektorin hallinnointivalmiuksien ja -kytntjen kehittmisest saadusta lisarvosta Đ sen laajemmassa merkityksess Đ oli kuitenkin huomattavasti etua.
It is important to acknowledge that the broad approach adopted faced some intrinsic constraints, the principal ones being: time limitations, a limited range of quantified objectives and a lack of detailed result/impact indicators. 
On trke pit mieless, ett sovellettuun laajaan lhestymistapaan liittyi joitakin sen luonteeseen liittyvi rajoitteita, joista keskeisimpi olivat aikarajoitteet, mrllisten tavoitteiden rajallinen mr ja yksityiskohtaisten tulos-/vaikutus-indikaattoreiden puuttuminen.
Furthermore, the impact that can be attributed directly to the programmes and related measures was often difficult to isolate since the target regions frequently benefitted from other operations that are instrumental in achieving similar objectives. 
Lisksi varsinaista ohjelmista ja niihin liittyvist toimenpiteist johtuvaa vaikutusta oli usein vaikeaa havaita, koska kohdealueet hytyivt usein muista tukitoimista, joilla pyrittiin saavuttamaan vastaavanlaisia tavoitteita.
It was also difficult to identify and measure the indirect effects of the Structural Funds expenditure. 
Rakennerahastojen menojen epsuoraa vaikutusta on niin
C 302/8 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 However, the Court considers that certain weaknesses in the evaluation process cannot be attributed merely to inherent constraints but were due to deficiencies in the evaluation process which need to be addressed, particularly so before the ex post assessment of the 2000 to 2006 programming period. 
C 302/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 ikn vaikeaa havaita ja mitata. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tiettyjen arviointiprosessin puutteiden ei voida katsoa johtuvan pelkstn lhestymistavan luonteeseen liittyvist rajoitteista vaan ne johtuvat korjaamista vaativista arviointiprosessin puutteista; kyseiset puutteet olisi korjattava ennen ohjelmakaudesta 2000Đ2006 tehtv jlkiarviointia.
Evolution of issues confronting the regions since 1994 17. 
Alueiden vuodesta 1994 kohtaamien ongelmien ksittelyss tapahtunut kehitys 17.
The Synthesis Report starts with a brief analysis of developments in GDP per capita, unemployment and employment rates in the various regions concerned (1). 
Yhteenvetokertomuksen alussa esitetn lyhyt analyysi asukasta kohti lasketussa BKT:ssa sek tyttmyys-ja tyllisyysasteessa kyseisill alueilla tapahtuneesta kehityksest (1).
The report concludes that: ÔIncreased levels of GDP per head have generally not been the result of increased employment rates resulting from job creationŐ (2). 
Kertomuksessa ptelln, ett asukasta kohti lasketun BKT:n kasvu ei yleens ole ollut seurausta typaikkojen luomisesta johtuvasta tyllisyysasteen kasvusta (2).
Such a conclusion would be a potentially important one for policy makers, suggesting that the main goal of cohesion policy of closing the GDP gap has not been significantly helped by improving labour participation rates (3), a conclusion of major relevance to the SFs. 
Ptelmiss annetaan ymmrt, ett tyvoimaosuutta (3) kasvattamalla ei suuremmin edistet koheesiopolitiikan ptavoitteen saavuttamista eli alueiden vlisten BKT-erojen poistamista; tm voi olla merkittv tieto ptksentekijille, ja erityisen trke se on rakennerahastojen kannalta.
From the information presented in the Synthesis Report, it is difficult to judge the validity of the statement quoted above. 
Yhteenvetokertomuksessa esitettyjen tietojen perusteella on vaikeaa arvioida, onko edell mainittu toteamus validi.
However, there are some regions where either GDP per capita or the participation rate declined or increased only marginally. 
Oli kuitenkin joitakin alueita, joilla joko BKT/asukas tai tyvoimaosuus laskivat tai nousivat ainoastaan hieman.
The Court has sought to assess the claim quoted in paragraph 17 by applying statistical techniques to the data published in the Synthesis Report. 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki arvioimaan edell kohdassa 17 mainittua vitett soveltamalla tilastollisia menetelmi yhteenvetokertomuksessa julkaistuihin tietoihin.
The technical details of this analysis are given in Annex II and the essential points are briefly summarised hereunder. 
Analyysin tekniset yksityiskohdat esitetn liitteess II ja pkohdista esitetn jljempn lyhyt yhteenveto.
The results obtained indicate that changes in employment had a statistically significant impact on real GDP per capita. 
Tulokset osoittavat, ett tyllisyydess tapahtuneilla muutoksilla oli tilastollisesti huomattava vaikutus todelliseen asukasta kohti laskettuun BKT:oon.
In particular, a one percentage point increase in the employment rate was associated with a 0,24 percentage point increase in GDP per capita over the period under assessment. 
Tyllisyyslukujen kasvaessa yhdell prosenttiyksikll BKT/asukas kasvoi arvioitavana kautena 0,24 prosenttiyksikk.
This result is inconsistent with the conclusion of the Synthesis Report quoted above. 
Tulos on ristiriidassa edell mainitun yhteenvetokertomuksessa esitetyn ptelmn kanssa.
To explore further the robustness of the above result, the Court carried out an identical analysis of 145 regions for which data was consistently available (i.e. not just Objective 1 regions). 
Tutkiakseen viel tarkemmin edell mainitun tuloksen luotettavuutta tilintarkastustuomioistuin suoritti identtisen analyysin 145 alueesta, joista oli saatavilla jatkuvasti tietoja (toisin sanoen muistakin kuin tavoite 1 -alueista).
The results, also reported in Annex II, show very similar results across the Union. 
Analyysin tulokset, jotka esitetn liitteess II, olivat varsin yhtenevisi koko unionissa.
These results show that information from basic (1) Synthesis Report, p. 61. (2) Synthesis Report, p. 
Tulokset osoittivat, ett perustiedoista johdettuja tietoja (1) Yhteenvetokertomus, s. 61Đ64. (2) Yhteenvetokertomus, s.
62. (3) Here referring to the active labour force as a percentage of the working age population. data was not sufficiently analysed and indicate an important relationship between increases in GDP and increases in the employment rate which the Synthesis Report did not highlight. 
62. (3) Tss tarkoitetaan tyelmss aktiivisesti olevan tyvoiman prosentuaalista osuutta tyiss olevasta vestst. ei riittvsti analysoitu ja ett BKT:n kasvun ja tyllisyysasteen nousun vlill on merkittv riippuvuussuhde, joka ei ky ilmi yhteenvetokertomuksesta.
Appropriateness of strategies adopted 21. 
Sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuus 21.
The second chapter of the Synthesis Report examines the appropriateness of strategies adopted in terms of geographical and programme balance, as well as the balance between the funds. 
Yhteenvetokertomuksen toisessa luvussa tarkastellaan sovellettujen strategioiden tarkoituksenmukaisuutta alueiden, ohjelmien ja varojen vlisen tasapuolisuuden nkkulmasta.
The planned and actual programme expenditures (4) of the Structural Funds are analysed by Member State and by type of fund but not by the relevant regions Ń in contrast to what is done in the report on GDP per capita and employment and unemployment rates in the various Objective 1 regions. 
Rakennerahastojen rahoitussuunnitelmia ja todellisia ohjelmaan liittyvi menoja (4) analysoidaan jsenvaltioittain ja varatyyppien mukaisesti, mutta ei asianomaisten alueiden mukaisesti eritel-tyin; toisin sanoen analyysi poikkeaa asukasta kohti laskettua BKT:a sek tyllisyys-ja tyttmyysastetta eri tavoite 1 -alueilla koskevassa kertomuksessa esitetyst analyysista.
This limits the analysis that can be performed, as is noted by the report itself in giving the results of a regression analysis which attempts to relate EU funds per capita by Member State to the GDP per head of population (5). 
Tm rajoittaa analyysin toteutettavuutta kuten mainitaan mys yhteenvetokertomuksessa, jossa esitetn tulokset regressioanalyysista, jossa pyrittiin luomaan yhteys jsenvaltioittain asukasta kohti laskettujen EU-varojen ja asukasta kohti lasketun BKT:n vlill (5).
Accordingly, the results given in the report are not statistically significant and, consequently, are of limited value. 
Yhteenvetokertomuksessa esitetyt tulokset eivt tten ole tilastollisesti merkittvi ja ne ovat nin ollen vharvoisia.
However, the Court applied slightly different statistical techniques, using the same data as in the report. 
Tilintarkastustuomioistuin sovelsi joiltain osin erilaisia tilastollisia menetelmi yhteenvetokertomuksessa hydynnettyyn aineistoon.
The technical details of this analysis are given in Annex III and the essential points are briefly summarised hereunder. 
Analyysin tekniset yksityiskohdat esitetn liitteess III ja pkohdista esitetn lyhyt yhteenveto jljempn.
The results obtained support the intuitive conclusion that the higher the EU funds provided per capita, the higher is the GDP growth per capita in Member States. 
Tulokset vahvistavat intuitioon perustuvan ptelmn: mit suurempi mr EU-varoja oli varattu asukasta kohti sit enemmn jsenvaltion BKT/asukas nousi.
A central part of the assessment in this section of the Synthesis Report is based on a comparison of various categories of planned expenditure in 1994 and the estimated actual expenditure in 1999. 
Kyseisess yhteenvetokertomuksen osassa oleva arviointi perustuu keskeisilt osin vuodeksi 1994 suunniteltujen eri menoluokkien ja vuoden 1999 todellisia menoja koskevan arvion vertailuun.
However, the data presented suffers from a number of serious errors or discrepancies which limits the validity of the conclusions which can be drawn. 
Esitetyiss tiedoissa on kuitenkin joukko suuria virheit tai poikkeamia, mik rajoittaa niiden perusteella tehtvien ptelmien validiutta.
In particular, in the case of five Member States, the figure for actual expenditure given under the ÔtotalŐ column (in the relevant table published in the Synthesis Report) is different from the sum of the figures which appear under the individual columns that denote EU, public and private (4) Synthesis Report, Table 2.1, p. 
Todellisten menojen mr, joka on esitetty (yhteenvetokertomuksessa julkaistun taulukon) ÓkokonaismrÓ-sarakkeessa, poikkeaa viiden jsenvaltion osalta (samassa taulukossa olevien) yksittisiss sarakkeissa esitettyjen, EU:n, (4) Yhteenvetokertomus, taulukko 2.1, s.
75, Tables 2.5 and 2.6, p. 
75, taulukot 2.5 ja 2.6, s.
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/9 sector expenditure respectively (as they appear in the very same table). 
12.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 302/9 yksityisen ja julkisen sektorin menoja koskevien lukujen summasta.
These discrepancies are summarised in Table 1. 
Nm poikkeamat on koottu taulukkoon 1.
The percentage discrepancy, which is shown in the last column of this table, is significant and implies an inadequate quality control in the formulation of the report content and results. 
Taulukon viimeisess sarakkeessa esitetty prosentuaalinen poikkeama on merkittv ja tarkoittaa sit, ett laadunvalvonta ei toiminut riittvll tavalla yhteenvetokertomuksen sislln laadinnan ja tulosten esittmisen osalta.
Notwithstanding these discrepancies, transforming the data given on a per capita basis (1) provides some useful observations which in some contexts differ from what was concluded in the Synthesis Report. 
Kun tiedot muutetaan asukasta kohti lasketuiksi m-riksi (1), voidaan nist poikkeamista huolimatta tehd muutamia hydyllisi havaintoja, jotka joissakin yhteyksiss eroavat yhteenvetokertomuksessa esitetyist ptelmist.
Table 2 gives the actual per capita expenditure ranked from highest to lowest for each category. 
Taulukossa 2 esitetn todelliset asukasta kohti lasketut menot kunkin luokan osalta ale-nevasti suuruusjrjestyksess.
Table 1 Summary of discrepancies noted in paragraph 24 Germany Italy United Kingdom France Austria (1) Million euro. 
Taulukko 1 Yhteenveto kohdassa 24 tarkoitetuista poikkeamista Saksa Italia Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Itvalta (1) Miljoonaa euroa.
Total Actual/capita Sum of columns (1) 41 015 34 804 3 961 3 339 1 116 Published total (1) 48 243 30 547 4 803 4 019 1 040 Table 2 Actual expenditure (1) Difference (1) 7 228 Đ4257 842 680 Đ76 Percentage discrepancy Đ15 14 Đ18 Đ17 7 Private Actual/capita Austria 2 458 Germany 1 299 Netherlands 1 039 Belgium 705 Ireland 570 Portugal 448 Greece 396 France 205 UK 174 Spain na Italy na 377 Austria Netherlands Germany Ireland Greece Portugal Spain Belgium France Italy United Kingdom 3 866 3 438 2 933 2 926 2 716 2 472 1 725 1 587 1 579 1 445 1 407 2 104 EU per capita Ireland 1 653 Greece 1 580 Portugal 1 403 Spain 1 143 Germany 884 Austria 657 Italy 652 France 621 UK 605 Netherlands 578 Belgium 427 1 033 Public Actual/capita Netherlands 1 Austria 1 Greece Ireland Portugal Spain France Belgium UK Germany Italy na 419 States listed in Table 1, the sum of the three columns in this table do not add up to the total column. 
Todellisten menojen kokonaismr/asukas Sarakkeissa esitetyt mrt yhteens (1) 41 015 34 804 3 961 3 339 1 116 Julkaistu kokonaismr (1) 48 243 30 547 4 803 4 019 1 040 Taulukko 2 Todelliset menot (1) Erotus (1) Prosentuaalinen poikkeama 7228 Đ15 Đ4257 14 842 Đ18 680 Đ17 Đ76 7 EU-menot/asukas 1 Julkisen sektorin todelliset menot/asukas Yksityisen sektorin todelliset menot/asukas Itvalta 2 458 Saksa 1 299 Alankomaat 1 039 Itvalta Alankomaat Saksa Irlanti Kreikka Portugali Espanja Belgia Ranska Italia Yhdistynyt kuningaskunta Keskimrin asukasta kohti 3 866 3 438 2 933 2 926 2 716 2 472 1 725 1 587 1 579 1 445 1 407 2 104 Irlanti Kreikka Portugali Espanja Saksa Itvalta Italia Ranska Yhdistynyt Kuningaskunta Alankomaat Belgia 653 Alankomaat 1 1 1 403 Kreikka 1 143 Irlanti 884 Portugali 657 Espanja 652 Ranska 621 Belgia 605 Yhdistynyt Kuningaskunta 578 Saksa 427 Italia 1 033 580 Itvalta 1 822 033 739 703 621 582 485 456 381 311 tietoja ei saatavilla 419 Belgia Irlanti Portugali Kreikka Ranska Yhdistynyt Kuningaskunta Espanja Italia 705 570 448 396 205 174 tietoja ei saatavilla tietoja ei saatavilla 377 (1) Taulukko2perustuuyhteenvetokertomuksessajulkaistuihintietoihin.Tstsyystjoidenkintaulukossa1lueteltujenjsenvaltioidenosalta taulukon 2 kolmessa sarakkeessa esitettyjen mrien summa ei tsm ÓkokonaismrÓ-sarakkeessa esitetyn mrn kanssa. (1) Tss yhteydess asukaskohtaisten mrien laskemisessa on otettu huomioon koko maan vestmr.
C 302/10 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 26. 
C 302/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 12.12.2006 26.
The table shows that the total actual funds average was 2 104 euro per person. 
Taulukosta ky ilmi, ett todellisten varojen kokonaismr oli keskimrin 2 104 euroa/asukas.
The EU Structural Funds contributed approximately half of this, while three of the four cohesion Member States managed around 50 % more than the average of 1 033 euro per person. 
Nist varoista suunnilleen puolet saatiin EU:n rakennerahastoilta; kolme neljst jsenvaltiosta hallinnoi noin 50:t prosenttia suurempaa mr kuin keskimrist EU-tuen mr, joka on 1 033 euroa/asukas.
Of particular importance is the contribution of the private sector, especially in the light of the emphasis on long-run supply side impacts on the regions. 
Yksityisen sektorin rahoitusosuus on merkittv erityisesti silloin, kun painotetaan pitkn aikavlin vaikutuksia kyseisten alueiden tarjontaan.
It appears that some Objective 1 regions in Member States, such as Austria, Germany and the Netherlands, have been particularly successful in combining private investment with the Structural Funds, even surpassing, significantly in the case of Austria and Germany, the average contribution from the EU Structural Funds. 
Nytt silt, ett tietyiss jsenvaltioissa Đ kuten Alankomaissa, Itvallassa ja Saksassa Đ on tietyill tavoite 1 -alueilla onnistuttu erityisen hyvin yhdistmn yksityisen sektorin investoinnit ja rakennerahastojen rahoitusosuus; Itvallan ja Saksan tapauksessa yksityisen sektorin investoinnit olivat EU:n rakennerahastoilta saatua keskimrist rahoitusosuutta suuremmat.
However, the factors contributing to a higher participation by the private sector remain unexplored in the report. 
Yhteenvetokertomuksessa ei kuitenkaan tarkastella tekijit, jotka johtivat siihen, ett yksityisen sektorin rahoitusosuus oli julkista sektoria suurempi.
For example, was this a result of the nature of the projects chosen, the skills of the human resources available or indeed a different kind of assistance that is given to the private sector from the funds? 
Johtuiko tm esimerkiksi valittujen hankkeiden luonteesta, kytettviss olevan henkilstn ammatillisista taidoista tai rakennerahastoista yksityiselle sektorille annettavan avun erilaisuudesta?
The assessment of appropriateness was seldom based on formalised techniques(1) and the practices followed by the national evaluators were quite different and were generally largely descriptive. 
Tarkoituksenmukaisuuden arviointi perustui harvoin vakiomenetelmiin (1) ja kansallisten arvioijien soveltamat kytnnt erosivat toisistaan melkoisesti ja olivat yleisesti ottaen lhinn kuvailevia.
Similarly, the changes in strategy during the programming period have not been examined thoroughly in terms of their appropriateness. 
Strategioihin ohjelmakauden aikana tehtyjen muutosten tarkoituksenmukaisuutta ei myskn tutkittu perusteellisesti.
Evaluation of effectiveness 29. 
Vaikuttavuuden arviointi 29.
Specific chapters in the national evaluations and in Chapter 3 of the Synthesis Report tackle the effectiveness of Structural Funds, based on the extent to which expected effects have been obtained and objectives have been achieved. 
Kansallisten arviointien tietyiss luvuissa ja yhteenvetokertomuksen luvussa 3 ksitelln rakennerahastojen vaikuttavuutta sen perusteella, miss mrin oletetut vaikutukset on saatu aikaan ja tavoitteet saavutettu.
Five themes are explored, namely Transport, SMEs, R&D, Education and Training, and Rural Development. Two horizontal themes dealing with the environment and equal opportunities are also examined. 
Tarkasteltavina oli viisi aihetta: liikenne, pk-yritykset (pienet ja keskisuuret yritykset), tutkimus-ja kehittmistoiminta (T&K), koulutus ja tydennyskoulutus sek maaseudun kehittminen.
The analysis is based on a sample of 70 % of the value of Objective 1 programmes. 
Analyysi perustuu otokseen, joka edustaa 70:t prosenttia tavoite 1 -ohjelmien kokonaisarvosta.
However, a great deal of emphasis was placed on qualitative appraisals, for example rating community (1) This assessment needs identification and examination within a global framework of the causal links between the needs, the strategic objectives, the objectives of programmes/sub-programmes/measures and the allocation of resources. 
Laadullisille arvioinneille annettiin analyysissa kuitenkin paljon painoarvoa; esimerkiksi yhteisn saamaa lisarvoa mitattiin Ókyll tai eiÓ -kysymysten (1) Arvioinnissa olisi mritettv tarpeet, strategiset tavoitteet, ohjelmien/alaohjelmien/toimenpiteiden tavoitteet ja varojen kohdentaminen sek tarkasteltava niiden vlisi syy-yhteyksi yleisell tasolla.
It needs also in principle a ranking of the needs and unsatisfactory socio-economic situations which the CSF aim to address and a hierarchy of inherent factors to be considered in order to ensure that resources are optimally targeted towards meeting needs. added value on a ÔyesŐ or ÔnoŐ basis. 
Tarpeet ja eptyydyttvt sosioekonomiset tilanteet, joihin yhteisn tukikehyksell pyritn vaikuttamaan, olisi periaatteessa laitettava trkeysjrjestykseen sek luotava sellaisten tekijiden hierarkia, jotka on otettava huomioon sen varmistamiseksi, ett resurssit kohdennetaan mahdollisimman hyvin tarpeita vastaavasti. perusteella.
Such appraisals and opinions are often classified too broadly and are not always objectively verifiable. 
Tllaisia arvioita ja lausumia pidetn yleens liian yleisluontoisina eik niit ole aina mahdollista todentaa objektiivisesti.