natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The RSFF beneficiaries also expressed the opinion that the loans contributed to avoiding the ‘brain drain’ of highly qualified persons and sustained EU employment. 
RSFF-edun-saajat esittivät myös näkemyksen, jonka mukaan lainojen avulla kyettiin estämään ”aivovientiä” eli erittäin pätevien asiantuntijoiden lähtöä sekä tukemaan EU:n työllisyyttä.
A survey among the RSFF beneficiaries revealed that access to finance was not a major barrier to beneficiaries investing in RDI. 
RSFF-lainojen edunsaajiin kohdistettu kysely osoitti, että rahoituksen saatavuus ei ollut keskeisenä esteenä edunsaajien tutkimus-, kehitys-ja innovointi-investoinneille.
More than half of the RSFF beneficiaries (56 %) stated that the lower interest rate was a decisive or major factor for taking a RSFF loan (see Figure 7). 
Yli puolet RSFF-lainojen edunsaajista (56 prosenttia) totesi, että alhaisempi korkotaso oli ratkaiseva tai keskeinen tekijä RSFF-lainan ottamiselle (ks. kaavio 7).
This indicates that RSFF could have a crowding out effect and that a number of RSFF projects would have been financed by commercial banks78, albeit at higher cost to the beneficiaries. 
Tämä osoittaa, että RSFF-välineestä voisi aiheutua syrjäyttämisvaikutus ja että liikepankit olisivat rahoittaneet useat RSFF-hankkeet78, vaikkakin korkeammin edunsaajille aiheutuvin kustannuksin.
Given the relatively long maturity of the loans, it is too early to assess the risks taken by the EIB under the RSFF. 
Kun huomioon otetaan lainojen suhteellisen pitkä erääntymisaika, on liian varhaista arvioida RSFF-toimiin liittyvää EIP:n riskiä.
However, the current low impairment79 rate could indicate that the RSFF loans are not necessarily as risky as expected, when the RSFF was set up. 
Nykyinen alhainen arvon alentumisaste79 voisi kuitenkin olla merkki siitä, että RSFF-lainat eivät välttämättä ole niin riskialttiita kuin välineen perustamisen yhteydessä oletettiin.
FIGURE 7 REASONS FOR TAKING A RSFF LOAN 78 72 % of the RSFF beneficiaries either disagree or strongly disagree with the statement that they had no access to other debt finance. 
78 RSFF-lainojen edunsaajista 72 prosenttia on eri mieltä tai vahvasti eri mieltä väitteestä, jonka mukaan heillä ei ollut saatavillaan muuta velkarahoitusta.
79 Only two loans of a combined value of 70 million euro have been impaired. 
79 Ainoastaan kahden, yhteisarvoltaan 70 miljoonan euron suuruisen lainan arvo on alentunut.
This represents 7 % of EU contribution to cover the losses from RSFF and 1,4 % of total disbursements. 
Tämä vastaa seitsemää prosenttia RSFF-välineeseen liittyvien tappioiden kattamiseen tarkoitetusta EU:n rahoitusosuudesta ja 1,4:ää prosenttia maksujen kokonaismäärästä.
47 The financial advantage of the loan interest rate was a decisive/major reason for taking an RSFF loan You had access to debt finance for research, development and innovation but at a higher interest rate from another private/public bank You had no access to other debt finance as there is no debt financing market for such projects You had no access to other debt finance for research, development and innovation as no commercial/public bank was willing to lend you for your project 56 % 44 % 40 % Lower interest rate as the main motivating factor 11 % 6% 0 % Source: European Court of Auditors' questionnaire to the RSFF beneficiaries. 
47 KAAVIO 7 RSFF-LAINAN OTTAMISEN PERUSTEET Lainan korkotasosta koituva taloudellinen etu oli ratkaiseva/keskeinen syy RSFF-lainan ottamiselle Teillä oli mahdollisuus saada velkarahoitusta tutkimusta, kehitystä ja innovointia varten korkeammalla korolla jostakin toisesta yksityisestä tai julkisesta pankista Teillä ei ollut mahdollisuutta saada muuta velkarahoitusta, sillä asianomaisille hankkeille ei ole olemassa velkarahoitusmarkkinoita Teillä ei ollut mahdollisuutta saada muuta velkarahoitusta tutkimusta, kehitystä ja innovointia varten, sillä liikepankki / julkinen pankki ei ollut halukas myöntämään lainaa hankettanne varten 56% Pääasiallisena syynä alhaisempi korkotaso Lähde: RSFF-lainojen edunsaajille suunnattu tilintarkastustuomioistuimen kysely.
Access to debt as the main motivating factor 20 % 60 % 80 % 100 % Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
11% 6 % 0 % Pääasiallisena syynä lainan saatavuus 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 44 % Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
48 REVISION OF THE RSFF PARAMETERS IN 2011 SHIFTED THE RISK BALANCE TOWARDS THE EU BUDGET 97. 
48 VUONNA 2011 TOTEUTETTU RSFF-PARAMETRIEN TARKISTUS SIIRSI RISKIPAINOTUSTA EU:N TALOUSARVION SUUNTAAN 97.
Under the initial RSFF cooperation agreement between the EIB and the European Commission, the EU budget supported a maximum loss of 50 % of the nominal loan. 
EIP:n ja Euroopan komission välillä tehdyn alkuperäisen RSFF-yhteistyö-sopimuksen mukaan EU:n talousarviosta korvataan enintään 50 prosentin osuus nimellislainan arvon menetyksestä.
An amendment in December 2011 introduced a new approach based on a ‘portfolio first loss piece’. 
Joulukuussa 2011 tehdyn muutoksen myötä käyttöön otettiin uusi lähestymistapa, jonka perustana on niin kutsuttu salkun first loss -osaan pohjautuva lähestymistapa.
Applying this new approach, the EIB may withdraw from the EU contribution an amount of 95 % of the impaired loan amount within the limit of the overall EU contribution. 
Tätä uutta lähestymistapaa soveltamalla EIP voi periä EU:n rahoitusosuudesta määrän, joka vastaa 95:ää prosenttia arvoltaan alentuneen lainan määrästä EU:n rahoitusosuuden kokonaismäärän rajoissa.
The EIB is therefore exposed to the remaining risk of 5 % of the impairment amount and to all impaired amounts above the EU contribution. 
EIP:hen kohdistuu näin ollen jäljelle jäävä viiden prosentin jäännösriski, joka liittyy arvoltaan alentuneeseen määrään sekä kaikkiin EU:n rahoitusosuuden ylittäviin arvoltaan alentuneisiin määriin.
Thus, the revised cooperation agreement has shifted the risks from the EIB to the EU. 
Tästä seuraa, että riskit ovat tarkistetun yhteistyösopimuksen myötä siirtyneet EIP:ltä EU:lle.
If the loans turn out to be indeed of low risk, the cumulative amount of losses will not exceed the maximum EU contribution and the EU will end up bearing 95 % of the losses on impaired loans (for illustrative example see Box 6). 
Mikäli lainat osoittautuvatkin riskiltään alhaisiksi, kertynyt tappioiden määrä ei ylitä EU:n enimmäisrahoitusosuutta, ja EU kattaa lopulta 95 prosenttia arvoltaan alentuneisiin lainoihin liittyvistä tappioista (ks. kuvaava esimerkki, laatikko 6).
The Council decision is not entirely clear on the level of risk that could be accepted by the EU. 
Neuvoston päätöksestä ei käy täysin selvästi ilmi, mikä olisi riskitaso, jonka EU voisi hyväksyä.
That is, for a loan of 100 million euro, a maximum of 50 million euro was blocked to cover the risk of default. 
Tämä tarkoittaa, että 100 miljoonan euron lainasta enintään 50 miljoonaa euroa varattiin luottoriskin kattamiseen.
If the borrower defaults on the loan, the loss for the EU would amount to 50 million euro while the EIB would bear the remainder. 
Jos lainanottaja laiminlyö maksut, EU:lle aiheutuisi 50 miljoonan euron tappio ja loppumenetys kohdistuisi EIP:hen.
Revised cooperation agreement For the same loan, the amount to be blocked from the EU contribution is set at 95 million euro. 
Tarkistettu yhteistyösopimus Kyseistä lainaa koskevan tappion kattamiseen varataan EU:n rahoitusosuudesta 95 miljoonaa euroa.
If the borrower defaults, the loss for the EU would be 95 million euro while the EIB would bear a loss of 5 million euro only. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Jos lainanottaja laiminlyö maksut, EU:lle aiheutuva tappio on 95 miljoonaa euroa ja EIP:n tappioksi jää ainoastaan 5 miljoonaa euroa. Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
49 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 98. 
49 PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET 98.
Over the course of FP7 the Commission has introduced a number of changes which have simplified the rules for participation. 
Komission on seitsemännen puiteohjelman aikana tehnyt monia muutoksia, joilla yksinkertaistetaan osallistumista koskevia sääntöjä.
The Commission has been successful in particular in rationalising the requirements and improving its guidance documents for beneficiaries. 
Komissio on etenkin onnistunut järkeistämään vaatimuksia ja parantamaan edunsaajille tarkoitettua ohjeistusta.
The FP7 funding model remains complex, but the simplification of the funding model is an important element of the Commission’s proposal for the rules for participation under Horizon 2020 (see paragraphs 17 to 20). 
Seitsemännen puiteohjelman rahoitusmalli on yhä monimutkainen, mutta rahoitusmallin yksinkertaistaminen on tärkeä osatekijä Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista koskevista säännöistä tehdyssä ehdotuksessa (ks. kohdat 17–20).
The Commission has been able to align FP7 provisions with beneficiaries’ practices in some cases, but more needs to be done in future to maximise the advantages. 
Komissio on pystynyt yhdenmukaistamaan seitsemännen puiteohjelman säännöksiä ja edunsaajien käytäntöjä joissakin tapauksissa, mutta vastaisuudessa niitä on hyödyn maksimoimiseksi yhdenmukaistettava edelleen.
The establishment of the RCC as a high-level committee with overall responsibility is a step in the right direction to tackle incoherent rules; however, the mechanisms for identification of diverging practices are weak (see paragraphs 21 to 44). 
Tutkimuksesta vastaavan selvityskomitean perustaminen kokonaisvastuun kantavaksi korkean tason elimeksi on askel oikeaan suuntaan epäjohdonmukaisuuksien poistamiseksi, joskin eriävien käytäntöjen kartoittamismekanismit ovat puutteelliset (ks. kohdat 21–44).
RECOMMENDATION 1 With a view to better aligning FPs’ provisions with beneficiaries’ practices, the Commission should in Horizon 2020 aim to: — make further efforts to ensure that beneficiaries’ practices can be accepted; — reduce the requirements that the beneficiaries have to fulfil to have their cost methodology certified; — ensure that certificates on methodology provide clear benefits in terms of reduced administrative burden, so that obtaining such a certificate has clear value for money for the beneficiaries; — accept, where justified, existing national practices, such as average personnel cost methodologies, with the aim of further simplification for those beneficiaries that use them. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
SUOSITUS NRO 1 Seitsemännen puiteohjelman säännösten ja edunsaajien käytäntöjen yhdenmukaistaminen etenisi, jos komission pyrkimyksenä olisi Hori‐ sontti 2020 ‐ohjelman yhteydessä – varmistaa edelleen, että edunsaajien käytännöt voidaan hyväksyä – vähentää niiden vaatimusten määrää, jotka edunsaajien on täytettävä kustannuslaskentamenetelmiä koskevan lausunnon yhteydessä. – varmistaa, että menetelmiä koskevasta lausunnosta koituu edun‐ saajille selkeästi etua: hallinnollinen taakka kevenee ja edunsaaja saa selvästi rahoilleen vastinetta. – hyväksyä olemassa olevat kansalliset käytännöt, kun se on pe‐ rusteltua (esimerkiksi keskimääräisiin henkilöstökuihin perustuva kustannuslaskentatapa), jotta yksinkertaistamista voidaan jatkaa niitä käyttävien edunsaajien osalta. Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
50 RECOMMENDATION 2 The Commission should improve coherence in FP7 management. 
50 SUOSITUS NRO 2 Komission olisi hallinnoitava seitsemättä puiteohjelmaa johdonmu‐ kaisemmin.
The Commission should carry out in-depth analysis of the procedures in order to identify and eliminate any divergences. 
Komission olisi analysoitava menettelyt perusteellisesti voidakseen kartoittaa ja poistaa eroavaisuudet.
Exceptions should be clearly justified. 
Poik‐ keukset olisi perusteltava selkeästi.
The Commission should make the implementation of other research-related instruments (JTIs, Structural Funds) more consistent with framework programmes (FP7 and Horizon 2020), as a good example of how to address the European Research Area objective of better harmonisation through alignment of rules. 
Komission olisi lisättävä muiden tutkimusalan välineiden (yhteiset teknologia‐aloitteet, rakennera‐ hastot) ja puiteohjelmien (seitsemäs puiteohjelma ja Horisontti 2020 ‐ohjelma) täytäntöönpanon välistä johdonmukaisuutta. Tämä tarjoaisi hyvän esimerkin siitä, miten pyritään kohti eurooppalaisen tutkimus‐ alueen tavoitetta eli miten toimintaa yhdenmukaistetaan yhteneväisten sääntöjen avulla.
The Commission’s management of FP7 processes is not sufficiently robust in certain key areas. 
Komissio ei hallinnoi seitsemännen puiteohjelman prosesseja riittävän tiukasti tietyillä keskeisillä aloilla.
On the one hand, process design, improvement and information are strong areas with few weaknesses. 
Yhtäältä prosessisuunnittelu ja kehittäminen ja informaatio ovat vahvoja osa-alueita, joissa ilmenee vain harvoja puutteita.
On the other hand, the Commission has not fully aligned resources to support FP7 processes. 
Toisaalta komissio ei ole jakanut seitsemännen puiteohjelman prosessien tueksi täysin vastaavia resursseja.
The lack of harmonisation of the back-office tools and the absence of business process management tools may hamper efficient implementation. There are some examples of advanced tools in the Commission, which other services could learn from. 
Taustatoimintojen välineitä ei ole yhdenmukaistettu ja käytössä ei ole liiketoimintaprosessien hallin-tavälineitä, mikä saattaa haitata tehokasta täytäntöönpanoa. Komissiossa on käytössä eräitä edistyneitä välineitä, joita muut yksiköt voisivat käyttää esimerkkeinä.
Furthermore, there are indications that staff utilisation varies between the themes of the Cooperation Specific Programme. 
Lisäksi on näyttöä siitä, että henkilöstöresurssien käyttö vaihtelee Yhteistyö-erityisohjelman aihealueilla.
In its analysis the Court used basic workload indicators which indicate that too many staff resources are used for the implementation of some themes at the cost of other themes or other Commission activities (see paragraphs 45 to 55). 
Tilintarkastustuomioistuin sovelsi analyysissään työmäärää mittaavia perusindikaattoreita, jotka osoittivat, että joidenkin aihealueiden täytäntöönpanoon käytetään liikaa henkilöstöresursseja eräiden muiden aihealueiden ja muiden komission toimien kustannuksella (ks. kohdat 45–55).
RECOMMENDATION 3 To improve process efficiency, the Commission should ensure that resources are properly aligned: — The Commission has already started to develop a new generation of IT tools for Horizon 2020. 
SUOSITUS NRO 3 Komission olisi prosessien tehostamiseksi varmistettava, että resurssit on jaettu asianmukaisella tavalla seuraavasti: — Komissio on jo alkanut kehittää tietoteknisten välineiden uutta sukupolvea Horisontti 2020 ‐puiteohjelmaa varten.
Based on these indicators, the Commission should conduct a study to identify overstaffed services or directorates, from which staff can be reallocated to understaffed areas or to other Commission activities. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Komission olisi näiden indikaattoreiden avulla tutkittava, missä yksiköissä ja linjoissa henkilöstöä on liikaa, jotta henkilöstöä voidaan siirtää alueille, joilla henkilöstöä on liian vä‐ hän, tai komission muihin toimiin. Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
Whilst processing times have shortened over the course of FP7, they have only approached 9 months in 2012. 
Käsittelyajat ovat lyhentyneet seitsemännen puiteohjelman mittaan, mutta ne ovat vasta vuonna 2012 lähentyneet yhdeksää kuukautta.
The audit has highlighted a number of causes of longer time to grant as well as good practices on how to deal with those causes that are avoidable. 
Tarkastuksessa tuotiin esiin eräitä syitä siihen, miksi käsittelyyn kuluu pidempi aika, sekä hyviä käytäntöjä, joiden avulla vältettävissä oleviin syihin voidaan puuttua.
Management’s attention to this problem and the existence of an environment which enables effective sharing of good practices are key. 
Ratkaisevia tekijöitä ovat johdon tietoisuus ongelmasta ja toimintaympäristö, joka antaa mahdollisuuden jakaa hyviä käytäntöjä vaikuttavalla tavalla.
The important differences in total time to pay between different directorates also suggest possible scope for improvement (see paragraphs 56 to 66). 
Myös maksun suorittamiseen tarvittava kokonaisaika vaihtelee huomattavasti eri linjojen välillä, mikä viittaa siihen, että tilannetta on mahdollista parantaa (ks. kohdat 56–66).
51 RECOMMENDATION 4 Reducing the processing times, in particular of time to grant, requires that processes be automated to the maximum extent possible and implemented consistently across the Commission. 
51 SUOSITUS NRO 4 Prosessointiaikojen ja etenkin hanke‐ehdotuksen käsittelyajan lyhen‐ täminen edellyttää, että prosessit automatisoidaan mahdollisimman pitkälle ja niitä sovelletaan johdonmukaisesti koko komissiossa.
To that end, the Commission should review whether more harmonised distribution of responsibilities between services would improve process efficiency. 
Sitä varten komission olisi arvioitava, lisäisikö yhdenmukaisempi yksiköiden välinen vastuualueiden jako prosessin tehokkuutta.
The Commission should ensure that the distribution of responsibilities is optimised given the changes envisaged under Horizon 2020. 
Komission olisi var‐ mistettava, että vastuualueiden jako olisi optimaalinen Horisontti 2020 ‐ohjelman mukanaan tuomia muutoksia silmällä pitäen.
This will allow for an easy exchange of best practices across the services and will create a level playing field, in which the performance of different organisational entities implementing the same programme can be directly compared. 
Tämä mahdol‐ listaisi sen, että yksiköiden olisi helppoa vaihtaa tietoja parhaista käy‐ tännöistä, ja tuloksena olisi selkeämpi toimintaympäristö, jossa samaa ohjelmaa täytäntöönpanevien eri organisaatioyksiköiden tulokset ovat suoraan vertailtavissa.
It will also bring the benefit of reduced complexity, which in turn can make the framework programme more efficient (for instance, the set-up of electronic workflow tools will be easier). 
Etuna on myös, että vakioiminen vähentää moni‐ mutkaisuutta, mikä puolestaan voi tehostaa puiteohjelmaa (esimerkiksi sähköisten työnhallintasovellusten käyttöönotto helpottuisi).
The quality controls applied to the selection and follow-up of the projects function well. 
Hankkeiden valintaan ja seurantaan kohdistuva laadunvalvonta toimii hyvin.
The Commission’s evaluation approach follows best international practice. 
Komission arviointiin soveltama lähestymistapa noudattelee parhaita kansainvälisiä käytäntöjä.
The audit identified one specific gap in quality controls, which relates to the main tool for expert selection. 
Tarkastuksessa havaittiin, että laadunvalvonnassa on yksi erityinen puute, joka liittyy asiantuntijoiden valinnassa käytettävään keskeiseen välineeseen.
It places greater reliance on controls after payment and attaches less importance to the risk of errors. 
Siinä painotetaan maksamisen jälkeen tehtäviä tarkastuksia ja kiinnitetään vähemmän huomiota virheriskiin.
The risk-based control strategies of national funding agencies allow them to focus their control effort on those beneficiaries which constitute a higher risk and ease the burden of controls on less risky beneficiaries (see paragraphs 67 to 83). Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 
Kansallisten rahoituslaitosten riskiperusteisissa valvontastrategioissa tarkastustyö voidaan kohdentaa niihin edunsaajiin, joiden kohdalla riski on suurempi, ja keventää sellaisille edunsaajille tarkastuksista aiheutuvaa taakkaa, joiden osalta riski on pienempi (ks. kohdat 67–83). Erityiskertomus nro 2/2013 – Onko komissio varmistanut tehokkaan täytäntöönpanon seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
They have met the needs for which they were created. 
Välineet vastaavat tarpeita, joiden vuoksi ne perustettiin.
Sometimes they have been very successful in attracting a specific group of beneficiaries (e.g. SMEs). 
Toisinaan niiden avulla on onnistuttu erinomaisesti saamaan mukaan tiettyjä edunsaajien erityisryhmiä (kuten pk-yrityksiä).
However, the implementation of JTIs has suffered from an overly complex legal framework (see paragraphs 84 to 93). 
Liian monimutkainen oikeudellinen kehys on kuitenkin haitannut yhteisten teknologia-aloitteiden toteuttamista (ks. kohdat 84–93).
52 RECOMMENDATION 5 The Commission should make its control activities more risk-driven. 
52 SUOSITUS NRO 5 Komission olisi lisättävä valvontatoimiensa riskiperusteisuutta.
The ultimate objective should be to focus its controls on those beneficiaries which are considered to constitute a higher risk and ease the burden on less risky beneficiaries. 
Viime kädessä komission tarkastukset olisi pyrittävä kohdentamaan niihin edunsaajiin, joiden osalta riskiä pidetään suurempana, ja samalla ke‐ ventämään sellaisille edunsaajille tarkastuksista aiheutuvaa taakkaa, joiden kohdalla riski on pienempi.
The beneficiaries should be classified into categories based on their general risk profile and the Commission’s experience with the beneficiary’s control environment. 
Edunsaajat olisi luokiteltava yleisen riskiprofiilinsa ja komission edunsaajan valvontaympäristöstä saaman kokemuksen perusteella.
Cooperation with national funding agencies could provide further intelligence on beneficiaries’ risk and could also potentially lead to a reduction in the control burden placed on some beneficiaries. 
Kansallisten rahoituslaitosten kanssa tehtävän yhteistyön avulla voitaisiin saada lisää tietoja edunsaajiin liittyvistä riskeistä ja mahdollisesti keventää eräille edunsaajille tarkastuksista aiheutuvaa taakkaa.
As regards the ex post controls, the Commission should extend its single representative sample of controls so that it covers all parts of FP7. 
Jälkitarkastusten osalta komission pitäisi laajen‐ taa yhteen edustavaan otokseen perustuvaa tarkastusta niin, että otos kattaa kaikki seitsemännen puiteohjelman osat.
RECOMMENDATION 6 The Court recommends that the budgetary authorities and the Commission bring the legal framework of JTIs (and of any future similar instruments) into line with their staff complement. 
SUOSITUS NRO 6 Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että budjettivallan käyttäjät ja komissio muuttaisivat yhteisten teknologia‐aloitteiden (ja vastaa‐ vanlaisten tulevien välineiden) oikeudellista kehystä, jotta se vastai‐ si paremmin näiden henkilöstötilannetta.
In particular, requirements which do not directly serve the purpose of ensuring proper control should be rationalised. 
Etenkin olisi järkeistettävä vaatimuksia, jotka eivät suoranaisesti edistä asianmukaisen valvonnan varmistamista.
The powers of the executive director responsible for the day-to-day management should be increased, enabling the governing board to focus solely on operational and strategic matters. 
Päivittäishallinnoinnista vastaavan toimitusjohtajan val‐ tuuksia olisi lisättävä niin, että hallintoneuvosto voi keskittyä yksin‐ omaan operatiivisiin ja strategisiin näkökohtiin.
The risk and possible crowding out effect of the RSFF must be carefully considered. 
RSFF-välineeseen liittyvään riskiin ja syrjäyttämisvaikutukseen on paneuduttava huolella.