natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In France, the authorities have chosen to allocate the national budget complement to less-favoured areas, which are deemed to represent the greatest nutritional need25. 
Ranskan viranomaiset päättivät keskittää käytössään olleen kansallisesta talousarviosta maksettavan täydentävän osuuden epäsuotuisille alueille, joita pidettiin ravintotarpeiden kannalta ensisijaisina kohteina25.
Such targeting could take many other forms, although some of them may involve additional costs. 
Tämäntyyppinen kohdentaminen saattaa käsittää myös lukuisia muita muotoja; jotkin niistä saattavat kuitenkin aiheuttaa tiettyjä lisäkuluja.
22 The Commission’s working estimate (shown by the audit to be unreliable) is that 21 million children, or roughly 20 % of the target population, are benefiting from the Milk Scheme. 
22 Komission arvion mukaan koulumaito-ohjelman kohteena on 21 miljoonaa edunsaajaa eli noin 20 prosenttia koko kohdejoukosta (tarkastus kuitenkin osoitti, ettei tämä arvio ole luotettava).
For the first year of the Fruit Scheme, the Member States visited had opted to concentrate on primary schoolchildren. 
Kouluhedelmäohjelman osalta tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot olivat päättäneet keskittää ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana ala-asteen kouluihin.
23 Although there is no consensus on an exact figure the concept of a recommended amount is used in many countries. 
23 Suositeltavistasaantimääristä ei ole yhteisymmärrystä, mutta eri maat käyttävät ilmaisua siitä huolimatta laajalti.
24 ‘Children in schools that did not participate in the SMSS [School Milk Subsidy Scheme] on average drank an amount of milk sufficient to meet their recommended daily intake of calcium. 
24 Oppilaat,jotka eivät ole osallistuneet koulumaito-ohjelmaan (SMSS, School Milk Subsidy Scheme), ovat kuluttaneet keskimäärin maitomäärän, joka riittää kattamaan heidän vuorokautisen suositellun kalsiuminsaantinsa.
This is consistent with the most recent national diet survey, which found that average calcium consumption was adequate at ages 4–10.’ 
Tämä toteama on yhteneväinen tuoreimman kansallisen elintarvikekyselyn kanssa, joka osoitti, että 4–10-vuotiaiden lasten keskimääräinen kalsiuminsaanti oli riittävä.
25 At the same time, in France the EU aid is essentially paid to canteens, which have proportionally fewer users from less-favoured social categories. 
25 Samanaikaisesti EU:n tuki kohdistetaan Ranskassa ensisijaisesti kouluruokaloille, joita heikommassa sosiaalisessa asemassa olevat ryhmät käyttävät suhteellisesti vähemmän.
Statistically, therefore, the EU aid is addressed less to target groups which are prioritised by national governments. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
EU:n tuki kohdistuu siis tilastollisesti tarkasteltuna vähemmän siihen kohdejoukkoon, jota kansalliset viranomaiset ovat pitäneet ensisijaisena. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
However, neither of the EU schemes provides for resources to be allocated on the basis of a nutritional-needs analysis. 
Käynnissä oleviin EU:n kahteen ohjelmaan ei sitä vastoin sisälly mekanismia, jonka avulla resursseja voitaisiin kohdentaa ravintotarpeiden analysoinnin perusteella.
There is no such mechanism under the Milk Scheme. 
Koulumaito-ohjelman tapauksessa ei ole käytössä mitään mekanismia.
An analysis by Member State not only reveals that the scheme does not target resources at areas of greatest need, it even shows that, on the whole, the Member States receiving most from the scheme are those where the consumption of milk products is already highest and, consequently, needs are less significant and less pressing (see Box 6). 
Jäsenvaltioittain suoritettu analyysi osoitti jopa, että järjestelmän yhteydessä ei pelkästään jätetä suuntaa-matta resursseja ensisijaisesti kohteisiin, joiden tarpeita pidetään suurimpina, vaan ohjelman pääasiallisina edunsaajina ovat pikemminkin jäsenvaltiot, joissa maitotuotteiden kulutus on jo entuudestaan suurinta ja joiden tarpeet ovat näin ollen vähemmän tärkeitä tai kiireellisiä (ks. laatikko 6).
26 It should be pointed out that, although the Fruit Regulation sets a higher co-financing rate for convergence and outermost regions, this decision was not based on a nutritional-needs analysis, and, moreover, allocation of the EU contribution is still based solely on the criterion of the number of children between 6 and 10 years of age. 
26 On syytä tarkentaa, että vaikka kouluhedelmäohjelmaa koskevassa asetuksessa säädetään suuremmasta osarahoitusosuudesta lähentymistavoitteen piiriin kuuluvien sekä kaikkein syrjäisimpien alueiden osalta, tämä menettely ei perustu ravitsemustarpeiden analysointiin, ja lisäksi EU:n tuen ainoana kohdentamiskriteerinä on 6–10-vuotiaiden lasten lukumäärä.
22 BOX 6 COMPARISON BETWEEN MEMBER STATES OF THE CONSUMPTION OF MILK PRODUCTS AND AID RECEIVED IN 2009 UNDER THE MILK SCHEME ο The two Member States with the highest per capita consumption of milk products are also the two main per capita beneficiaries of aid. ο On average, the six Member States with the highest per capita consumption of milk products receive 3,5 times more Community aid per capita than the 10 states with the lowest consumption rates. ο The six Member States receiving the most aid per capita already have an above-average per capita consumption of milk products. ο The 10 Member States with the lowest per capita consumption of milk products receive just 20 % of all aid. 
22 LAATIKKO 6 MAITOTUOTTEIDEN KULUTUKSEN JA VUONNA 2009 SAADUN KOULUMAITO-OHJELMAN TUEN VERTAILU JÄSENVALTIOITTAIN ο Kaksi jäsenvaltiota, joissa maitotuotteiden kulutus henkeä kohti on jo ennestään suurinta, ovat myös kaksi suurinta tuensaajaa asukasta kohti. ο Kuusi jäsenvaltiota, joissa jo entuudestaan kulutetaan eniten maitotuotteita asukasta kohti, saa asukasta kohti keskimäärin 3,5 kertaa enemmän EU:n tukea kuin ne kymmenen jäsenvaltiota, joissa kulutus on alhaisin. ο Maitotuotteiden kulutus asukasta kohti on jo entuudestaan keskiarvon yläpuolella niissä kuudessa jäsenvaltiossa, jotka saavat eniten tukea asukasta kohti. ο Niiden kymmenen jäsenvaltion, joissa maitotuotteiden kulutus asukasta kohti on alhaisin, osuus kokonaistuesta on ainoastaan 20 prosenttia.
Nine of them receive two to five times less per capita than the average or are not even participating in the scheme. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Näistä jäsenvaltioista yhdeksän kohdalla asukaskohtaisen tuen määrä on 2–5 kertaa keskiarvoa pienempi, eikä osa asianomaisista jäsenvaltioista osallistu ohjelmaan lainkaan. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
The level of spending on school milk is not set directly by the Commission but is the aggregate of individual choices by applicants and potential beneficiaries. 
Komissio ei vahvista koulumaito-ohjelmaan liittyviä menoja suoraan, vaan niiden määrä on seurausta hakijoiden ja mahdollisten edunsaajien yksilöllisistä valinnoista.
The 74 million euro spent in 2009 accounts for less than 10 % of the potential maximum for expenditure27 under the scheme. 
Vuonna 2009 toteutuneiden 74 miljoonan euron menojen osuus on alle 10 prosenttia ohjelman mahdollisten menojen enimmäismää-rästä27.
Thus the take-up rate is low and the policy relatively unattractive (see Boxes 7 and 8), to a similar extent to what was found in the past28. 
Tuen käyttöaste näyttää näin ollen heikolta ja ohjelman kiinnostavuus suhteellisen vähäiseltä (ks. laatikot 7 ja 8) samassa määrin, kuin havaittiin jo aikaisemmin 28.
The audit revealed that this unattractiveness was largely the result of the low level of aid combined with the disproportionate burden of administration. 
Tarkastus osoitti, että kiinnostuksen puute johtui suurelta osin siitä, että tuen määrä oli vähäinen ja hallinnollinen työmäärä suhteessa siihen liian suuri.
Milk sold at a reduced rate outside caNteeNs 40. 
Maidon Myynti alennettuun hintaan kouluruokaloiden ulkopuolella 40.
At current aid levels, the EU subsidy is only sufficient to cover a small fraction of the cost of the products distributed29. 
Kun otetaan huomioon nykyinen tuen määrä, on todettava, että EU:n tuella on mahdollista kattaa vain pieni osa jaetuista tuotteista aiheutuvista kustannuksista29.
In the absence of other, much more substantial, sources of funding (see paragraph 60 et seq.), therefore, the EU scheme does not permit distribution free of charge but extends only to the sale of milk at a reduced rate. 
Muita, huomattavasti suurempia rahoituslähteitä ei ole (ks. kohta 60 ja sitä seuraavat kohdat), joten EU:n järjestelmän avulla ei ole mahdollista suorittaa ilmaisjakelua vaan ainoastaan myyntiä alennettuun hintaan.
27 As the regulation does not impose a ceiling on expenditure, the potential maximum (approximately 900 million euro) was calculated on the basis of 25 cl per schoolday (the maximum daily amount allowed by the regulation) for every child in attendance at an educational establishment. 
27 Asetuksessa ei ole säädetty menojen ylärajaa, joten mahdollisten menojen enimmäismäärän (noin 900 miljoonaa euroa) laskentaperusteena on käytetty kaikkien oppilaitoksissa koulua käyvien lasten osallistumista (25 cl maitoa koulupäivää kohti, mikä on asetukseen perustuva päivittäinen määrä lasta kohti).
28 From the 1999 evaluation: ‘Scheme take-up across the EU in 1996/97 was equivalent to only 12 % of the maximum subsidy entitlement volume. This compares with 19 % in 1992/93. 
28 Vuonna 1999 julkaistussa arvioinnissa todetaan, että ohjelman täytäntöönpanoaste koko EU:n alueella oli markkinointivuonna 1996/1997 ainoastaan 12 prosenttia tukioikeuksien enimmäismäärästä; markkinointivuonna 1992/1993 vastaava osuus oli 19 prosenttia.
29 Especially in view of the scheme’s objective of subsidising not just a product but an entire service, which entails specific packaging and logistical costs (e.g., in the UK, the physical delivery of fresh milk every morning). 
29 Tämä semminkin kun ohjelman tavoitteena ei ole yksinomaan tukea tuotetta vaan kokonaisvaltaista palvelua, johon sisältyvät pakkauskulut (purkit) ja logistiset kulut (esimerkiksi tuoreen maidon joka-aamuisesta fyysisestä kuljetuksesta aiheutuvat kustannukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
23 BOX 7 THE LOW PARTICIPATION RATE AND THE SCHEME’S UNATTRACTIVENESS A study made in Germany shows that, of the 56 % of establishments which offer milk or milk products to their pupils, just 21 % have applied for aid. 
23 LAATIKKO 7 KUVAUS VÄHÄISESTÄ OHJELMAAN OSALLISTUMISESTA JA OHJELMAN VÄHÄISESTÄ HOUKUTTAVUUDESTA Saksassa toteutettu tutkimus osoittaa, että 56 prosenttia oppilaitoksista tarjoaa oppilailleen maitoa tai maitotuotteita, ja näistä oppilaitoksista ainoastaan 21 prosenttia on anonut tukea.
Source: Bavarian Ministry of Agriculture. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Lähde: Baijerin maatalousministeriö. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
In Poland, EU aid covers just one quarter of the direct cost of milk. In Germany and the UK, it covers just 10 % to 15 %. 
EU:n tuen osuus koulumaidon välittömistä kustannuksista on Puolassa vain 25 prosenttia ja Saksassa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ainoastaan 10–15 prosenttia.
In Germany, for example, it allows cartons of flavoured milk to be sold for 35 rather than 40 cents. 
Tuen avulla esimerkiksi Saksassa voidaan myydä maustettuja maitojuo-mapurkkeja 35 sentin kappalehintaan 40 sentin sijasta.
In many cases the establishment itself chooses not to participate. 
Useissa tapauksissa oppilaitokset päättävät itse olla osallistumatta ohjelmaan.
However, organising milk to be sold in schools at a reduced rate often necessitates a significant amount of work (purchasing, storage, distribution, collecting money from recipients, etc.), which can be a real obstacle to participation31. 
Alennettuun hintaan tapahtuvan myynnin organisointi saattaa kuitenkin edellyttää suurta työmäärää (hankinta, varastointi ja jakelu sekä rahankeruu edunsaajilta) ja muodostaa näin todellisen esteen osallistumiselle31.
In some cases, the readiness of decision-makers to accept the workload associated with the scheme is reduced by the fact that families show little interest in purchasing subsidised milk or, on occasion, that the relevant staff are not themselves convinced of the scheme’s health benefits. Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 44. 
Joissakin tapauksissa myynti alennettuun hintaan synnyttää vain vähäistä kysyntää perheiden keskuudessa, eikä toimista vastaava henkilöstökään aina ole vakuuttunut ohjelman aiheellisuudesta terveysnäkökohtien kannalta. Nämä tekijät heikentävät päätöksentekijöiden halukkuutta hyväksyä ohjelmasta aiheutuvaa työtaakkaa. kouluaterioihin sisältyneet Maitotuotteet 44.
Where the subsidy is paid for products used in canteen meals, management of the scheme is absorbed into regular canteen management duties, causing most of the administrative costs to disappear. 
Suurin osa hallinnointikuluista katoaa tapauksissa, joissa tuki maksetaan kouluaterioilla tarjottaville maitotuotteille, sillä tällöin ohjelma nivoutuu kouluruokalan tavanomaiseen toimintaan.
What this finding means, without prejudice to any negative assessment of the scheme’s effectiveness in this form (see paragraphs 47 to 50), is that the only specific cost is the time requirement to apply for a grant. 
Tämä havainto osoittaa, että riippumatta siitä, että mainitussa tilanteessa arvio tuen vaikuttavuudesta on kielteinen (ks. kohdat 47–50), ainoat kulut aiheutuvat ajasta, joka kuluu tukipyynnön laadintaan.
30 From the 1999 evaluation: ‘Price does not appear to be a major factor influencing take-up of milk and milk products by consumers including school children. [...] 
30 Ote vuoden 1999 arvioinnista hintatekijän heikon vaikutuksen osalta: hinta ei näyttäisi muodostavan olennaista maidon ja maitotuotteiden kulutukseen vaikuttavaa tekijää kuluttajien – koululaiset mukaan luettuna – keskuudessa. [...]
This suggests that the main delivery mechanism of the School Milk Measure (price subsidy) is targeted at a factor of minor influence in determining consumption of milk and milk products. 
Onkin syytä olettaa, että maidon jakeluun kouluissa tähtäävän toimenpiteen (tuetut hinnat) pääasiallinen täytäntöönpanomekanismi painottuu tekijään, jolla on hyvin vähäinen vaikutus maidon ja maitotuotteiden kulutukseen.
Not surprisingly, this means that its net impact on consumption is likely to be very small.’ 
Tämä merkitsee, että tuen nettovaikutus kulutukseen on todennäköisesti hyvin vähäinen.
31 From the 1999 and 2005 evaluations: — ‘We also find that the EU School Milk Subsidy Scheme is an inefficient scheme. 
31 Maksullisista jakeluista aiheutuvaa hallinnollista työmäärää koskevat otteet vuosien 1999 ja 2005 arvioinneista: – Totesimme myös, että EU:n koulumaito-ohjelma ei ole vaikuttava.
The combined SMSS and Top-Up spend around 7,2 million pounds in England annually, and create an estimated 5 million pounds of administrative costs in schools plus 831 000 pounds of administrative costs in LEAs [local educational authorities] and the RPA [Rural Payments Agency]. [...] 
Ohjelmasta ja kansallisesta täydentävästä osuudesta aiheutuvat vuotuiset kokonaiskulut ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa lähes 7,2 miljoonaa puntaa ja niistä aiheutuvien hallinnollisten kulujen määräksi on arvioitu koulujen osalta 5 miljoonaa puntaa ja opetustoiminnasta vastaavien paikallisviranomaisten sekä RPA:n (maatalousmaksuista vastaava virasto) osalta 24 831 000 puntaa. [...]
We recommend such programmes provide free milk rather than milk at a price, since it is likely to be much cheaper to administer programmes that do not require teachers to track parents’ payments.’ — ‘[...] the scheme’s administrative and financial requirements are considered by some to have acted as a disincentive to scheme take up at the school level. This stems mainly from the time commitments required to implement and administer school milk.’ 24 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Suositamme, että näiden ohjelmien avulla pikemminkin jaettaisiin maitoa ilmaiseksi kuin myytäisiin sitä alennettuun hintaan, jolloin olisi luonnollisesti huomattavasti vähemmän taloudellisesti rasittavaa hallinnoida ohjelmia, joiden yhteydessä opetushenkilöstön ei tarvitse valvoa vanhempien suorittamia maksuja. – Eräät tahot katsovat, että järjestelmään liittyvät hallinnolliset ja taloudelliset velvoitteet ovat jarruttaneet ohjelman täytäntöönpanoa kouluissa. Tämä johtuu lähinnä siitä, että koulumaito-ohjelman täytäntöönpanoon ja hallinnointiin on varattava aikaa. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
What makes the administrative procedure so excessive for most applicants — especially the smallest — is not so much its complexity as the fact that so little aid is received (see Box 8). 
Tähän ei ole niinkään syynä menettelyiden hankaluus, vaan pikemminkin saatavan tuen vähäisyys (ks. laatikko 8).
The absolute value of aid is perceived as being even more insignificant because it is compared not with the cost of milk products but with the overall budget — of which it is only a small part (under 1 % for canteens, and far less still when compared with the total budget of an independent private school or a nursery). 
Tuen absoluuttisen määrän vähäisyys tuntuu vieläkin voimak-kaampana, kun tuen määrää ei enää verrata maitotuotteiden hintoihin, vaan kokonaismäärärahoihin, joista tuen osuus on häviävän pieni (alle 1 prosenttia kouluruokaloiden osalta ja jopa paljon vähemmän riippumattoman yksityisen oppilaitoksen tai päiväkotien kokonaismäärärahojen osalta).
Whatever form distribution takes, the milk subsidy is available for all eligible products, and there is no mechanism for restricting payment for quantities which the beneficiaries would anyway have purchased without aid. 
Koulumaito-ohjelmaan perustuvaa tukea voidaan maksaa kaikille tukikelpoisille tuotteille jakelutavasta riippumatta; käytössä ei ole mekanismia, jonka avulla maksujen ulkopuolelle voitaisiin rajata sellaiset määrät, jotka edunsaajat kuluttaisivat myös ilman tukea.
The audit found that the deadweight effect is different according to the distribution model concerned. 
Tarkastus osoitti, että tämä nollavaikutus ilmenee eri tavoin jakelutavasta riippuen.
32 Deadweight occurs where a measure is used to support beneficiaries who would have made the same choice in the absence of aid. 
32 Nollavaikutus syntyy, kun tukitoimenpiteen edunsaaja olisi tehnyt saman päätöksen myös ilman tukea.
In such cases, the outcome cannot be attributed to the policy, and the aid paid to the beneficiary has had no impact. 
Tällaisessa tilanteessa saatua tulosta ei voida lukea toimintapolitiikan hyväksi, eikä edunsaajan samalla tuella ole mitään vaikutusta.
Thus the share of expenditure which generates deadweight is ineffective by definition, because it does not contribute to the objectives. 
Nollavaikutuksen luova menojen osuus on siis luonnostaan ei-vaikuttava, sillä se ei vaikuta asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen.
It is necessarily very difficult to measure deadweight accurately, since this would mean evaluating a situation — non-existence of the public subsidy — that is hypothetical. 
Nollavaikutusta on lähtökohtaisesti erittäin vaikea arvioida tarkasti, sillä arvioinnissa on otettava huomioon hypoteettinen tilanne, jossa tarkasteltavana ollutta julkista tukea ei olisi olemassa.
25 BOX 8 THE UNATTRACTIVENESS OF AID FOR CANTEENS In France, some 70 % of the 11 000 applicants receive on average around 300 euro per year. 
25 LAATIKKO 8 TUEN KIINNOSTAVUUS ON VÄHÄISTÄ KOULURUOKALOIDEN TAPAUKSESSA Ranskassa tuen hakijoita on 11 000, ja niistä 70 prosenttia saa vuodessa keskimäärin noin 300 euroa.
Many of the persons interviewed stated that aid on this scale was not enough to get them to change their habits. For example, one school Head said: ‘All I get is 200 euro a year and I have no intention of wasting my time reading a circular for such a small return.’ 
Tarkastuksen aikana keskusteltiin useiden eri tahojen kanssa, jotka korostivat, että tämän suuruusluokan tuki ei ollut riittävä tottumusten muuttamiseen; erään oppilaitoksen johtaja esimerkiksi totesi saavansa vuodessa tukea tuskin 200 euroa ja olevansa haluton tuhlaamaan tällaisen summan takia aikaansa kiertokirjeiden lukemiseen.
Although any canteen uses eligible milk products for which it could receive the minimum amount in aid simply by applying for it, only 60 % of establishments in France, and barely 15 % in Italy, submit an application. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Kaikissa kouluruokaloissa käytetään joitakin tukeen oikeuttavia maitotuotteita, mutta Ranskassa tukea on hakenut ainoastaan 60 prosenttia oppilaitoksista ja Italiassa vajaat 15 prosenttia oppilaitoksista. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
26 Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 47. 
26 kouluaterioihin sisältyvät Maitotuotteet 47.
The audit showed that the payment of aid for products included in canteen meals systematically generates deadweight. 
Tarkastus osoitti, että kouluaterioihin sisältyviin maitotuotteisiin liittyvällä tuella on systemaattinen nollavaikutus.
In particular: (a) although a typical meal often includes milk products (they may even be compulsory), there is at present no way of preventing canteens from receiving payment for products which they would have served anyway; (b)no evidence was found that aid has any influence whatsoever on the volume of milk products included in menus; (c) virtually all the persons responsible who were interviewed stated explicitly that aid in no way influenced the volume of milk products that they served to pupils (see Box 9). 
Se liittyy etenkin seuraaviin näkökohtiin: a) kun otetaan huomioon, että tavalliseen ateriaan sisältyy usein maitotuotteita (jopa pakollisesti), tällä hetkellä ei kyetä peittämään sitä tosiasiaa, että kouluruokalat saavat tukea maitotuotteille, jotka ne olisivat käyttäneet joka tapauksessa b) ei ole kyetty osoittamaan, että tuella olisi ollut mitään vaikutusta ruokalistaan sisältyvien maitotuotteiden määrään c) lähes kaikki paikan päällä tavatut vastuuhenkilöt myönsivät selkeästi, että tuki ei vaikuttanut millään tavalla oppilaille tarjottujen maitotuotteiden määrään (ks. laatikko 9).
The person responsible for canteen menus at another applicant was not even aware that his establishment had been receiving aid for years. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Erään toisen hakijatahon luona kouluruokalan ruokalistojen suunnittelusta vastaava henkilö ei ollut edes tietoinen tuesta, jota oppilaitos oli saanut vuosien ajan. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
In short, canteens are receiving aid for milk products that they would be serving anyway and the aid does not encourage them to increase their use of milk products. 
Oppilaitokset saavat siis tukea maitotuotteille, joita ne käyttäisivät joka tapauksessa, eikä tuki kannusta niitä käyttämään enemmän maitotuotteita kuin ne käyttäisivät ilman tukea.
Even in Sweden, where the situation is apparently most positive33, the subsidised scheme (chiefly in the form of self-service milk fountains in canteens) existed well before EU support became available. 
Jopa Ruotsissa, missä tilanne vaikuttaa suotuisimmalta33, tuen kohteena oleva järjestelmä (joka koostuu lähinnä kouluruokaloissa vapaassa käytössä olevista maitohanoista) oli olemassa jo ennen EU:n tuen käyttöönottoa.
The high rate of milk consumption is a long-standing cultural habit that cannot be ascribed to the EU scheme, which does no more than pay a contribution towards practices that it has not influenced. 
Suuren maidonkulutuksen taustalla vaikuttaa vanha kulttuuriperintö, joten EU:n ohjelmalla ei ole siihen vaikutusta; EU:n tuen avulla ainoastaan osallistutaan sellaisten käytäntöjen taloudelliseen tukemiseen, joihin ohjelma ei ole varsinaisesti vaikuttanut.