natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It assessed the way in which Member States had managed this expenditure and how the Commission had supervised the process. 
Lisäksi arvioitiin menojen hallinnointitapaa jäsenvaltioissa ja prosessin valvontatapaa komissiossa.
The ECA found that cohesion policy investments in transport infrastructure in seaports were effective in only 11 out of the 27 projects audited. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että koheesiopoliittiset investoinnit merisatamien liikenneinfrastruktuureihin olivat vaikuttavia ainoastaan 11:ssä tarkastetuista 27 hankkeesta.
Maritime transport is the second most important mode of transport within the EU. 
Vesiliikenne on toiseksi tärkein kuljetusmuoto EU:n alueella.
The Commission forecasts that its use will increase from 3.8 billion tonnes in 2006 to 5.3 billion tonnes by 2018. 
Komissio ennustaa, että määrä nousee vuosien 2006 ja 2018 välillä 3,8 miljardista tonnista 5,3 miljardiin tonniin.
Since 2000, the EU has made around €6.2 billion available through the Structural and Cohesion Funds to co-finance the construction of seaport infrastructures. 
EU on asettanut vuodesta 2000 alkaen rakennerahastojen ja koheesiorahaston kautta käyttöön noin 6,2 miljardia euroa osarahoitusta merisatamainfrastruktuurien rakentamiseen.
15 Auditing EU transport spending 
15 Tarkastamassa EU:n liikennemenoja.
16 FINANCIAL FRAMEWORK HEADING — SUSTAINABLE GROWTH o Is structural measures funding for municipal waste management infrastructure projects effective in helping Member States achieve EU waste policy objectives? 
16 RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKE – KESTÄVÄ KASVU o Onko yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurihankkeiden rahoitus rakennetoimista vaikuttava tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan EU:n jätepolitiikan tavoitteet?
(20/2012) assessed the performance of a sample of 26 waste-management infrastructure projects and reviewed the achievement of EU waste policy objectives as well as the implementation of supporting measures in the eight regions where the infrastructure was located. The role of the Commission was also examined. 
(20/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi otokseen poimittujen 26 jätehuollon infrastruktuurin tuloksellisuutta ja arvioi EU:n jätepolitiikan tavoitteiden saavuttamista sekä tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa niillä kahdeksalla alueella, joilla infrastruktuuri sijaitsi.
The ECA found that the effectiveness of EU structural measures funding for municipal waste management infrastructure was hindered by poor implementation of supporting measures and weaknesses in EU rules and guidelines. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yhdyskuntajätehuollon infrastruktuurien EU:n rakennetoimirahoi-tuksen vaikuttavuutta vähensivät tukitoimenpiteiden heikko täytäntöönpano sekä EU:n sääntöjen ja ohjeiden puutteellisuus.
In 2010, each EU-27 citizen generated on average around 500 kg of waste which if not collected, treated and disposed of properly can cause negative environmental impacts. 
Vuonna 2010 kukin EU-27-jäsenvaltioiden kansalainen tuotti keskimäärin noin 500 kiloa jätettä.
The EU has introduced common standards and targets in the form of directives for the management of municipal waste, and co-finances waste management infrastructure in specific regions. 
EU on ottanut käyttöön yhteiset standardit ja tavoitteet yhdyskuntajätehuoltoa koskevien direktiivien muodossa ja osarahoittanut jätehuollon infrastruktuureja eri alueilla.
The EU earmarked €10.8 billion for waste-management infrastructure during the 2000–13 period. o Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency (21/2012) assessed whether cohesion policy investments in energy efficiency were cost effective by examining whether: the right conditions in programming and financing had been set to enable cost-effective energy efficiency investments; and if energy efficiency projects in public buildings were cost-effective. 
EU on kohdentanut 10,8 miljardia euroa jätehuollon infrastruktuureille kaudella 2000–2013. o Energiatehokkuuteen tehtyjen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus (21/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko energiatehokkuuteen tehdyt koheesiopoliittiset investoinnit kustannustehokkaita perehtymällä seuraaviin kysymyksiin: luotiinko ohjelmasuunnittelulla ja rahoituksella asianmukaiset olosuhteet, jotka mahdollistivat kustannustehokkaiden investointien tekemisen energiatehokkuuteen, ja olivatko energiatehokkuushankkeet julkisissa rakennuksissa kustannustehokkaita.
The ECA found that the average payback period for EU energy efficiency investments exceeds 50 years (in extreme cases up to 150 years), which means that funds for such investments could be spent in a more cost-efficient way. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n energiatehokkuusinvestointien keskimääräinen takaisinmaksuaika on yli 50 vuotta (äärita-pauksissa jopa 150 vuotta), mikä tarkoittaa, että kyseisiin investointeihin osoitetut varat voitaisiin käyttää kustannustehokkaammalla tavalla.
The cost of increased energy consumption, the depletion of fossil fuel reserves and the effect of human activities on global climate change are drivers of the EU’s recent energy-efficiency policies. 
Energiankulutuksen kasvusta aiheutuu kustannuksia, fossiiliset polttoainevarat hupenevat ja ihminen vaikuttaa toiminnallaan maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen. Nämä seikat vievät viimeaikaisia energia-tehokkuuspolitiikkoja eteenpäin.
Since 2000, the European Union, through its cohesion policy funds, has spent almost €5 billion on co-financing energy efficiency measures in Member States. o Have EU structural measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 
Euroopan unioni on vuodesta 2000 lähtien asettanut koheesiopolitiikan alan rahastojen kautta käyttöön lähes viiden miljardin euron arvosta osarahoitusta jäsenvaltioissa toteutettuihin energiatehokkuustoimenpiteisiin. o Onko EU:n rakennetoimilla tuettu onnistuneesti ympäristövaurioalueita muodostavien teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämistä?
(23/2012) assessed whether: project objectives were met; the targeting of EU support was based on robust criteria; and the results were achieved at the lowest cost to the EU budget. 
(23/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko hanketavoitteet saavutettu, perustuiko teollisuus-ja sotilasalueiden elvyttämiseen tarkoitetun EU-tuen kohdentaminen vakaisiin kriteereihin ja saavutettiinko tulokset siten, että EU:n talousarvioon aiheutuvat kustannukset jäivät mahdollisimman pieniksi.
The ECA audited the performance of 27 regeneration projects involving €231 million in EU co-financing, and reviewed the brownfield site regeneration tools — which are the framework for specific co-financed interventions — in Germany, the United Kingdom, Hungary, Poland and the Czech Republic. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 231 miljoonaa euroa EU:n osarahoitusta saaneen 27 elvyttämishankkeen tuloksellisuuden ja perehtyi ympäristövaurioalueilla sovellettuihin elvyttämisvälineisiin, jotka muodostavat yhteisrahoitettujen tukitoimenpiteiden puitteet, Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Unkarissa, Puolassa ja Tšekin tasavallassa.
(The conclusions of this special report are to be published on 18 April 2013.) 
(Erityiskertomukseen sisältyvät päätelmät on määrä julkaista 18. huhtikuuta 2013.)
In recent decades, more and more derelict industrial and military sites (so-called ‘brownfield’ sites) have become available. 
Viime vuosikymmeninä yhä useammista teollisuus- ja sotilasalueista on tullut joutomaata (niin kutsutut ympäristövaurioalueet).
Many brownfield sites are contaminated. 
Monet ympäristövaurioalueet ovat saastuneita.
The regeneration and the reuse of brownfield sites is promoted by EU structural measures in order to protect human health and the environment, and to mitigate urban sprawl. 
Tavoitteena on suojella ihmisten terveyttä sekä ympäristöä ja vähentää kaupunkirakenteen hajautumista.
Total EU funding for this area amounted to €5.7 billion between 2000 and 2013. 
EU:n rahoituksen kokonaismäärä oli tällä alalla 5,7 miljardia euroa vuosina 2000–2013.
o The European Union Solidarity Fund’s response to the 2009 Abruzzi earthquake: The relevance and cost of the operations (24/2012) assessed whether: the operations financed were compliant with the European Union Solidarity Fund (EUSF) regulation; and whether the ‘CASE’ building project (representing the majority of the spending) was well planned and designed; and implemented with due regard to economy. 
o Euroopan unionin solidaarisuusrahaston toiminta Abruzzissa vuonna 2009 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen: toiminnan hyödyllisyys ja kulut (24/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko rahoitetut toimet EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisia ja oliko CASE-rakennushanke (joka kattoi valtaosan menoista) suunnittelultaan ja rakenteeltaan onnistunut ja pantu täytäntöön riittävän taloudellisesti.
The ECA found that while the other projects financed were eligible, the CASE project did not comply with the EUSF regulation. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että muut rahoitetut hankkeet olivat tukikelpoisia, mutta CASE-hanke ei ollut EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukainen.
Furthermore, there were shortcomings in planning the CASE project, and in ensuring the economy of its implementation. 
Lisäksi sekä CASE-hankkeen suunnittelu että taloudellisuuden varmistaminen täytäntöönpanovaiheessa oli puutteellista.
The European Union contributed €0.5 billion to the Italian emergency response from its Solidarity Fund, which was used for emergency operations, to provide temporary housing and schools and for the CASE project for building seismically resilient houses. 
Vuonna 2009 Abruzzin alueelle Italiaan keskittynyt maanjäristys aiheutti yli 10 miljardin euron tuhot. Euroopan unioni osallistui solidaarisuusrahastonsa kautta puolella miljardilla eurolla Italian hätätoimien rahoittamiseen.
Cathedral in L’Aquila, Italy, almost four years after the 2009 earthquake o Are tools in place to monitor the effectiveness of European Social Fund spending on older workers? 
Italialainen L’Aquilan katedraali lähes neljän vuoden kuluttua vuonna 2009 tapahtuneesta maanjäristyksestä. o Onko ikääntyville työntekijöille tarkoitettujen Euroopan sosiaalirahaston varojen käytön vaikuttavuuden seurantaan välineitä?
(25/2012) assessed whether, and to what extent, the Member States and the Commission developed and used the required tools to determine whether the objectives for older workers had been achieved. 
(25/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, missä määrin jäsenvaltiot ja komissio ovat kehittäneet ja käyttäneet välineitä, joiden avulla arvioidaan suunniteltujen ikääntyviä työntekijöitä koskevien tavoitteiden saavuttamista.
Six programmes with a value of €222 million were selected, covering four Member States (Germany, Italy, Poland and the United Kingdom). 
Tarkastukseen valittiin kuusi ohjelmaa, joiden arvo on 222 miljoonaa euroa ja jotka koskevat neljää jäsenvaltiota (Italia, Puola, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta).
The ECA found that neither the Member States nor the Commission can say to what extent the actions funded by the ESF have actually benefited older workers. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot ja komissio eivät voineet sanoa, missä määrin ikääntyneet työntekijät olivat tosiasiallisesti hyötyneet Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) rahoitetuista toimista.
From 2007 to the end of 2013, ESF spending to assist Member States in the field of employment will amount to over €75 billion, representing around 8 % of the total EU budget. 
Myöskään kyseisiin toimiin käytettyjen varojen määrä ei ole tiedossa. Vuoden 2007 ja vuoden 2013 lopun välisenä aikana ESR:n menot jäsenvaltioiden auttamiseksi työllisyyden alalla ovat yli 75 miljardia euroa.
One of the main disadvantaged groups is older workers. 
Ikääntyneet työntekijät muodostavat yhden keskeisen heikossa asemassa olevan ryhmän.
17 Newly constructed seismically resilient housing in L’Aquila, Italy 
17 Vastarakennettu maanjäristyksen kestävä asuinrakennus L’Aquilassa, Italiassa.
18 FINANCIAL FRAMEWORK HEADING — PRESERVATION AND MANAGEMENT OF NATURAL RESOURCES The EU has extensive policy responsibility for agriculture and rural development, fisheries and the environment. 
18 RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKE – LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA EU:lla on laaja-alainen toimintapoliittinen vastuu maatalouden ja maaseudun kehittämisen, kalastuksen sekä ympäristön aloilla.
Planned expenditure for 2007–13 is €413.1 billion, representing 42.3 % of the total EU budget. 
Kaudelle 2007–2013 on suunniteltu määrärahoja 413,1 miljardia euroa (42,3 prosenttia EU:n koko talousarviosta).
Three quarters of the spending involves direct payments to farmers and support for agricultural markets through the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) — the ‘first pillar’ of the Common Agricultural Policy (CAP). 
Kolme neljäsosaa menoista koskee yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ensimmäisen pilarin muodostavan Euroopan maatalouden tukirahaston kautta viljelijöille suunnattavia suoria maksuja ja maatalousmarkkinoihin kohdennettavaa tukea.
During 2012, the ECA adopted the following special reports in this area: o The reform of the common organisation of the market in wine: progress to date (7/2012) assessed the progress achieved regarding one of the main objectives of the wine reform: improving the balance between supply and demand. 
Tilintarkastustuomioistuin antoi tältä alalta vuonna 2012 seuraavat erityiskertomukset: o Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys (7/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, miten viiniuudistuksen yhden keskeisen tavoitteen – tarjonnan ja kysynnän tasapainottamisen – saavuttamisessa on edistytty.
The audit focused on the ‘grubbing-up’ and ‘restructuring and conversion’ of vineyard measures, which are the two largest areas of spending and are crucial to the achievement of the objective of improving the balance between supply and demand. 
Tarkastus kohdistui viinialan toimenpiteistä ”raivaustoimenpiteeseen” ja ”viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvään toimenpiteeseen”, koska ne olivat kaksi suurinta menoalaa ja koska ne ovat tarjonnan ja kysynnän tasapai-nottamistavoitteen saavuttamisen kannalta erityisen tärkeitä.
The ECA found that these two measures worked against each other and the structural surplus was not significantly reduced. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että näillä kahdella toimenpiteellä oli toinen toisensa kumoava vaikutus ja että rakenteellista ylijäämää ei merkittävästi vähennetty.
The budget made available by the EU for grubbing-up in the three-year application period of the measure from 2008–09 to 2010– 11 was €1.1 billion. 
EU asetti raivausta varten toimenpiteen kolmen vuoden täytäntöönpanokauden ajaksi (alkaen 2008–2009 ja päättyen 2010–2011) 1,1 miljardia euroa.
For restructuring and conversion, €4.2 billion had been allocated to the measure for the 10 years to 2010. o Targeting of aid for the modernisation of agricultural holdings (8/2012) assessed whether EU aid for the modernisation of agricultural holdings was directed to EU priorities and specific needs in Member States. 
Viinitilojen rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä varten oli myönnetty määrärahoja 4,2 miljardia euroa kymmeneksi vuodeksi eli vuoteen 2010 saakka. o Tuen kohdentaminen maatilojen nykyaikaistamiseen (8/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko EU:n maatilojen nykyaikaistamista koskeva tuki suunnattu EU:n ensisijaisiin tavoitteisiin ja jäsenvaltioiden erityistarpeisiin.
The ECA found that the modernisation of agricultural holdings measure would have had greater potential if funds were better targeted to EU priorities and Member States’ specific needs and if selection procedures were applied effectively. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että maatilojen nykyaikaistamiseen tähtäävällä toimenpiteellä olisi ollut enemmän potentiaalia, jos varat olisi suunnattu paremmin EU:n ensisijaisiin tavoitteisiin ja jäsenvaltioiden tarpeisiin ja jos valintamenettelyitä olisi sovellettu vaikuttavalla tavalla.
This aid finances investments in agricultural holdings, which may range from simple items such as farm tools and wooden fruit boxes, to complex projects such as biogas installations. 
Tuella rahoitetaan maatilojen investointeja, jotka voivat vaihdella yksinkertaisista hankinnoista, kuten maatilojen työvälineistä tai puisista hedelmälaatikoista, vaativiin hankkeisiin, kuten biokaasulaitoksiin.
The EU budget for this are a totals €11.1 billion (financed through the EAFRD) for the 2007–13 programming period, representing around 11 % of all the EU’s planned spending on rural development. 
EU on varannut alalla talousarviossaan yhteensä 11,1 miljardia euroa ohjelmakaudella 2007–2013 (Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kautta). Määrän osuus kaikista EU:n suunnitelluista maaseudun kehittämisen menoista on noin 11 prosenttia.
o Audit of the control system governing the production, processing, distribution and imports of organic products (9/2012) assessed whether the control system for organic products provides sufficient assurance that the key requirements for organic production, processing, distribution and imports are fulfilled. 
o Luonnonmukaisten tuotteiden tuotantoa, jalostusta, jakelua ja tuontia koskevan valvontajärjestelmän tarkastus (9/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, saadaanko luonnonmukaisten tuotteiden valvontajärjestelmän avulla riittävä varmuus siitä, että luonnonmukaista tuotantoa, jalostusta, jakelua ja tuontia koskevat keskeiset vaatimukset täyttyvät. Tarkastuksessa selvitettiin, miten asiaankuuluvat instituutiot (komissio sekä toimivaltaiset viranomaiset, akkreditointielimet ja tarkastuslaitokset jäsenvaltioissa) ovat huolehtineet velvollisuuksistaan EU:ssa ja hallinnoidessaan tuontijärjestelmiä.
The ECA found that competent authorities in Member States encountered difficulties in ensuring traceability of organic products, together with weaknesses in the system that need to be addressed to provide sufficient assurance that the system is operating effectively and that consumer confidence is not undermined. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on vaikeuksia varmistaa luonnonmukaisten tuotteiden jäljitettävyys: järjestelmän puutteet on korjattava, jotta järjestelmän toiminnan vaikuttavuudesta saataisiin riittävä varmuus ja voitaisiin varmistaa, että kuluttajien luottamus ei horju.
The EU’s legal framework governing organic production aims to provide a basis for the sustainable development of organic production, while guaranteeing fair competition, protecting consumer interests and ensuring that the internal market functions effectively. 
Luonnonmukaista tuotantoa koskevalla EU:n oikeuskehyksellä pyritään luomaan perusta luonnonmukaisen tuotannon kestävälle kehitykselle takaamalla samalla reilu kilpailu, varmistamalla kuluttajien luottamus ja suojaamalla kuluttajien etuja sekä varmistamalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta.
A control system has been put in place to verify and certify each operator in the supply chain. o Suckler cow and ewe and goat direct aids under partial implementation of SPS arrangements (11/2012) assessed whether aid: has been targeted to the most relevant regions in the Member States; has been effective in maintaining specific production and thus avoided negative social, economic and environmental effects; and has been well monitored and assessed by the Commission and the Member States. 
Valvontajärjestelmän avulla tarkistetaan ja sertifioidaan jokainen toimitusketjuun kuuluva toimija. o Suoraan tukeen perustuvat emolehmä-sekä uuhi-ja vuohipalkkiot tilatukijärjestelmän osittaisen soveltamisen yhteydessä (11/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko tuki kohdennettu tarkoituksenmukaisesti eri alueille jäsenvaltioissa, onko tuen avulla ylläpidetty vaikuttavasti erityistuotantoa ja täten vältetty kielteiset yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset. Lisäksi tarkastettiin, seurasivatko ja arvioivatko komissio ja jäsenvaltiot järjestelmää asianmukaisesti.
The ECA concluded that CAP direct aid for suckler livestock does not deliver better results than decoupled aid. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että YMP:n suorasta tuesta emolehmäkarjalle ei saada parempia tuloksia kuin tuotannosta riippumattomasta tuesta.
Following the 2003 CAP reform, agricultural support that had previously been granted in the form of direct aid linked with a specific production of agricultural products (so called ‘coupled’ aid), was no longer to be paid in relation to production (i.e. was decoupled) following the introduction of the single payment scheme. 
Vuonna 2003 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen seurauksena maataloustukea, jota oli aiemmin myönnetty maataloustuotteiden tuotantoon perustuvina suorina tukina (niin kutsuttu tuotantosidonnainen tuki), ei maksettu enää tuotannon perusteella tilatukijärjestelmän käyttöönoton myötä (tuki muutettiin tuotannosta riippumattomaksi).
However, some exceptions to full decoupling were envisaged for specific sectors and regions in order to limit the potential negative effects of an immediate transition to full decoupling. These include previously existing suckler cow and ewe and goat schemes. 
Täysimääräiseen tuotannosta riippumattomaksi muuttamiseen voitiin kuitenkin tehdä tietyillä aloilla ja alueilla joitakin poikkeuksia. Poikkeuksien tarkoituksena oli rajoittaa mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, joita voi aiheutua tukien välittömästä muuttamisesta kokonaisuudessaan tuotannosta riippumattomiksi.
The budgetary appropriations available for this direct aid totalled around €1.0 billion in 2011. 
Suoraa tukea varten oli vuonna 2011 varattu talousarviomäärärahoja yhteensä noin 1,0 miljardia euroa.
19 Audit on the spot at a beneficiary farm in Spain 
19 Edunsaajan maatilalla paikan päällä tehtävä tarkastus Espanjassa.
20 FINANCIAL FRAMEWORK HEADING — PRESERVATION AND MANAGEMENT OF NATURAL RESOURCES o Implementation of EU hygiene legislation in slaughterhouses of countries that joined the EU since 2004 (14/2012) assessed whether the Commission and the Member States concerned took the necessary steps to ensure that slaughterhouses were brought up to EU hygiene standards. 
20 RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKE – LUONNONVAROJEN SUOJELU JA HALLINTA o EU:n hygienialainsäädännön täytäntöönpano teurastamoissa EU:hun vuonna 2004 tai sen jälkeen liittyneissä jäsenvaltioissa (14/2012) – Tilintarkastustuomioistuin arvioi, toteuttivatko komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot tarvittavat toimet varmistaakseen, että teurastamot saatettiin EU:n hygieniastandardien mukaisiksi.
This involved an examination of the supervision, guidance, implementation and funding of measures relating to hygiene requirements. 
Tässä yhteydessä perehdyttiin hygieniavaatimuksiin liittyvien toimenpiteiden seurantaan, täytäntöönpanoon ja rahoitukseen sekä alalla annettavaan ohjeistukseen.
The ECA examined slaughterhouses in the Czech Republic, Hungary, Poland, Romania and Slovenia that had received EU funding. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EU:n rahoitusta saaneita teurastamoja Tšekin tasavallassa, Unkarissa, Puolassa, Romaniassa ja Sloveniassa.
While the ECA found that the overall design of systems for supervision of hygiene requirements by the Commission and the competent authorities was adequate, the audit revealed a number of weaknesses in the implementation of these systems which show that increased rigour is needed at all levels to mitigate risks. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission ja tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten soveltamat hygieniavaatimusten valvontajärjestelmät olivat kaiken kaikkiaan rakenteeltaan asianmukaisia, mutta järjestelmien täytäntöönpanossa ilmeni useita puutteita.
Member States that have joined the EU since 2004 had to ensure that their slaughterhouses met the EU’s hygiene requirements. 
EU:hun vuonna 2004 tai sen jälkeen liittyneiden jäsenvaltioiden oli varmistettava, että maiden teurastamot olivat EU:n hygieniavaatimusten mukaisia.