natgillin/translations-raw huggingface dataset:
131 In addition, there is the issue of the overall number of different performance indicators: there are thousands of performance indicators for outputs and for results, both common and programme-specific. 
131 Lisäksi ongelman aiheuttaa erilaisten tuloksellisuusindikaattoreiden kokonaismäärä: yleisiä ja ohjelmakohtaisia tuotos-ja tulosindikaattoreita on tuhansia.
For all these indicators, data will need to be gathered and reported by the managing authorities. 
Hallintoviranomaisten on kerättävä ja raportoitava tiedot kaikkien näiden indikaattoreiden osalta.
Moreover, in addition to their work on the regularity of the expenditure audit authorities will have to check that data collection and storage systems are reliable. 
Lisäksi tarkastusviranomaisten on menojen sääntöjenmukaisuuden tarkastamistyön ohella tarkistettava, että tietojen keruu-ja tallennusjärjestelmät ovat luotettavia.
132 We see a risk that this comprehensive approach to collecting performance-related information will result in a considerable administrative burden for managing authorities, without a commensurate benefit. 
132 Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan riskinä on, että tämä tuloksellisuustietojen keräämiseen liittyvä kattava lähestymistapa aiheuttaa hallintoviranomaisille huomattavan työmäärän ilman vastaavantasoista hyötyä.
Moreover, it is also still unclear how the Member States and/or the Commission intend to make use of and monitor the information for which data will have to be collected. 
Epäselvää on yhä niin ikään se, kuinka jäsenvaltiot ja/tai komissio aikovat hyödyntää tai valvoa tiedonkeruun kohteena olevaa dataa.
Observations 76 The data collected on outputs and results could be used to strengthen performance budgeting in the next programme period 133 We note however, that a broad range of performance data on outputs and results is available to the Commission. 
Huomautukset 76 Kerättyjä tuotos-ja tulostietoja voitaisiin hyödyntää tulosbudjetoinnin tehostamiseen seuraavalla ohjelmakaudella 133 Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissiolla on käytettävissään laaja joukko tuotoksia ja tuloksia koskevia tuloksellisuustietoja.
It will also be available to the interested parties in real time via the open cohesion data platform. 
Ne ovat reaaliaikaisesti myös sidosryhmien saatavilla koheesioalan avoimen datan alustan kautta.
Therefore, it can be scrutinised by the responsible authorities and by the Commission, but also by external interested parties. 134 The Commission can take account of the actual performance data in order to re-assess the validity of the historical unit costs used for target setting and/or confirm cost-effectiveness and cost-efficiency. 
Näin ollen tietoja voivat tutkia vastuuviranomaisten ja komission lisäksi myös ulkopuoliset sidosryhmät. 134 Komissio voi ottaa tosiasialliset tuloksellisuustiedot huomioon arvioidakseen uudelleen tavoitearvon asettamiseen käytettyjen aiempien yksikkökustannusten pätevyyttä ja/tai vahvistaakseen kustannusvaikuttavuuden ja -tehokkuuden.
In one of our previous reports we have for example identified significant differences in unit costs of construction of motorways between different Member States. 
Tilintarkastustuomioistuin toi eräässä aiemmassa kertomuksessa esille huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä esimerkiksi moottoriteiden rakentamiseen liiittyvissä yksikkö-kustannuksissa.
We recommend the Commission analyse the causes of these differences and ensure that best practices are applied81. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio analysoi erojen syitä ja varmistaa, että parhaita käytäntöjä sovelletaan81.
135 We consider that this could even pave the way for the use of such information in a more performance-based allocation of funds to the interventions after 2020 (see Box 13). 
135 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tämä saattaisi jopa luoda tietä tällaisten tietojen käyttöön siten, että varoja ohjattaisiin tukitoimiin aiempaa tulosperus-teisemmin vuoden 2020 jälkeen (ks. laatikko 13).
The CPR provides for the Joint Action Plans which make financial allocation exclusively dependent on the level of achievement of outputs or results82. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetään yhteisistä toimintasuunnitelmista, joiden myötä rahoituksen saaminen riippuu yksinomaisesti tuotosten tai tulosten saavuttamisasteesta82.
This possibility has however so far not been used by any of the OP in the 28 Member States. 
Tätä mahdollisuutta ei kuitenkaa ole toistaiseksi käytetty yhdenkään toimenpideohjelman yhteydessä EU:n 28 jäsenvaltiossa.
This illustrates that Member States are reluctant to make use of performance-based arrangements for the allocation of funds. 
Tämä osoittaa, että jäsenvaltiot ovat vastahakoisia soveltamaan tuen myöntämiseen tulosperusteisia järjestelyjä.
This may also be due to the fact that currently not sufficiently reliable information on average unit costs is available. 
Tilanteeseen saattaa vaikuttaa myös se, että tällä hetkellä ei ole saatavilla riittävän luotettavaa tietoa keskimääräisistä yksikkökustannuksista.
136 For post-2020 programme period, the Member States should be in a better position to identify the budget necessary to address their needs and CSRs and to deliver expected outputs and results in the OPS. 
136 Vuoden 2020 jälkeisellä ohjelmakaudella jäsenvaltioiden olisi kyettävä yksilöimään paremmin tarpeidensa ja maakohtaisten suositusten kannalta tarpeen olevat määrärahat sekä tuottamaan toimenpideohjelmissa määritetyt odotetut tuotokset ja tulokset.
81 Special Report No 5/2013, ‘Are EU Cohesion Policy funds well spent on roads?’ 82 Article 106 of the Regulation (EU) 1303/2013. 
81 Erityiskertomus nro 5/2013 ”Onko EU:n koheesiopolitiikan varat käytetty asianmukaisesti tiehankkeisiin?” 82 Asetus (EU) 1303/2013, 106 artikla.
Observations 77 Performance budgeting According to the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), approaches to performance budgeting are generally evolving over time and modifications are made with every new budget programming process. 
Huomautukset 77 Tulosbudjetointi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) mukaan tulosbudjetointiin sovellettavat lähestymistavat kehittyvät yleensä ajan mittaan ja muutoksia tehdään jokaisen uuden budjettisuunnitteluprosessin yhteydessä.
The approaches also differ between countries because they need to fit the given national political context83. 
Lähestymistavat vaihtelevat myös maittain, sillä niiden on vastattava kansallista poliittista toimintaympäristöä83.
The OECD works with several definitions of performance-based budgeting, noting that ‘there are no single agreed standard definitions of performance budgeting’ and that ‘There is no single model of performance budgeting’84. 
OECD käyttää useita tulosbudjetoinnin määritelmiä. Sen mukaan tulosbudjetoinnin osalta ei ole sovittu yksittäisistä vakiomuotoisista määritelmistä eikä tulosbudjetointia varten ole olemassa yksittäistä mallia84.
Generally speaking there are two main approaches: Performance-based budgeting is aimed at enriching the supply of information to decision makers or changing the way budgets are decided85. 
Yleisesti ottaen olemassa on kaksi pääasiallista lähestymistapaa: Tulosbudjetoinnin tarkoituksena on monipuolistaa päätöksentekijöiden käytettävissä olevia tietoja tai muuttaa budjettipäätöksentekoa85.
Already, the funds allocated need to be linked to measurable results. 
Myönnettyjen varojen on ensinnäkin liityttävä mitattavissa oleviin tuloksiin.
Currently, however, information on future or past performance is used along with other information in the decision-making process. 
Tulevia tai menneitä tuloksellisuustietoja käytetään kuitenkin nykyisin päätöksentekoprosessissa yhdessä muiden tietojen kanssa.
A performance budget, on the other hand, is a budget that explicitly links each increment in resources to an increment in outputs or other results. 
Toisaalta tulosbudjetoinnilla viitataan budjettiin, jossa jokainen resurssien lisäys selvästi kytketään tuotosten tai muiden tulosten lisäykseen.
In broad terms, a performance budget presents information on what organisations have done or expect to do with the money provided to them. 
Laajemmin ilmaistuna tulosbudjetoinnissa annetaan tietoa siitä, mitä organisaatiot ovat tehneet tai aikovat tehdä saamiensa varojen avulla.
This implies that the financial allocation is determined on the basis of or at least taking into account the expected outputs and/or results. 
Tämä merkitsee, että määrärahat yksilöidään odotettujen tuotosten ja/tai tulosten perusteella tai ainakin ottamalla ne huomioon.
83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting, 11th Annual Meeting of the OECD Senior Budget Officials Performance and Results Network, OECD Conference Center Paris, 26-27 November 2015. 
83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting, 11th Annual Meeting of the OECD Senior Budget Officials Performance and Results Network, OECD:n konferenssikeskus, Pariisi, 26. ja 27. marraskuuta 2015.
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief, March 2008. 
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief, maaliskuu 2008.
85 Allen Schick, ‘The Metamorphoses of performance budgeting, OECD Journal on budgeting’, Volume 2013/2. 
85 Allen Schick, The Metamorphoses of performance budgeting, OECD Journal on budgeting, painos 2013/2.
Conclusions and 78 recommendations 137 Overall, the Commission was effective in negotiating the 2014-2020 PAs and OPs in Cohesion. 
Johtopäätökset ja 78 suositukset 137 Komission toiminta oli yleisesti ottaen vaikuttavaa sen neuvotellessa koheesioalan kumppanuussopimuksista ja toimenpideohjelmista kaudelle 2014–2020.
It completed the negotiations with Member States within the regulatory deadlines, focused the funding on the Europe 2020 strategy and ensured a more robust intervention logic in the OPs. 
Komissio saattoi jäsenvaltioiden kanssa käydyt neuvottelut päätökseen säädetyssä määräajassa, keskitti rahoituksen Eurooppa 2020 -strategiaan ja vahvisti toimenpideohjelmien toimintalogiikkaa.
However, it has not succeeded in harmonising the financial monitoring arrangements between funds and in ensuring a consistent definition of performance indicators for outputs and results. 
Komissio ei ole kuitenkaan onnistunut yhdenmukaistamaan rahoituksen seurantajärjestelyjä eri rahastojen välillä. Se ei ole myöskään onnistunut varmistamaan johdonmukaista tuloksellisuusindikaattoreiden määritelmää tuotoksia ja tuloksia varten.
This would, however, be needed for a meaningful aggregation and comparison of performance data between programmes. 
Tämä olisi kuitenkin tarpeen, jotta tuloksellisuustietoja kyettäisiin kokoamaan yhteen mielekkäällä tavalla ja vertaamaan niitä eri ohjelmien välillä.
Moreover, given the overall number of performance indicators that need to be monitored and the continued need for complementary data to establish the impact of EU funds, there is a risk of considerable administrative burden associated with this performance regime for the 2014-2020 period. 
Seurattavana olevien tuloksellisuusindikaattoreiden kokonaismäärä on suuri ja EU:n varojen vaikutusten määrittämiseen tarvitaan jatkuvasti lisätietoja. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, voidaan todeta, että kautta 2014–2020 koskevaan tuloksellisuus-järjestelmään liittyy huomattavan hallinnollisen työmäärän riski.
Commission kept delays in the negotiation of Partnership Agreements and of Operational Programmes under control 138 The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package in December 2013, i.e. just before the start of the 2014-2020 programme period. 
Komissio hillitsi kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien neuvotteluviiveitä 138 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät koheesiopolitiikan säädöspaketin joulukuussa 2013 eli juuri ennen ohjelmakauden 2014–2020 alkua.
Compared to the previous period, this represents a delay of five months, partly due to the Commission making its legislative proposal later and partly due to more time being needed to finalise the negotiations. 
Tämä merkitsi viiden kuukauden viivettä edeltävään kauteen verrattuna, mikä on osittain seurausta siitä, että komissio esitti lainsäädäntöehdotuksensa myöhemmin.
By January 2016, the Commission adopted the secondary legislation, i.e. after the majority of the OPs had already been adopted by the Commission (see paragraphs 33 to 37). 
Komissio hyväksyi sekundaarilainsäädännön tammikuuhun 2016 mennessä eli sen jälkeen kun se oli jo hyväksynyt suurimman osan toimenpideohjelmista (ks. kohdat 33–37).
139 Overall, despite difficulties the Commission adopted PAs and OPs within the deadline specified in the Common Provision Regulation: the last PA was adopted in November 2014 and the last OP in December 2015. 
139 Kaiken kaikkiaan komissio hyväksyi kumppanuussopimukset ja toimenpideohjelmat vaikeuksista huolimatta yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetyssä mää-räajassa: viimeinen kumppanuussopimus hyväksyttiin marraskuussa 2014 ja viimeinen toimenpideohjelma joulukuussa 2015.
The Commission took a pro-active approach and started informal negotiations as early as 2012. 
Komissio sovelsi ennakoivaa lähestymistapaa ja käynnisti epäviralliset neuvottelut jo vuonna 2012.
This also helped to mitigate the impact of the late adoption of the regulations. 
Tämä lievensi osaltaan myös asetusten myöhäisen hyväksymisen vaikutusta.
It also provided a considerable number of guidance notes to Member States, although this was done in a piecemeal manner and at a late stage in the process (by September 2014). 
Komissio myös toimitti jäsenvaltioille huomattavan määrän ohjeita, joskin toimittaminen tapahtui hajanaisesti ja prosessin ollessa jo pitkällä (syyskuuhun 2014 mennessä).
The Commission could only finalise the guidance notes only once the legislative framework had been put in place (December 2013) (see paragraphs 47 to 48). 
Komissio pystyi viimeistelemään ohjeet vasta lainsäädäntökehyksen perustamisen jälkeen (joulukuu 2013) (ks. kohdat 47 ja 48).
Conclusions and recommendations 79 140 Member States submitted all PAs in time (by April 2014) and, on average, the negotiations were completed within five months. 
Johtopäätökset ja suositukset 79 140 Jäsenvaltiot toimittivat kaikki kumppanuussopimukset ajoissa (huhtikuuhun 2014 mennessä), ja neuvottelut saatiin päätökseen viidessä kuukaudessa.
This was significantly faster than the corresponding step in the preparations of the 2007-2013 NSRFs and helped to compensate in part for the delays (see paragraph 48 to 49). 
Eteneminen oli huomattavasti nopeampaa kuin vastaavassa kauden 2007–2013 kansallisten strategisten viitekehysten valmisteluvaiheessa, mikä kompensoi osaltaan viivästyksiä (ks. kohdat 48 ja 49).
141 Member States, submitted the majority of their draft OPs (85 %) by the required deadline. 
141 Jäsenvaltiot toimittivat suurimman osan (85 prosenttia) toimenpideohjelmaluon-noksistaan säädetyssä määräajassa.
For 15 % of the OPs, the Commission was unable to start the formal negotiations within three months of PAs being submitted. 
Komissio ei pystynyt käynnistämään virallisia neuvotteluja kolmen kuukauden kuluessa kumppanuussopimusten toimittamisesta 15 prosentissa toimenpideohjelmista.
On average, it took around eight months to adopt an OP (not taking account of the standstill periods, i.e. the periods between sending the observations to the Member States and submission of the OP). 
Toimenpideohjelman hyväksymiseen kului keskimäärin noin kahdeksan kuukautta (kun huomioon ei oteta odotusaikoja eli ajanjaksoja, jotka kuluvat jäsenvaltioille lähetettävien huomautusten ja toimenpideohjelman toimittamisen välillä).
This is comparable to the previous period. 
Tämä vastaa edeltävän kauden tilannetta.
By December 2014, 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted. 
Joulukuun 2014 loppuun mennessä oli hyväksytty 64 prosenttia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisista toimenpideohjelmista.
In the previous programme period 2007-2013, 98 % of the OPs had been adopted in the equivalent period. 
Edeltävällä ohjelmakaudella 2007–2013 toimenpideohjelmista 98 prosenttia hyväksyttiin vastaavan ajanjakson kuluessa.
This is mainly due to the delayed adoption of the legislative package (see paragraph 49). 
Tämä johtuu lähinnä lainsäädäntöpaketin hyväksymisen viivästymisestä (ks. kohta 49).
142 This suggests that negotiations were more demanding. 
142 Voidaan siis olettaa, että neuvottelut olivat aiempaa vaativammat.
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission involving time-consuming inter and intra service consultations. 
Tämä johtui pääasiassa lisävaatimuksista (kuten ennakkoehdoista tai vaatimuksesta esittää selkeämpi toimintalogiikka), tietoteknisistä ongelmista ja siitä, että komissiossa oli järjestettävä useita hyväksyntäkierroksia, joihin sisältyi pitkällisiä yksiköiden sisäisiä ja välisiä kuulemisia.
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents (see paragraphs 53 to 55). 
Lisäksi ohjelmasuunnitteluasiakirjojen alustavissa luonnoksissa ilmeni laatuongelmia (ks. kohdat 53–55).
Recommendation 1 The Commission should ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post 2020 period are presented timely so that there remains sufficient time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. 
Suositus 1 Komission olisi varmistettava, että sen koheesiopolitiikkaa koskevat lainsäädäntöehdotukset vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle esitetään ajoissa niin, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle jää riittävästi aikaa viedä neuvottelunsa päätökseen ennen ohjelmakauden alkua.
Target implementation date: when preparing the legislative proposals for the period post-2020. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevien lainsäädäntöehdotusten laadinnan yhteydessä.
Conclusions and recommendations 80 Partnership agreements were instrumental in focusing Cohesion spending on the Europe 2020 Strategy 143 PAs have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for TOs and priorities for investment. 
Johtopäätökset ja suositukset 80 Kumppanuussopimuksilla oli tärkeä rooli koheesiovarojen keskittämisessä Eurooppa 2020 -strategiaan 143 Kumppanuussopimukset ovat osoittautuneet vaikuttavaksi välineeksi kohdennettaessa ERI-rahastojen rahoitusta temaattisiin tavoitteisiin ja investointiprioriteetteihin.
The PAs examined cover all essential aspects and provide a diagnosis of development needs and priorities for investment in the Member States. 
Tarkastuskohteena olleet kumppanuussopimukset kattavat kaikki olennaiset näkökohdat ja sisältävät analyysin jäsenvaltioiden kehitystarpeista ja investointiprioriteeteista.
The Commission and Member States have succeeded in focusing EU funding for the period 2014-2020 on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs. 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat onnistuneet keskittämään kaudella 2014–2020 myönnettävän EU-rahoituksen kasvua ja työllisyyttä koskeviin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin.
Funding is even concentrated on a limited number of key areas within the TOs and the fund-specific requirements for thematic concentration were generally exceeded. 
Rahoitus on jopa keskitetty pieneen painopistealojen joukkoon temaattisten tavoitteiden sisällä. Temaattista keskittämistä koskevat rahastokohtaiset vaatimukset yleensä ylitettiin.
Overall, more funds are allocated to SME competitiveness, climate change and employment and less funds to transport and the environment compared to the 2007-2013 programme period (see paragraphs 57 and 68). 
Kaiken kaikkiaan varoja on suunnattu ohjelmakauteen 2007–2013 verrattuna enemmän pk-yritysten kilpailukykyyn, ilmastonmuutokseen ja työllisyyteen ja vastaavasti vähemmän liikenteeseen ja ympäristöön (ks. kohdat 57 ja 68).
144 However, we note that the information provided in the PAs is not always consistent with the information in the OPs and that, for the Member States making use of the derogations set out in the ERDF regulation, the financial information available in the OPs does not always permit to establish if thematic concentration requirements are respected (see paragraph 69). 
144 Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että kumppanuussopimusten tiedot eivät ole aina yhdenmukaisia toimenpideohjelmien tietojen kanssa ja että EAKR-asetuksessa sallittuja poikkeuksia hyödyntävien jäsenvaltioiden toimenpideohjelmista ilmenevien rahoitustietojen perusteella ei aina voida määrittää, noudatettiinko temaattisen keskittämisen vaatimuksia (ks. kohta 69).
Recommendation 2 (a) Member States should provide to the Commission the financial information necessary for the Commission to effectively monitor the compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). (b) The Commission should ensure that the ring-fencing of ESI funding to thematic objectives is respected by Member States. 
Suositus 2 a) Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle rahoitusta koskevat tiedot, jotka se tarvitsee seuratakseen vaikuttavasti, onko temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia (myös EAKR-asetuksen poikkeuksia) noudatettu. b) Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltiot ohjaavat ERI-rahastojen myöntämän rahoituksen temaattisiin tavoitteisiin.
Target implementation date: from 2017 onwards, on a yearly basis. 
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuosittain vuodesta 2017 alkaen.
Conclusions and recommendations 81 145 Member States identify in the PAs the main results to be achieved, but generally do not make a quantified estimate of the expected contribution of ESI funds to the attainment of the target values. 
Johtopäätökset ja suositukset 81 145 Jäsenvaltiot yksilöivät kumppanuussopimuksissa tavoitteena olevat pääasialliset tulokset, mutta eivät yleensä esitä määrällistä arvioita ERI-rahastojen odotetusta vaikutuksesta tavoitearvojen saavuttamiseen.
It is however obvious that achieving most of the results set out in the PAs will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms. 
On kuitenkin ilmeistä, että useimpien kumppanuussopimuksissa määritettyjen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ERI-rahastojen käytön lisäksi huomattavaa kansallista rahoitusosuutta sekä uusia lainsäädäntötoimenpiteitä ja rakenteellisia uudistuksia.
At the same time, a non-attainment of the result may not be due to the failure of the ESIF interventions, but due to the factors outside the scope of ESIF, such as unfavourable socio-economic situation and/or ineffective national policies (see paragraphs 74 to 80). 
Samanaikaisesti voidaan todeta, että tuloksen saavuttamatta jääminen ei välttämättä johdu ERI-rahastojen tukitoimien epäonnistumisesta. Syynä voivat olla pikemminkin rahastojen vaikutuksen ulkopuolelle jäävät tekijät, kuten epäsuotuisa sosioekonominen tilanne ja/tai tehottomat kansalliset toimintatavat (ks. kohdat 74–80).
Operational programmes show more clearly what is pursued with the interventions and how this is expected to be achieved, but this is accompanied by increased complexity 146 For most of the OPs examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out what are the intervention’s aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (finances-actions-outputs). 
Toimenpideohjelmat osoittavat selkeämmin, mihin tukitoimilla pyritään ja miten asetetut tavoitteet on määrä saavuttaa; järjestelyt ovat kuitenkin aiempaa monimutkaisemmat 146 Komissio ja jäsenvaltiot ovat onnistuneet laatimaan useimmista tarkastetuista toimenpideohjelmista toimintalogiikaltaan aiempaa vakaampia eli määrittämään paremmin, mihin tukitoimella pyritään (erityistavoitteet/tulokset) ja mitä keinoja on tarkoitus käyttää (rahoitus–toimet–tuotokset).