natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the height of the Kosovo crisis, the EU Member States requested ECHO to prepare daily crisis situation reports. 
Kosovon kriisin ollessa vakavimmillaan EU:n jäsenvaltiot pyysivät ECHOa laatimaan päivittäisiä tilannekatsauksia.
These reports were to describe the events in Kosovo, the FYROM, Albania, Serbia and Montenegro. 
Katsauksissa oli tarkoitus käsitellä Kosovon, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Albanian, Serbian ja Montenegron tapahtumia.
Scarce resources had to be allocated to this task. 
Osa vähäisistä voimavaroista oli osoitettava tähän tehtävään.
(1) Mandate from the Commission to ECHO, 6 November 1991. 
(1) Komission ECHOlle antama mandaatti, 6. marraskuuta 1991.
C 168/8 EN Official Journal of the European Communities 12.6.2001 Diagram 2 The place of ECHO in the provision of aid to the affected population EU Member States and their agencies DG RELEX DG DEV Commission ECHO Red Cross Family UNHCR, WFP, other UN agencies NGOs Local governments and affected population Other countries and their agencies NB: The role of the private sector (experts, suppliers, transporters etc) has been excluded. 
C 168/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 12.6.2001 Kaavio 2 ECHOn asema avun myöntämisessä kärsimään joutuneelle väestölle Komissio EU:n jäsenvaltiot ja niiden elimet Ulkosuhteiden PO Kehitysyhteistyön PO ECHO UNHCR, WFP, muut YK:n erityiselimet jajärjestöt Valtioista riippumattomat järjestöt Paikallishallinto ja kärsimään joutunut väestö Punainen Risti Muut maat ja niiden elimet Huom. Kaaviossa ei kuvata yksityisen sektorin (asiantuntijoiden, tavarantoimittajien, kuljetusliikkeiden jne.) roolia.
Emergency procedures 12. 
Menettelyt kriisitilanteessa 12.
The Regulation (1) provides for the speeding-up of Commission decisions up to 10 million euro. 
Humanitaarisesta avusta annetussa asetuksessa (1) säädetään enintään 10 miljoonan euron arvoisten komission päätösten nopeuttamisesta.
Furthermore, the Regulation enables the Commission to determine detailed implementing rules which it has done through the Framework Partnership Agreement (FPA), which the Commission signs with its implementing partners. 
Lisäksi asetuksessa annetaan komissiolle mahdollisuus määrittää yksityiskohtaiset toimeenpanoa koskevat säännökset. Tämän komissio tekee niiden kumppanuudesta tehtyjen puitesopimusten yhteydessä, jotka se allekirjoittaa täytäntöönpanosta vastaavien kumppaniensa kanssa.
The provisions in the general conditions applied to operational contracts signed under the FPA relating to emergencies are: (a) ECHO can decide to finance expenditure incurred by a partner prior to the partner’s request for financing (Article 7(3)); (b) in exceptional and duly substantiated cases, a non-itemised sum may be included in the budget (Article 10(6)); (c) purchasesmaybemadebyECHO’spartnerswithoutrecourse to the tendering procedure (Article 16(3)). 
Kumppanuudesta tehtyjen puitesopimusten yhteydessä allekirjoitettuihin operationaalisiin sopimuksiin sovellettavien yleisten ehtojen kriisitilanteisiin liittyvät määräykset ovat seuraavat: a) ECHO voi päättää kumppanin sellaisten menojen rahoittamisesta, jotka ovat aiheutuneet ennen kuin kumppani esitti rahoituspyynnön (7 artiklan 3 kohta). b) Talousarvioon voidaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa sisällyttää erittelemätön määrä varoja (10 artiklan 6 kohta). c) ECHOn kumppanit voivat suorittaa hankintoja järjestämättä tarjouskilpailuja (16 artiklan 3 kohta).
(1) Article 13 of the Council Regulation of 20 June 1996 governing humanitarian aid empowers the Commission, in an emergency, to take decisions in respect of measures costing up to 10 million euro without seeking a prior opinion from the Humanitarian Aid Committee. 
(1) Humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen 13 artiklassa annetaan komissiolle valtuudet päättää kriisitilanteessa ilman humanitaarisen avun komitean lausuntoa toimenpiteistä, joiden rahoittamiseen käytetään enintään 10 miljoonaa euroa.
The resulting deadlines are ill-suited to the preliminary financing of emergency activities. 
Tästä seuraavat määräajat ovat kriisitoimien alustavan rahoittamisen kannalta epätarkoituksenmukaisia.
This can be illustrated as follows. The procedure and maximum payment periods (60 days) are identical to those which apply to EU budget activities in general. 
Tilannetta voidaan kuvata seuraavasti: Menettelyjä ja enimmäis-maksuaikaa koskevat määräajat (60 päivää) ovat samat kuin EU:n talousarvioon liittyviin toimiin yleensä sovelletut määräajat.
The average time taken to pay advances in the sample examined was 28 days, of which ECHO itself accounted for nine days (appraisal of the file) but of which 19 days, i.e. more than twice as long, were accounted for by the remainder of the Commission’s administrative channels. 
Tutkitun otoksen kohdalla ennakoiden maksaminen vei keskimäärin 28 päivää, joista yhdeksän ECHO käytti tapauksen arvioimiseen; muilta komission hallinnollisilta kanavilta kului kuitenkin asian käsittelemiseen 19 päivää eli yli kaksinkertainen aika.
Article 10(6) of the general conditions lays down that in exceptional, duly motivated cases (no reference is made to emer-gencies), an unspecified amount may be included in the budget provided that the partner undertakes to provide details thereof no laterthan15daysafterthesupplieshavebeendispatchedorthe services provided. 
Yleisten ehtojen 10 artiklan 6 kohdassa määrätään, että asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa (kriisitilanteita ei mainita) talousarvioon voidaan sisällyttää erittelemätön määrä varoja, jos kumppani esittää niitä koskevat yksityiskohtaiset tiedot 15 päivän kuluessa tavaroiden lähettämisestä tai palvelujen suorittamisesta.
ECHO did have difficulty with certain of its partners in fully enforcing this. 
ECHOlla oli joidenkin kumppaniensa kohdalla vaikeuksia soveltaa tätä ehtoa kokonaisuudessaan.
When and whether more detailed financial information under the FPA (document 8) should be provided under emergency contracts in Kosovo was not clearly established. 
Kumppanuudesta tehdyn puitesopimuksen (asiakirja 8) yhteydessä ei sovittu selkeästi yksityiskohtaisten taloudellisten tietojen antamisesta ja mahdollisesta antamisajankohdasta Kosovoon liittyvien hätäapua koskevien sopimusten osalta.
In fact, no contradiction exists between emergencies and partners’ ability to provide a detailed budget in good time. The absence of more detailed financial information hindered ECHO’s own monitoring capacity. 
Tosiasiassa kriisitilanne ei estä kumppaneita toimittamasta yksityiskohtaista talousarviota ajoissa. Yksityiskohtaisten taloudellisten tietojen puuttuminen heikensi ECHOn kykyä valvoa tilannetta.
12.6.2001 EN Official Journal of the European Communities C 168/9 16. 
12.6.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 168/9 16.
The procedure for the recruitment of external experts, with the involvement of the Service commun des relations extérieures (SCR) and the external company responsible for the management of the experts’ contracts, takes a minimum of three months. 
Ulkoisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamista koskeva menettely, johon yhteinen ulkosuhteiden toimiala (SCR) ja asiantuntijoiden sopimusten hallinnoinnista vastaava ulkopuolinen yritys osallistuvat, vie vähintään kolme kuukautta.
In the Kosovo crisis, ECHO was able to detach some experts from other areas, thereby reducing the time needed for their deployment to four to six weeks weeks. 
Kosovon kriisin tapauksessa ECHO kykeni siirtämään joitakin asiantuntijoita muilta alueilta, mikä lyhensi heidän sijoittami-seensa tarvittavaa aikaa 4—6 viikkoon.
ECHO acknowledged that the Kosovo crisis revealed significant shortcomings in the way it was able to react to humanitarian emergencies. 
ECHO myönsi Kosovon kriisin yhteydessä käyneen ilmi, että ECHOn kyvyssä reagoida humanitaarisiin kriisitilanteisiin oli merkittäviä puutteita.
In order to identify these shortcomings, and to propose solutions, ECHO organised the ‘Kosovo crisis lessons learned seminar’ in November 1999. 
Puutteiden yksilöimiseksi ja ratkaisujen ehdottamiseksi ECHO järjesti marraskuussa 1999 seminaarin Kosovon kriisin aikana saaduista kokemuksista.
It included all international field experts, senior national programme staff and representatives from ECHO Brussels. 
Seminaariin osallistuivat kaikki paikan päällä toimineet kansainväliset asiantuntijat, kansallisista ohjelmista vastaava ylempi henkilöstö sekä ECHOn edustajat Brysselistä.
The seminar succeeded in identifying structural inadequacies in ECHO, such as: (a) ECHO does not have the necessary means to respond rapidly to crisis situations and to provide emergency aid without delay; (b) there is no clear, unambiguous policy for emergency situations; (c) the lack of coordination between and with Member States resulted in widespread duplication of effort and inefficiency; (d) there is no rapid response emergency team in ECHO which can be sent to a crisis area, ‘forcing each operational unit to improvise in each individual situation, leading to a dramatic loss of time and impact of ECHO emergency aid’ (1). 
Seminaarissa onnistuttiin yksilöimään ECHOn rakenteellisia heikkouksia, joita ovat muun muassa seuraavat: a) ECHOlla ei ole välineitä, joita tarvitaan kriisitilanteissa toimien toteuttamiseksi nopeasti sekä hätäavun antamiseksi vii-vytyksittä. b) Kriisitilanteita varten ei ole olemassa selkeitä yksiselitteisiä toimintaperiaatteita. c) Jäsenvaltioiden välillä ja niiden kanssa ei ollut koordinointia, mikä johti monelta osin toimien päällekkäisyyteen ja tehottomuuteen. d) ECHOlla ei ole nopean toiminnan kriisiryhmää, joka voitaisiin lähettää kriisialueille, vaan jokainen operationaalinen yksikkö joutuu toimimaan improvisoidusti kussakin tilanteessa, mikä johtaa erittäin suureen ajanhukkaan ja ECHOn hätäavun vaikutuksen vähenemiseen (1).
ECHO is in the process of taking action to remedy the shortcomings identified. 
Seminaarin osanottajat ehdottivat mahdollisia korjaavia toimia, ja ECHO on ryhtynyt toimiin havaittujen puutteiden korjaamiseksi.
Framework Partnership Agreements (FPAs) 19. 
Kumppanuudesta tehdyt puitesopimukset 19.
A revised FPA was introduced with effect from 1 January 1999 (2). 
Tarkistettu kumppanuudesta tehty puitesopimus otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1999 alkaen (2).
The objectives of the revision were to strengthen partnership, improve quality and efficiency, simplify and clarify the Agreement, and improve flexibility, while maintaining control over the use of funds. 
Tarkistamisen tavoitteena oli vahvistaa kumppanuutta, parantaa laatua ja tehokkuutta, yksinkertaistaa ja selkeyttää sopimusta sekä lisätä joustavuutta niin, että varojen käyttöä voidaan kuitenkin edelleen kontrolloida.
Although the revised FPA contains a number of improvements, the Kosovo crisis nevertheless exposed persisting shortcomings, in particular in the areas of mobilisation time and reporting. 
Tarkistettuun kumppanuudesta tehtyyn puitesopimukseen sisältyy useita parannuksia, mutta Kosovon kriisin yhteydessä tuli kuitenkin esiin jatkuvia puutteita etenkin toiminnan käynnistämiseen 1 ( ) ECHOn asiakirja ”OHRID seminar 6—7 November, preliminary sum-2 mary impression and conclusion”. ( ) Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 1998, kohdat 5.85, 5.86 ja 5.89(EYVLC349,3.12.1999). kuluvan ajan ja raportoinnin osalta.
Moreover, important parts of the FPA user guide, notably those concerning procurement procedures (3), were still to be drafted at the end of 1999. 
Lisäksi kumppanuudesta tehtyjä puitesopimuksia koskevaan ohjekirjaan ei ollut vielä vuoden 1999 loppuun mennessä laadittu tärkeitä, erityisesti hankintamenettelyihin (3) liittyviä osia.
This shortcoming had a negative effect on the economy and efficiency of activities implemented by partners who were still without appropriate internal controls and know-how in this area. 
Tämä puute vaikutti kielteisesti niiden ECHOn kumppanien, joilla ei vielä ollut tarkoituksenmukaista sisäistä valvontaa ja osaamista tällä alalla, toteuttamien toimien taloudellisuuteen ja tehokkuuteen.
Thus, in two of the cases examined, bids of subcontractors selected by ECHO’s partners were not the most advantageous economically. 
Tutkituista tapauksista kahdessa ECHOn kumppanien valitsemat alihankkijoiden tarjoukset eivät tämän vuoksi olleet taloudellisesti edullisimmat.
The FPAs did not to take into account the special characteristics and mandates of the UN agencies and the ICRC/IFRC. 
Kumppanuudesta tehdyissä puitesopimuksissa ei otettu huomioon YK:n erityiselinten ja -järjestöjen sekä ICRC:n ja IFRC:n erityispiirteitä ja valtuuksia.
Therefore contracts with the UN agencies were agreed upon on a case-by-case basis through exchanges of letters and governed by the overall EC-UN Agreement. 
Niin ollen sopimukset YK:n erityiselinten ja -järjestöjen kanssa tehtiin tapauskohtaisesti kirjeenvaihdon avulla, ja sopimuksia säädeltiin EU:n ja YK:n välisellä yleisellä pui-tesopimuksella.
EC-UN Agreement 21. 
EY:n ja YK:n välinen puitesopimus 21.
United Nations’ entities are multilateral bodies which have been given mandates by their Member States to whom they are accountable. 
YK:n yksiköt ovat monenvälisiä elimiä, jotka ovat saaneet valtuutensa omilta jäsenvaltioiltaan ja jotka ovat tilintekovelvol-lisia niille.
They obtain most of their funds from the Members of the United Nations. 
Kyseiset elimet saavat suurimman osan rahoituksestaan YK:n jäsenvaltioilta.
The EU, a major provider of funds to the United Nations, is not a member and therefore as such not part of this accountability scheme. 
EU kuuluu YK:n tärkeimpiin rahoittajiin, mutta se ei ole YK:n yksiköiden jäsen, joten se ei kuulu tämän tilintekovelvollisuutta koskevan järjestelyn piiriin.
In 1997, the Commission and the UN entered into negotiations towards a global Framework Agreement for all EU funding of UN agencies (4). 
Komissio ja YK aloittivat vuonna 1997 neuvottelut yleisen puitesopimuksen laatimiseksi kaiken YK:n erityiselimille ja -järjestöille myönnetyn EY:n rahoituksen osalta (4).
These discussions resulted in an Agreement signed on 9 August 1999, on the principles applying to the financing or co-financing by the Community of programmes and projects administered by the United Nations. 
Neuvottelujen tuloksena allekirjoitettiin 9. elokuuta 1999 puitesopimus periaatteista, joita sovelletaan YK:n hallinnoimia ohjelmia ja hankkeita varten myönnettyyn yhteisön rahoitukseen tai osarahoitukseen.
It was intended to resolve the problems which have troubled relations between the Commission and the UN agencies (5). 
Puitesopimuksella oli tarkoitus ratkaista ongelmat, joita on ilmennyt komission ja YK:n erityiselinten ja -järjestöjen välillä (5).
However, as the Court pointed out in paragraph 5.96 of its annual report concerning the financial year 1999, it has not solved all these problems. 
Puitesopimuksen avulla ei ole kuitenkaan ratkaistu kaikkia ongelmia, kuten tilintarkastustuomioistuin toi esiin varainhoitovuotta 1999 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 5.96).
(3) Documents 14 and 15 concerning procurement procedures. 
(3) Hankintamenettelyjä koskevat asiakirjat nro 14 ja 15.
(4) The question of the EU-UN Agreement has been raised in a wider context in the Court’s 1999 Annual Report (OJ 342, 1.12.2000, para-5 graphs 5.94 to 5.103). () The Commission stated in its communication regarding the strategic objectives for 2000 to 2005 (COM(2000) 154 dated 9 February 2000 to the European Parliament, Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions) that ‘We are a global actor and a leader in areas of trade, aid and finance. 
(4) EU:n ja YK:n välistä puitesopimusta on käsitelty laajemmin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 1999 5 (EYVL C 342, 1.12.2000, kohdat 5.94–5.103). () Strategisia tavoitteita vuosina 2000–2005 koskevassa tiedonannossaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle (KOM(2000) 154, 9. helmikuuta 2000) komissio totesi seuraavaa: ”Olemme globaali toimija ja johtotähti ulkomaankaupassa, kehitysavussa ja rahoituksessa.
Yet the Union is not fully represented in international institutions or United Nations agencies. 
Unioni ei kuitenkaan ole täysin edustettuna kansainvälisissä rahoituslaitoksissa tai Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöissä.
For its part, in a motion for a resolution, the European Parliament ‘calls on the Commission and the Member States to back the efforts made to ensure that the EU’s presence and influence in international organisations are more representative of its political strength and the extent of its contribution to humanitarian aid’ (PE 286.789, point 15). 
Tämä luonnoton tilanne on korjattava.” Euroopan parlamentti puolestaan kehottaa päätöslausel-maesityksessään ”komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ponnisteluja, joiden avulla pyritään parantamaan Euroopan unionin läsnäoloa ja vaikutusvaltaa alan kansainvälisissä järjestöissä, jotta ne vastaavat paremmin sen poliittista painoarvoa ja sen tarjoaman humanitaarisen avunlaajuutta”(PE286.789,15kohta).
C 168/10 EN Official Journal of the European Communities 12.6.2001 The WFP and ECHO were not able to conclude contracts respecting the Agreement signed in August 1999. 
C 168/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 12.6.2001 WFPjaECHOeivätkyenneettekemäänelokuussa1999allekirjoi-tetun puitesopimuksen mukaisia sopimuksia.
Consequently, two WFP proposals amounting to 15 million euro and submitted on 2 July 1999, could not be agreed upon even though ECHO recognised the urgent need for the projects and the funds had already been allocated. 
Tästä seurasi, että kahdesta WFP:n 2. heinäkuuta 1999 ehdottamasta, kaikkiaan 15 miljoonan euron arvoisesta hankkeesta ei voitu sopia, vaikka ECHO katsoi, että hankkeet oli tarpeen toteuttaa kiireesti, ja varat oli jo myönnetty.
15 million euro available for urgent food aid therefore remained blocked until December 2000 due to administrative problems between ECHO and the WFP. 
Elintarvikehätäapuun osoitettuja 15:tä miljoonaa euroa ei siis ECHOn ja WFP:n välisten hallinnollisten ongelmien vuoksi saatu käyttöön ennen joulukuuta 2000.
Relevance of earmarking funds 23. 
Varojen tarkan kohdentamisen merkitys 23.
The Commission considers that its contributions should cover specific activities (‘projects’) (1), individualised and authorised in advance, with strict limitations on the amendments that can be made by the contractor without the Commission’s prior authorisation. 
Komissio katsoo, että sen rahoitusosuuksilla olisi katettava tiettyjä ennalta yksilöityjä ja hyväksyttyjä toimia (”hankkeita”) (1) siten, että toinen sopimuspuoli voi tehdä vain hyvin rajoitetusti muutoksia ilman komission ennalta antamaa hyväksyntää.
Financial contributions are often expressed in the form of detailed lists of expenditure allocated to a precise destination and period, an approach known as ‘earmarking’. 
Rahoitusosuudet ilmaistaan usein yksityiskohtaisina luetteloina, joissa menot on kohdennettu tiettyihin kohteisiin tiettynä ajankohtana.
However, the objectives pursued can be achieved only if the contracts genuinely correspond to the partners’ actual activities and if partners keep accounts for individual projects which link each instance of expenditure with a financial contribution. 
Halutut tavoitteet voidaan kuitenkin saavuttaa vain, jos sopimukset vastaavat kumppanin todellisuudessa toteuttamia toimia ja jos kumppanit pitävät yksittäisten hankkeiden osalta kirjanpitoa, jossa jokainen meno liitetään tiettyyn rahoitusosuuteen.
This approach may correspond to the actual situation in the case of small-scale NGOs which implement specific projects. 
Tämä lähestymistapa saattaa vastata todellista tilannetta sellaisten pienten valtioista riippumattomien järjestöjen tapauksessa, jotka toteuttavat tiettyjä hankkeita.
Indeed, the managers of these organisations often consider that ECHO’s detailed guidelines are an aid to the sound financial management of the projects. 
Näiden järjestöjen hallinnoijat kat-sovatkin usein, että ECHOn yksityiskohtaisista ohjeista on apua hankkeiden moitteettomassa varainhoidossa.
However, this approach is less appropriate for the activities of the major international humanitarian organisations. 
Tällainen lähestymistapa ei kuitenkaan sovellu yhtä hyvin tärkeimpien kansainvälisten humanitaarisen avun järjestöjen toimien yhteyteen.
For example, in the case of individual ECHO contracts with the UN and the Red Cross, normally items of expenditure that form part of these organisations’ large scale programmes are selected, and combined to form a ’project’ to be financed by ECHO. 
Esimerkiksi YK:n ja Punaisen Ristin kanssa tehtyjä yksittäisiä ECHOn sopimuksia varten menoerät, jotka ovat osa näiden organisaatioiden laajoja ohjelmia, valitaan ja yhdistetään tavallisesti niin, että niistä muodostuu ”hanke”, jonka ECHO rahoittaa.
This complies with ECHO’s contract requirements. It does not, however, necessarily relate to a discrete activity that is managed and accounted for separately within the organisation’s system. 
Tämä menettely vastaa ECHOn sopimuksiin liittyviä vaatimuksia. ”Hanke” ei kuitenkaan välttämättä liity erilliseen toimeen, jota hallinnoidaan ja joka kirjataan erikseen kirjanpitoon organisaation järjestelmässä.
In this context a large part of the drafting, reviewing and settlement of ECHO contracts became a costly administrative exercise, primarily aimed at ensuring compliance with formal requirements. 
Näissä olosuhteissa ECHOn sopimusten laatimisesta, tarkistamisesta ja päättämisestä on suurelta osin tullut vain kallis hallinnollinen toimenpide, jonka tarkoituksena on lähinnä varmistaa muodollisten vaatimusten noudattaminen.
This exercise can also be a reason behind delays in the provision of funds. 
Kyseinen toimenpide saattaa myös viivyttää varojen käyttöön asettamista.
The Court has commented several times in the past that, apart from the delays that are caused in mobilising contributions quickly, this does not always enable the Commission to obtain a meaningful account of how funds were used. 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin useaan otteeseen huomauttanut, että tämä toimintatapa vaikeuttaa rahoitusosuuksien nopeaa käyttöön asettamista, minkä lisäksi se ei aina anna komissiolle mahdollisuutta saada tarkoituksenmukaisia tietoja varojen käytöstä.
It was confirmed again by the review of ECHO contracts concluded with UNHCR for the Kosovo crisis. 
Tämä näkemys sai jälleen vahvistuksen tarkasteltaessa sopimuksia, jotka ECHO oli tehnyt UNHCR:n kanssa Kosovon kriisin seurauksena.
1 ( ) See clause 1.6 of the Agreement. 
1 ( ) Ks. sopimuksen lauseke 1.6.
Through contract 99/6001 with the UNHCR (20 million euro), ECHO financed 44 sub-projects attached to five different UNHCR projects, accounting for a total budget of approximately 180 million euro. 
ECHOrahoittiUNHCR:nkanssatekemälläänsopimuksella99/6001 (20 miljoonaa euroa) 44 osahanketta. Nämä liittyvät UNHCR:n viiteen eri hankkeeseen, joiden kokonaistalousarvio vastasi noin 180:tä miljoonaa euroa.
These projects evolved with the situation, with the result that the UNHCR submitted to ECHO on 8 October 1999 a reallocation request, the effect of which was substantial for practically all activities. 
Kyseisiä hankkeita muutettiin tilanteen mukaan, minkä vuoksi UNHCR esitti 8. lokakuuta 1999 ECHOlle pyynnön varojen kohdentamiseksi uudelleen. Uudelleen kohdentaminen vaikutti merkittävästi lähes kaikkiin toimiin.
ECHO experts were unable to express an opinion on the validity of the request owing to a lack of information on the UNHCR projects concerned. 
ECHOn asiantuntijat eivät kyenneet ottamaan kantaa siihen, oliko pyyntö perusteltu, koska asianomaisista UNHCR:n hankkeista ei saatu riittävästi tietoja.