natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In our survey, we asked beneficiaries to give their views about the Horizon 2020 control and audit burden. 
Kyselytutkimuksessa edunsaajia pyydettiin esittämään näkemyksensä Horisontti 2020 -puiteohjelman valvonnan ja tarkastusten aiheuttamasta rasituksesta.
53 % of respondents replied that the overall audit burden in Horizon 2020 had decreased compared to FP7, and only 14 % stated that it had increased. 
Vastaajista 53 prosenttia vastasi, että Horisontti 2020 -puiteohjelmassa kokonaistarkastustaakka oli pienentynyt seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna, ja vain 14 prosenttia katsoi sen kasvaneen.
Two thirds of respondents also replied that the audit burden should be further reduced. 
Kaksi kolmannesta vastaajista vastasi myös, että tarkastustaakkaa olisi pienennettävä edelleen.
The beneficiaries we interviewed appreciated the new Common Audit Service as a means of ensuring consistency. 
Haastatellut edunsaajat suhtautuivat uuteen yhteiseen tarkastusyksikköön myönteisesti keinona, jolla voidaan varmistaa johdonmukaisuus.
However, some respondents to the survey complained that there was still no consistency in the control and audit process. 
Jotkin kyselytutkimuksen vastaajat valittivat kuitenkin, että valvonta-ja tarkastusprosessi ei edelleenkään ollut johdonmukainen.
In their view, inconsistencies may result from frequent changes to the AMGA, as auditors were sometimes unaware of retroactive amendments or did not know which version of the AMGA to apply. 
Heidän näkemyksensä mukaan epäjohdonmukaisuudet saattavat johtua Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2/2013. ”Horizon 2020 Ex post Audit Strategy”, tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto, 9.11.2015.
The Commission has a framework contract with independent external audit firms for around 80 % of Horizon 2020 ex post audits, with the Commission itself performing the remaining 20 %. 
Komissiolla on puitesopimus riippumattomien ulkoisten tarkastusyritysten kanssa noin 80 prosentista Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastuksista, ja loput 20 prosenttia komissio suorittaa itse.
The Commission concluded the first ex post audits of Horizon 2020 projects in 2017. 
Komissio saattoi ensimmäiset Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeiden jälkitarkastukset päätökseen vuonna 2017.
Beneficiaries we met during our on-the-spot visits and at workshops criticised the work of some external audit firms. 
Edunsaajat, joita tilintarkastustuomioistuin tapasi paikan päälle tehdyillä käynneillä ja seminaareissa, arvostelivat joidenkin ulkoisten tarkastusyritysten työtä.
The most common complaints concerned the quality of work, the auditors’ limited knowledge of the programme and the time taken to produce audit reports. 
Yleisimmät valitukset koskivat työn laatua, tarkastajien niukkaa ohjelman tuntemusta sekä tarkastuskertomusten laadintaan kulunutta aikaa.
NCPs made the same criticisms at an event organised by the Commission41 and in interviews. 
Kansalliset yhteyspisteet esittivät samaa kritiikkiä komission järjestämässä tapahtumassa41 ja haastatteluissa.
We found that the creation of a common audit service and the new audit strategy have reduced the audit burden for beneficiaries. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yhteisen tarkastusyksikön perustaminen ja uusi tarkastusstrategia ovat pienentäneet tarkastuksista edunsaajille aiheutuvaa rasitusta.
However, we also found that there is room for improvement in the quality of outsourced ex post audits. 
Se havaitsi kuitenkin myös, että ulkoistettujen jälkitarkastusten laadussa on parantamisen varaa.
46 SME participation has increased but barriers remain 113. 
Pk-yritysten osallistuminen on lisääntynyt, mutta esteitä on jäljellä 113.
Supporting SMEs is one of the Commission’s priorities in the current programming period, and it has encouraged SMEs to participate in all areas of Horizon 2020. 
Pk-yritysten tukeminen on yksi komission painopisteistä tällä ohjelmakaudella, ja se on kannustanut pk-yrityksiä osallistumaan kaikilla Horisontti 2020 -puiteohjelman aloilla.
Despite increased participation by SMEs in Horizon 2020, we found that they have experienced difficulties both during the application process and when implementing their research and innovation projects. 
Vaikka pk-yritykset osallistuvat aiempaa enemmän Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ne ovat kohdanneet ongelmia sekä hakuprosessissa että tutkimus-ja innovointihankkeiden toteutuksessa.
SMEs that were new to EU funding schemes found it difficult to understand the regulatory requirements with regard to the grants. 
Pk-yritykset, jotka osallistuivat EU:n rahoitusjärjestelyihin ensimmäistä kertaa, pitivät avustuksiin liittyviä sääntelyvaatimuksia vaikeaselkoisina.
The length and comprehensiveness of the AMGA is particularly burdensome for SMEs who do not have dedicated staff to deal with the interpretation of EU guidelines and reporting. 
Selitetyn avustussopimusmallin pituus ja kattavuus ovat erityisen työläitä pk-yrityksille, joilla ei ole nimenomaan EU:n ohjeiden tulkinnasta ja raportoinnista vastaavia työntekijöitä.
We found that SMEs rely heavily on external consultants to overcome the difficulties they encounter in the preparation of their proposals. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että pk-yritykset käyttävät paljon ulkoisia konsultteja ratkaistakseen ehdotusten laadinnassa kohtaamansa vaikeudet.
This is especially the case for single-beneficiary projects in SMEI phases 1 and 2 (see Box 2). 
Tämä koskee erityisesti yhden edunsaajan hankkeita pk-yrityksille kohdennetun välineen vaiheissa 1 ja 2 (ks. laatikko 2).
Box 2 – Use of external consultants in proposal preparation and project reporting •36 % of the respondents to our survey said that they required help from external consultants during the proposal preparation phase. 
Laatikko 2 – Ulkoisten konsulttien käyttö ehdotusten laadinnassa ja hankeraportoinnissa • Kyselytutkimuksen vastaajista 36 prosenttia ilmoitti tarvinneensa ulkoisten konsulttien apua ehdotusten laadintavaiheessa.
The figure varied according to the respondents’ experience (less experienced beneficiaries used external support more often), the type of respondent and the funding scheme. 
Tämä osuus vaihteli vastaajien kokeneisuuden (kokemattomammat edunsaajat käyttivät useammin ulkoista tukea), vastaajatyypin ja rahoitusjärjestelyn mukaan.
SMEs operating alone are particularly reliant on external consultants, especially in SMEI phases 1 and 2 (see Figure 18). 
Yksin toimivat pk-yritykset ovat erityisen riippuvaisia ulkoisista konsulteista varsinkin pk-yrityksille kohdennetun välineen vaiheissa 1 ja 2 (ks. kaavio 18).
47 Figure 18 - Use of external consultants to prepare proposals, by funding scheme 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% No Yes 21% 26% 70% 72% 78% 72% 67% 69% 79% 74% 30% 28% 22% 28% 33% 31% RIA IA CSA SMEI1 SMEI2 MSCA ERC OTHER Source: ECA survey, March 2018. • The main reason for using external consultants to prepare proposal was to increase the chances of success, followed by the need to manage the administrative complexity of the process. 
Kaavio 18 – Ulkoisten konsulttien käyttö ehdotusten laatimiseen rahoitusjärjestelyittäin 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Ei K y ll ä 21 % 26 % 70 % 72 % 78 % 72 % 67 % 69 % 79 % 74 % 30 % 28 % 22 % 28 % 33 % 31 % RIA IA CSA SMEI1 SMEI2 MSCA ERC MUUT Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus, maaliskuu 2018. 51 • Tärkein syy ulkoisten konsulttien käyttämiseen ehdotusten laadinnassa oli menestymismahdollisuuksien lisääminen.
More than half of respondents preferred to use external consultants rather than internal resources for this purpose, with a minority turning to consultants for scientific and technical support. • External consultants were less used during project implementation than for proposal preparation. 
Yli puolet vastaajista käytti mieluummin ulkoisia konsultteja kuin sisäisiä resursseja tähän tarkoitukseen, ja vähemmistö vastaajista käytti konsultteja saadakseen tieteellistä ja teknistä tukea. • Ulkoisia konsultteja käytettiin vähemmän hankkeen toteutuksen kuin ehdotusten laatimisen yhteydessä.
Nevertheless, almost one third of SMEs stated that they made some use of external consultants for project management and reporting. 
Tästä huolimatta lähes kolmannes pk-yrityksistä ilmoitti, että ne käyttivät ulkoisia konsultteja jossakin määrin hankkeen hallinnointiin ja raportointiin.
The figure increased to approximately 50 % for single-beneficiary SMEs in SMEI phases 1 and 2. • Most respondents believed that the need for external consultants either remained the same or increased from FP7 to Horizon 2020, both for proposal preparation and for project implementation. • When asked about the fees paid to external consultants (as a percentage of total funding), the median value reported by the respondents was 5 % for proposal preparation and 5 % for project implementation. • The need for external consultants during the proposal preparation phase is a barrier to entry to Horizon 2020 for SMEs which cannot afford the related costs. 
Tämä osuus nousi lähes 50 prosenttiin, kun kyseessä olivat ainoana edunsaajana olleet pk-yritykset pk-yrityksille kohdennetun välineen vaiheissa 1 ja 2. • Useimmat vastaajat katsoivat, että ulkoisten konsulttien tarve joko pysyi samana tai kasvoi siirryttäessä seitsemännestä puiteohjelmasta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sekä ehdotusten laatimisen että hankkeiden toteutuksen osalta. • Kysyttäessä ulkoisille konsulteille maksetuista palkkioista (prosenttiosuutena kokonaisrahoituksesta) vastaajien ilmoittama mediaaniarvo oli viisi prosenttia ehdotusten laatimisen ja viisi prosenttia hankkeiden toteutuksen osalta. • Ulkoisten konsulttien tarve ehdotusten laadintavaiheessa haittaa sellaisten pk-yritysten osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, joilla ei ole varaa maksaa tähän liittyviä kustannuksia.
This is particularly serious for newcomers since, given their lack of experience, they are especially in need of external help. 
Tämä on erityisen vakavaa uusien tulokkaiden kohdalla, sillä kokemuksen puutteensa vuoksi erityisesti ne tarvitsevat ulkoista apua.
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 116. 
JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET 116.
The majority of simplification measures taken by the Commission have been effective in reducing the administrative burden for beneficiaries in Horizon 2020, although not all 48 actions produced the desired result and opportunities to improve still exist. 
Suurin osa komission toteuttamista yksinkertaistamistoimenpiteistä on vähentänyt vaikuttavalla tavalla Horisontti 2020 -puiteohjelman edunsaajien hallinnollista rasitusta, vaikka kaikilla toimilla ei saavutettu haluttua tulosta ja parantamisen varaa on yhä.
Replying to our survey, beneficiaries expressed the need for more user-friendly guidance and tools and for further testing of the appropriateness and usability of new funding schemes. 
Kyselytutkimukseen vastanneet edunsaajat katsoivat, että tarvitaan käyttäjäystävällisempiä ohjeita ja välineitä sekä lisätestejä uusien rahoitusjärjestelyjen tarkoituksenmukaisuudesta ja käytettävyydestä.
Organisational efforts to simplify 117. 
52 Organisatoriset yksinkertaistamistoimet 117.
The simplification measures introduced by the Commission for Horizon 2020 were a result of its analysis of previous Framework Programmes (in particular FP7) and feedback from key stakeholders. 
Komission Horisontti 2020 -puiteohjelmaa varten toteuttamat yksinkertaistamistoimenpiteet perustuivat aiempien puiteohjelmien (erityisesti sitä edeltäneen seitsemännen puiteohjelman) analysointiin ja keskeisten sidosryhmien palautteeseen.
The creation of the Common Support Centre was a major contribution to simplification, notably through the harmonisation of the rules for participation, a new audit strategy and IT solutions for grant management and reporting (see paragraphs 15 to 29). 
Yhteisen tukikeskuksen perustaminen oli merkittävä yksinkertaistamista edistävä toimi etenkin osallistumissääntöjen yhdenmukaistamisen, uuden tarkastusstrategian ja avustusten hallinnointia ja raportointia koskevien tietoteknisten ratkaisujen avulla (ks. kohdat 15–29).
Many applicants and beneficiaries still consider that they are treated inconsistently during the application process and the implementation of their projects. 
Monet hakijat ja edunsaajat katsovat edelleen, että heitä kohdellaan epäjohdonmukaisesti hakuprosessissa ja hankkeiden toteutuksen aikana.
Despite the Commission’s efforts to improve communication, there is limited awareness of the dedicated back-office tool, established by the Commission for the reporting of inconsistent treatment. 
Vaikka komissio on pyrkinyt parantamaan viestintää, tietoisuus erityisestä tukitoiminnosta, jonka komissio perusti epäjohdonmukaisesta kohtelusta ilmoittamista varten, on vähäistä.
Moreover, we found that the work of the Research Enquiry Service (RES), in parallel with the other existing channels, is too fragmented to guarantee consistency (see paragraphs 30 to 40). 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että RES-palvelun toiminta rinnakkain muiden olemassa olevien kanavien kanssa on liian hajanaista johdonmukaisuuden takaamiseksi (ks. kohdat 30–40).
NCPs provide useful assistance to applicants and beneficiaries, helping to ensure consistent application of Horizon 2020 legislation, but we found significant differences in the level of technical support and guidance provided by the NCPs in the various Member States (see paragraphs 41 to 45). 
Kansalliset yhteyspisteet antavat hyödyllistä apua hakijoille ja edunsaajille ja auttavat varmistamaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevan lainsäädännön johdonmukaisen soveltamisen, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsi huomattavia eroja kansallisten yhteyspisteiden eri jäsenvaltioissa antaman teknisen tuen ja ohjeiden tasossa (ks. kohdat 41–45).
The support tools developed by the Commission to facilitate the implementation of research and innovation programmes have undergone significant improvements since the beginning of Horizon 2020 and are appreciated by beneficiaries. 
Komission kehittämiin tukivälineisiin, joilla helpotetaan tutkimus-ja innovointiohjelmien toteutusta, on tehty huomattavia parannuksia Horisontti 2020 -puiteohjelman alkamisen jälkeen ja edunsaajat suhtautuvat niihin myönteisesti.
However, there were some technical issues with the Participant Portal (see paragraphs 46 to 51), and the Commission manual on research and innovation (AMGA), which aims to provide comprehensive guidance, has evolved into a complex and long document. Frequent modifications of the 
Osallistujaportaalissa oli kuitenkin joitakin teknisiä ongelmia (ks. kohdat 46–51), ja komission tutkimusta ja innovointia koskeva käyttöohje (selitetty avustussopimusmalli), jolla pyritään antamaan kattavat ohjeet, on kehittynyt monimutkaiseksi ja pitkäksi asiakirjaksi.
49 AMGA added to the overall administrative burden and sometimes increased legal uncertainty for the beneficiaries (see paragraphs 52 to 55). 
Selitetyn avustussopimusmallin tiheät muutokset lisäsivät hallinnollista kokonaisrasitusta ja joskus myös edunsaajien oikeudellista epävarmuutta (ks. kohdat 52–55).
Recommendation 1 – better communication with applicants and beneficiaries The Commission should improve its channels for communication with grant applicants and beneficiaries by: (i) establishing better procedures and controls with regard to the performance of the helpdesk functions, and in particular of RES, and raising awareness of the tools through which beneficiaries can report inconsistent treatment during the application process or during the implementation of their projects. (ii) resolving the remaining technical issues affecting the Participant Portal, improving its design and facilitating navigation and the search function. (iii) work with Member States to improve the methodological and technical guidance to the NCPs so that they provide the necessary quality of service to potential beneficiaries of research and innovation funding. 
53 Suositus 1 – kommunikointia hakijoiden ja edunsaajien kanssa on parannettava Komission olisi parannettava avustusten hakijoiden ja edunsaajien kanssa käyttämiään viestintäkanavia i) parantamalla tukipalvelutoimintojen ja erityisesti RES-palvelun tuloksellisuuteen liittyviä menettelyjä ja valvontaa sekä lisäämällä tietoisuutta välineistä, joiden avulla edunsaajat voivat ilmoittaa epäjohdonmukaisesta kohtelusta hakuprosessissa tai hankkeiden toteutuksen aikana ii) ratkaisemalla jäljellä olevat osallistujaportaalia haittaavat tekniset ongelmat, parantamalla sen rakennetta ja helpottamalla navigointia ja hakutoimintoa iii) tekemällä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä tavoitteena parantaa kansallisille yhteyspisteille annettavia menetelmällisiä ja teknisiä ohjeita, jotta ne voivat tarjota tutkimus-ja innovointirahoituksen mahdollisille edunsaajille tarpeeksi laadukasta palvelua.
Simplified cost options – lump sums and inducement prizes – have potential for reducing the administrative burden linked to the full life cycle of a Horizon 2020 project. 
Yksinkertaistetuilla kustannusvaihtoehdoilla – kertakorvauksilla ja kannustuspalkinnoilla – voidaan vähentää Horisontti 2020 -puiteohjelman hankkeiden koko elinkaareen liittyvää hallinnollista rasitusta.
A large majority of beneficiaries support further use of lump sums. 
Suuri enemmistö vastaajista kannattaa kertakorvausten käytön jatkamista.
However, they may not suit all types of research and innovation projects and evidence from pilot testing is necessary before deploying them on a larger scale (see paragraphs 56 to 69). 
Ne eivät kuitenkaan ehkä sovellu kaiken tyyppisiin tutkimus-ja innovointihankkeisiin, ja tarvitaan pilottitesteistä saatavaa näyttöä, ennen kuin ne otetaan käyttöön laajemmassa mittakaavassa (ks. kohdat 56–69).
Recommendation 2 – intensify testing of lump sums The Commission should intensify the testing of simplified cost options, and in particular lump sums, by: (i) analysing and reporting on the outcome of the calls already launched under Horizon 2020 as soon as the first results are available; 50 (ii) launching new pilot initiatives on a larger scale to identify the most suitable types of project, assess possible drawbacks and design appropriate remedies. 
Suositus 2 – kertakorvausten testausta on tehostettava Komission olisi tehostettava yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen, erityisesti kertakorvausten, testausta i) analysoimalla Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä jo käynnistettyjen ehdotuspyyntöjen tuloksia ja raportoimalla niistä heti, kun ensimmäiset tulokset ovat saatavilla ii) käynnistämällä uusia laajempia pilottialoitteita soveltuvimpien hanketyyppien tunnistamiseksi, mahdollisten haittojen arvioimiseksi ja tarvittavien korjaavien toimien suunnittelemiseksi.
These measures should be put in place immediately. 
Nämä toimenpiteet olisi toteutettava välittömästi.
Launching a project 122. 
54 Hankkeen käynnistäminen 122.
Only 20 % of respondents to our survey considered that the Commission’s simplifications had actually reduced the administrative burden associated with applying for funding. 
Vain 20 prosenttia kyselytutkimuksen vastaajista katsoi, että komission yksinkertaistamistoimet olivat todella vähentäneet rahoituksen hakemiseen liittyvää hallinnollista rasitusta.
Half of the respondents reported that the effort involved in developing a proposal was unchanged (see paragraphs 70 to 71). 
Puolet vastaajista ilmoitti, että ehdotuksen laatimisen edellyttämä työmäärä oli pysynyt ennallaan (ks. kohdat 70 ja 71).
Most respondents were satisfied that withdrawal of the negotiation stage had eased the burden, though a significant minority took the opposing view. 
Useimmat vastaajat katsoivat, että neuvotteluvaiheen poistaminen oli helpottanut rasitusta, mutta huomattava vähemmistä oli vastakkaista mieltä.
The lack of formal negotiation was seen as speeding up the process, and fine-tuning remains possible in the grant agreement. 
Virallisten neuvottelujen puuttumisen katsottiin nopeuttavan prosessia, ja hienosäätö on edelleen mahdollista avustussopimuksessa.
Those unhappy with the removal of this stage considered that amendments to the grant agreement after signature were now more likely (see paragraphs 72 to 75). 
Ne, jotka olivat tyytymättömiä tämän vaiheen poistamiseen, katsoivat, että avustussopimukseen allekirjoittamisen jälkeen tehtävät muutokset olivat nyt todennäköisempiä (ks. kohdat 72–75).
Applicants regret the effort spent in developing long proposals which are found to be of good quality but not good enough to be funded. 
Hakijat pitävät valitettavana pitkien ehdotusten laatimiseen käytettyä työmäärää tapauksissa, joissa ehdotusten katsotaan olevan laadukkaita, mutta ei riittävän hyviä rahoitettaviksi.
Wider use of two-stage calls would reduce the burden, according to respondents, but would only be suitable for those scientific fields and market sectors where the additional stage would not delay the arrival of project results on the market (see paragraphs 76 to 79). 
Kaksivaiheisten ehdotuspyyntöjen laajempi käyttö vähentäisi vastaajien mukaan rasitusta, mutta se soveltuu vain niille tieteellisille aloille ja markkinasektoreille, joilla lisävaihe ei viivytä hankkeen tulosten saattamista markkinoille (ks. kohdat 76–79).
Recommendation 3 – explore greater use of two-stage proposal evaluations The Commission should identify a greater number of topics where the use of two-stage proposal evaluations could reduce the administrative burden for unsuccessful applicants, while maintaining the shortest possible time to grant if speed in reaching the market is critical. 
Suositus 3 – on tutkittava mahdollisuutta lisätä ehdotusten kaksivaiheista arviointia Komission olisi määriteltävä useampia aihealueita, joilla ehdotusten kaksivaiheisten arviointien käyttö voisi vähentää hylättyjen hakijoiden hallinnollista rasitusta; samalla olisi säilytettävä käsittelyaika mahdollisimman lyhyenä, mikäli nopea markkinoille saattaminen on ratkaisevan tärkeää.
This measure should be in place by the start of 2021. 
Toimenpiteen pitäisi olla käytössä vuoden 2021 alkuun mennessä.
Most respondents considered the evaluation criteria for assessment of proposals to be appropriate. 
Useimmat vastaajat pitivät ehdotusten arviointikriteereitä asianmukaisina.
However, some beneficiaries were concerned that experts might not have sufficient technical knowledge to ensure quality in evaluations, especially in multi- 
Eräät edunsaajat olivat kuitenkin huolissaan siitä, että asiantuntijoilla ei ehkä ole riittävää teknistä tietämystä arviointien laadun takaamiseksi varsinkaan monialaisissa hankkeissa.
The Seal of Excellence has had only limited impact at national level, as it is not universally recognised in the Member States. 
Huippuosaamismerkin vaikutus kansallisella tasolla on ollut rajallinen, koska sitä ei tunnusteta yleisesti jäsenvaltioissa.
It has not adequately reduced the burden on applicants with good proposals (see paragraphs 91 to 96). 
Sillä ei ole pienennetty riittävästi hyviä ehdotuksia jättävien hakijoiden rasitusta (ks. kohdat 91–96).
Recommendation 5 – increase recognition of the Seal of Excellence The Commission should: (i) establish proper mechanisms in the design of the next Framework Programme to facilitate the recognition of excellent research projects by the various EU and national funding schemes. (ii) work to build synergies between programmes so as to increase the likelihood that projects awarded the Seal of Excellence can more easily access other funding sources; (iii) produce appropriate guidance on how to use the Seal of Excellence. 
Suositus 5 – huippuosaamismerkin tunnustamista on lisättävä Komission olisi i) laadittava seuraavan puiteohjelman suunnittelussa asianmukaisia mekanismeja, joilla helpotetaan laadukkaiden tutkimushankkeiden tunnustamista erilaisissa EU:n ja kansallisissa rahoitusjärjestelyissä ii) pyrittävä luomaan synergiavaikutuksia ohjelmien välillä, jotta huippuosaamismerkin saaneet hankkeet voivat todennäköisemmin saada rahoitusta muista lähteistä iii) laadittava asianmukaiset ohjeet huippuosaamismerkin käytöstä.
These measures should be in place by the start of 2021. 
Näiden toimenpiteiden pitäisi olla käytössä vuoden 2021 alkuun mennessä.