natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 51 Most projects were carried out as planned, but ‘best practice’ criteria contributing to successful Roma inclusion were not always applied and monitoring project performance was difficult 95 During this audit we also visited 19 projects for Roma integration, looking at how they had been prepared, selected and implemented, and how their results had been monitored (if at all). 
Huomautukset 51 Valtaosa hankkeista toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, mutta romanien osallistamisen onnistumista edistäviä ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä ei aina sovellettu ja hankkeiden tuloksellisuuden seuranta oli vaikeaa 95 Tarkastuksen yhteydessä tehtiin myös käynti paikalle 19:ään romanien integrointia koskevaan hankeeseen. Käynnin aikana arvioitiin, miten hankkeet oli valmisteltu, valittu ja pantu täytäntöön ja miten hanketuloksia oli seurattu (jos seurantaa ylipäätään oli ollut).
All examined projects were carried out under the 2007‐ 2013 programme period. 
Kaikki tarkastetut hankkeet toteutettiin ohjelmakaudella 2007–2013.
For each of these projects we examined whether: — the selection procedures were in line with the specific Roma integration ob‐ jectives and priorities defined in the OP; — the projects had been implemented according to plan; — the projects delivered their expected results; — monitoring arrangements were in place in order to monitor the results achieved by the projects regarding Roma inclusion. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki kunkin hankkeen kohdalla, – olivatko valintamenettelyt toimenpideohjelmassa määriteltyjen romanien integrointia koskevien tavoitteiden ja painopisteiden mukaisia – oliko hankkeet pantu suunnitelman mukaisesti täytäntöön – saatiinko hankkeilla aikaan odotetut tulokset – oliko käytössä seurantajärjestelyt, joiden avulla seurattiin romanien osallistamista koskevien hankkeiden avulla saatuja tuloksia.
All projects examined were in line with OP objectives, but selection procedures did not specifically aim to select Roma inclusion-related projects Selection procedures for some OPs not geared towards Roma inclusion-related projects 96 The selection procedures for all OPs examined in the four Member States ensured that each project was in line with the relevant OP objectives. 
Kaikki tarkastetut hankkeet olivat toimenpideohjelmien tavoitteiden mukaisia, mutta valintamenettelyillä ei erityisesti pyritty valitsemaan romanien osallistamista koskevia hankkeita Valintamenettelyitä ei ollut joissakin toimenpideohjelmissa suunnattu romanien osallistamista koskeviin hankkeisiin 96 Kaikkien asianomaisissa neljässä jäsenvaltiossa tarkastettujen toimenpideohjelmien valintamenettelyillä varmistettiin, että kukin hanke oli asiaankuuluvien toimenpideohjelmien tavoitteiden mukainen.
Of the 16 calls for proposals56 which we assessed, nine explicitly referred to Roma people as a tar‐ get group: three of five in Bulgaria, the two in Spain, three of five in Hungary and one of four in Romania. 
Romanit mainittiin nimenomaiseksi kohderyhmäksi yhdeksässä 16 arvioidusta ehdotuspyynnöstä56: kolmessa viidestä Bulgariassa, kahdessa Espanjassa, kolmessa viidestä Unkarissa ja yhdessä neljästä Romaniassa.
The other seven were aimed at disadvantaged groups in general. 
Seitsemän muuta hanketta oli kohdistettu yleisesti epäsuotuisessa asemassa oleviin ryhmiin.
This explains why the application documents of some of the examined projects did not always contain references to the Roma population: they often addressed a wider group, such as vulnerable groups in general, in line with the OP objectives. 
Tämä selittää, miksi joissakin tarkastettujen hankkeiden hakemusasiakirjoissa ei aina viitattu romaniväestöön. Kohderyhmä oli yleensä toimenpideohjelman tavoitteiden mukaisesti laajempi, esimerkiksi haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät yleisesti ottaen.
56 The 19 projects were selected through these 16 calls for proposals. 
56 Kyseiset 19 hanketta oli valittu näiden 16 ehdotuspyynnön avulla.
Observations 52 97 Evaluators generally had no specific experience of Roma inclusion issues. 
Huomautukset 52 97 Arvioijilla ei yleensä ollut erityistä kokemusta romanien osallistamisen ongelmista.
Instead, they tended to have knowledge of social inclusion in general. 
Sen sijaan heillä oli usein tietämystä sosiaalisesta osallisuudesta yleisellä tasolla.
The OP ‘Fight against Discrimination’ in Spain was an exception; here, the evaluators had spe‐ cific knowledge on Roma inclusion. 
Espanjassa toteutettu syrjinnänvastainen toimenpideohjelma muodosti poikkeuksen, sillä arvioijilla oli tietämystä romanien osallistamisesta.
Roma-specific indicators to monitor project performance not systematically required 98 Our analysis showed that there was also some confusion about the way to set out indicators for monitoring the project performance. 
Hankkeiden tuloksellisuuden seurannassa ei järjestelmällisesti vaadita romaneja koskevia indikaattoreita 98 Tilintarkastustuomioistuimen analyysi osoitti, että hankkeiden tuloksellisuuden seurantaan tarkoitettujen indikaattorien määrittämistavasta vallitsi myös jossakin määrin epäselvyyttä.
In Hungary, result targets (such as ‘finding a job within 6 months after having taken part in a project’) were not always required in calls for proposals. 
Unkarissa ehdotuspyynnöissä ei aina vaadittu tuloksia koskevia tavoitearvoja (esim. ”työpaikan löytäminen kuuden kuukauden kuluttua hankkeeseen osallistumisesta”).
In Spain, result‐based targets were also not compulsory. 
Espanjassa tulosperusteiset tavoitearvot eivät myöskään olleet pakollisia.
In three cases in Bulgaria, output targets had occasionally been wrongly categorised as result targets in the project application, and this had not been corrected during the selection process (see also paragraph 118). 
Kolmessa tapauksessa Bulgariassa tuotoksia koskevat tavoitearvot oli luokiteltu hankehakemuksessa väärin tuloksia koskeviksi tavoitearvoiksi eikä virhettä korjattu valintaprosessin aikana (ks. myös kohta 118).
99 In cases where they were required, result targets did not always refer explicitly to the Roma population. 
99 Tapauksissa, joissa tuloksiin liittyviä tavoitearvoja vaadittiin, ne eivät aina liittyneet nimenomaan romaniväestöön.
Instead, they referred to a wider group, such as ‘vulner‐ able groups’. 
Sen sijaan ne liittyivät laajempaan ryhmään, esim. ”haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin”.
This was seen in an ERDF OP in Bulgaria and ESF OPs in Hungary and Andalusia. 
Tämä havaittiin EAKR:n toimenpideohjelmassa Bulgariassa ja ESR:n toimenpideohjelmissa Unkarissa ja Andalusiassa.
Relevant stakeholder groups not always appropriately involved 100 The involvement of all relevant stakeholders, either in the preparation of the project or as project partners, contributes significantly to the success and sus‐ tainability of projects. 
Relevantit sidosryhmät eivät aina osallistuneet kunnolla 100 Kaikkien relevanttien sidosryhmien osallistuminen joko hankkeen valmisteluun tai hankekumppaneina vaikuttaa merkittävällä tavalla hankkeiden onnistumiseen ja kestävyyteen.
However, project selection procedures generally failed to incentivise such wide involvement. 
Hankevalintamenettelyissä ei kuitenkin yleensä kannusteta laajaan osallistumiseen.
Within our sample, this problem affected in particular social housing projects in Bulgaria. 
Tarkastusotoksessa tämä ongelma koski erityisesti sosiaalista asumista koskevia hankkeita Bulgariassa.
Local residents were not involved in the project, and no awareness‐raising campaigns were carried out; this led to the social rejection of project proposals. 
Paikalliset asukkaat eivät osallistuneet hankkeeseen eikä tiedotuskampanjoita toteutettu, mistä seurasi, että he torjuivat hanke-ehdotukset.
Observations 53 Projects were generally carried out according to plan 14 out of 19 projects examined had achieved their objectives in terms of outputs, budget, timing and scope 101 In terms of outputs, budget, timing and scope, 14 of the 19 examined projects had met the objectives set out in the grant agreement. 
Huomautukset 53 Hankkeet toteutettiin yleensä suunnitelmien mukaan Tarkastetuista 19 hankkeesta 14 hankkeessa saavutettiin tavoitteet tuotosten, budjetin, ajoituksen ja laajuuden osalta 101 Tarkastetuista 19 hankkeesta 14 hankkeessa saavutettiin avustussopimuksessa vahvistetut tavoitteet tuotosten, budjetin, ajoituksen ja laajuuden osalta.
Four projects had not been carried out as planned, due to delays (two projects in Bulgaria) or changes in the scope of projects (one project in Bulgaria and another project in Romania). 
Neljää hanketta ei toteutettu suunnitelmien mukaan. Tämä johtui viipeistä (kahdessa hankkeessa Bulgariassa) ja muutoksista hankkeiden laajuudessa (yhdessä hankkeessa Bulgariassa ja yhdessä hankkeessa Romaniassa).
For another project in Hungary, both the indicators and the information available were so complex that it was not possible to reconcile them and assess whether output targets had been attained. 
Yhdessä Unkarissa toteutetussa hankkeessa sekä indikaattorit että saatavilla olevat tiedot olivat niin monimutkaisia, että niitä oli mahdoton saada vastaamaan toisiaan ja arvioida, oliko tuotoksia koskevat tavoitearvot saavutettu.
The number of Roma participants had been recorded as an output for all but two of the examined projects. 
Romaniosallistujien määrä oli kirjattu tuotoksena kaikissa paitsi kahdessa tarkastetuista hankkeista.
An IT room for users of a social services centre in Baia Mare (Romania) Source: ECA. Picture 1 
Sosiaalialan palveluita tarjoavan keskuksen asiakkaiden tietokonehuone Baia Maressa (Romania) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Kuva 1
Observations 54 10 out of 13 projects for which monitoring data was available had also met their results targets 102 For 17 of the 19 examined projects, results targets had been set, though they did not necessarily refer to the Roma population specifically. 
Huomautukset 54 Myös tuloksia koskevat tavoitearvot oli saavutettu kymmenessä 13 hankkeesta, joista oli saatavilla seurantatietoja 102 Seitsemässätoista 19 tarkistetusta hankkeesta oli asetettu tuloksia koskevat tavoitearvot, mutta niissä ei välttämättä viitattu erityisesti romaniväestöön.
These targets were only monitored in 13 cases. 
Näistä hankkeista tavoitearvoja oli seurattu ainoastaan 13 tapauksessa.
Ten of these 13 projects had generally achieved their ob‐ jectives. 
Tavoitteet oli saavutettu näistä 13 hankkeesta kymmenessä.
Specific targets concerning the Roma population had been set for four of the 17 projects with results targets. 
Romaniväestöä koskevat erityiset tavoitearvot oli asetettu neljässä niistä 17 hankkeesta, joille oli asetettu tuloksia koskevat tavoitearvot.
Three of these four projects had achieved their targets (one in Bulgaria, two in Romania and one in Spain). 
Tavoitearvot oli saavutettu kolmessa näistä neljästä hankkeesta (yksi Bulgariassa, kaksi Romaniassa ja yksi Espanjassa).
Indication that better consideration of Roma-specific criteria, such as the common basic principles (CBPs) on Roma inclusion, contributed positively to project performance 103 Based on our examination of the selected projects, we consider that a better consideration of Roma‐specific criteria would have made it more likely for some of these projects to positively contribute to a sustainable integration of Roma people. 
Hankkeiden tuloksellisuutta näyttäisi edistävän se, että romaneja koskevat kriteerit, kuten romanien osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet, otetaan paremmin huomioon 103 Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastamiensa hankkeiden perusteella, että joidenkin näiden hankkeiden kohdalla romanien kestävän integroinnin edistäminen olisi ollut todennäköisempää, jos romaneja koskevat kriteerit olisi otettu paremmin huomioon.
Of the 19 examined projects, 17 were implemented after the common basic principles (CBPs) on Roma inclusion had been adopted by the Council in June 2009 (see paragraph 23). 
Tarkastetuista 19 hankkeesta 17 oli pantu täytäntöön neuvoston kesäkuussa 2009 hyväksymien romanien osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti (ks. kohta 23).
The following examples illustrate how an applica‐ tion of the CBPs at the selection stage could have made a difference to the suc‐ cess of the project. 
Seuraavat esimerkit kuvastavat sitä, miten yhteisten perusperiaatteiden soveltaminen valintavaiheessa voisi olla ratkaiseva hankkeen onnistumista edistävä tekijä.
CBP 2: Roma integration policies and projects should target the Roma population explicitly but not exclusively 104 CBP 2 stipulates that Roma integration policies and projects should target the Roma population explicitly but not exclusively. 
Yhteinen perusperiaate 2: romanien integrointia koskevat toimintapolitiikat ja hankkeet olisi kohdistettava nimenomaisesti mutta ei yksinomaan romaniväestöön 104 Yhteisessä perusperiaatteessa 2 määrätään, että romanien integrointia koskevat toimintapolitiikat ja hankkeet olisi kohdistettava nimenomaisesti mutta ei yksinomaan romaniväestöön.
They should be aimed broadly at targets such as ‘disadvantaged groups’; mention clearly that these groups include Roma people; and describe specific action to ensure that projects reach the Roma population successfully. 
Ne olisi suunnattava laajasti kohderyhmiin, mm. ”epäsuotuisassa asemassa oleviin ryhmiin”; samalla olisi mainittava selvästi, että romanit kuuluvat näihin ryhmiin, ja kuvattava toimia, joiden avulla varmistetaan, että romaniväestö saadaan osallistumaan hankkeisiin.
An employment programme in Spain was a good example of the application of this principle (see Box 9). 
Espanjassa toteutettu työllisyysohjelma oli hyvä esimerkki tämän periaatteen soveltamisesta (ks. laatikko 9).
Observations 55 Explicit but non-exclusive targeting helped an employment programme to reach the Roma population successfully (Spain, project 16) An employment programme of OP ‘Lucha contra la discriminación’ in Spain aimed to integrate Roma people into the labour market. 
Huomautukset 55 Hankkeiden kohdistaminen selvästi tietylle kohderyhmälle mutta ei yksinomaan sille, auttoi saamaan romaniväestön osallistumaan työllisyysohjelmaan (Espanja, hanke 16) Espanjassa toimenpideohjelman ”Lucha contra la discriminación” työllisyysohjelmalla pyrittiin integroimaan romanit työmarkkinoille.
Participants were interviewed, and one of three courses of action was recommended: 1. find a job, 2. undertake professional training or 3. attend workshops to acquire skills needed to find employ‐ ment. 
Osallistujia haastateltiin, ja heille suositeltiin yhtä seuraavista kolmesta toimintamah-dollisuudesta: 1) työllistyminen, 2) ammatillinen koulutus tai 3) työpajat, joissa opitaan työnhaun kannalta tarpeellisia taitoja.
Companies were then contacted for information about vacancies or internship possibilities. 
Tämän jälkeen otettiin yhteyttä yrityksiin, joilta pyydettiin tietoja vapaista työpaikoista tai työharjoittelumahdollisuuksista.
Disadvantaged Roma people had been addressed together with other people in a similar socioeconomic situation. 
Hanke kohdistui epäsuotuissa asemassa oleviin romaneihin sekä muihin vastaavassa sosioekonomisessa tilanteessa oleviin ihmisiin.
Across Spain, a target had been set stipulating that 70 % of participants should be of Roma origin. 
Koko Espanjaa koskevaksi tavoitearvoksi oli asetettu, että osallistujista 70 prosenttia oli oltava alkuperältään romaneja.
Thanks also to other initiatives to encourage Roma participation (such as awareness‐raising measures), this target was achieved and the results sustained throughout the programme’s operation. 
Romanien osallistumista edistävien muiden aloitteiden (kuten valistuskam-panjoiden) ansiosta tavoitearvo saavutettiin ja tulokset olivat kestäviä koko ohjelman toiminnan ajan.
CBP 3: Need for an intercultural approach involving the use of mediators and awareness-raising campaigns 105 CBP 3 describes the need for an intercultural approach involving the use of mediators and awareness‐raising campaigns. 
Yhteinen perusperiaate 3: Tarvitaan kulttuurien välistä lähestymistapaa, jossa käytetään sovittelijoita ja järjestetään valistuskampanjoita 105 Yhteinen perusperiaate 3 kuvaa tarvetta kulttuurien väliseen lähestymistapaan, jossa käytetään sovittelijoita ja järjestetään valistuskampanjoita.
Applying this principle is crucial for ensuring the success of projects, especially those concerning housing. 
Tämän periaatteen soveltaminen on ratkaisevan tärkeää, koska siten varmistetaan, että hankkeet ja erityisesti asumiseen liittyvät hankkeet onnistuvat.
A lack of awareness can fatally undermine projects that could otherwise have been suc‐ cessful (see example in Box 10). 
Epätietoisuus voi vaikuttaa kohtalokkaasti hankkeisiin, jotka muutoin voisivat onnistua (ks. laatikossa 10 esitetty esimerkki).
Lack of focus in terms of determining the target group and insufficient attention to cultural factors negatively affected the implementation of a health project (Bulgaria, project 4) A project involving health screenings was implemented in Bulgaria under the priority axis of ‘Social inclusion’. 
Terveydenhuoltoalan hankkeen toteuttamiseen vaikutti kielteisesti se, että kohderyhmää ei ollut määritelty kunnolla eikä kulttuuritekijöihin ollut kiinnitetty riittävästi huomiota (Bulgaria, hanke 4) Bulgariassa sosiaalista osallisuutta koskevan toimintalinjan yhteydessä toteutettiin terveysseulontoja sisältävä hanke.
This project was listed in the action plan for implementing the NRIS. 
Hanke oli mainittu romanien integrointia edistävän kansallisen strategian täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa.
However, no indicators referring to the ‘vulnerable population’ target group were included. 
Siihen ei kuitenkaan sisältynyt indikaattoreita, jotka liittyisivät hankkeen kohderyhmään ”haavoittuvassa asemassa olevaan väestöön”.
This project had three target groups. 
Hankkeella oli kolme kohderyhmää.
These were ‘vul‐ nerable population’ (consisting of groups at specific risk to health; people with a disability; socially excluded groups and communities; and vulnerable ethnic groups), ‘people of working age’ and ‘inhabitants of outlying regions’. 
Nämä olivat ”haavoittuvassa asemassa oleva väestö” (erityisessä terveysriskissä olevat ryhmät, vammaiset, sosiaalisesti syrjäytyneet ryhmät ja yhteisöt sekä haavoittuvassa asemassa olevat etniset ryhmät), ”työikäiset ihmiset” ja ”syrjäseutujen asukkaat”.
About 620 000 people were invited to undergo a screening; about 56 000 actually did. 
Seulontaan kutsuttiin noin 620 000 ihmistä, joista noin 56 000 tosiasiallisesti tutkittiin.
There is no information about how many of these were from the target groups. 
Ei ole tietoa siitä, kuinka moni heistä kuului kohderyhmiin.
The lack of any explicit mention of the Roma popula‐ tion, and even of the target group ‘vulnerable population’, suggests a lack of a focus in attracting participants from those groups to the project. 
Romaniväestöä ja jopa ”haavoittuvassa asemassa olevaa väestöä” koskevaa kohderyhmää ei nimenomaisesti mainittu, mikä antaa ymmärtää, että hankkeen keskiössä ei ollut osallistujien houkutteleminen kyseisistä ryhmistä.
Two factors inhibited the wider participation of Roma people. 
Kaksi tekijää esti romaniväestöä osallistumasta laajemmin.
One of them was that the invitations were sent by letter: illiteracy is comparatively high among the Roma. 
Ensinnäkin kutsut oli lähetetty kirjeitse: lukutaidot-tomuus on melko yleistä romanien kohdalla.
Another was Roma women’s widespread fear of medical services, for historical reasons. 
Toiseksi romaninaisilla on yleisesti pelkoja terveydenhuoltopal-veluja kohtaan historiallisista syistä.
Mediators could have been used to alleviate this problem. 
Ongelmaa lieventämään olisi voitu käyttää sovittelijoita.
Observations 56 CBP 4: Importance of promoting the inclusion of the Roma population in mainstream society 106 CBP 4 states the importance of promoting the inclusion of the Roma population in mainstream society. 
Huomautukset 56 Yhteinen perusperiaate 4: Romaniväestön yhteiskuntaan osallistamisen edistäminen on tärkeää 106 Yhteisessä perusperiaatteessa 4 todetaan, että romaniväestön osallistaminen yhteiskuntaan on tärkeää.
Ten of the examined projects which had set entry into the mainstream labour market as a results target had achieved good results by involving both public and private entities when implementing projects. 
Tarkastetuista hankkeista kymmenessä oli asetettu tu-lostavoitteeksi integroituminen yleisille työmarkkinoille.
Four projects had not fulfilled their objectives in this respect: — In Hungary, three examined projects did not involve private‐sector employ‐ ers during the implementation phase; this turned out to be a shortcoming, as participants subsequently could not find a job in the primary labour market. 
Hankkeista saatiin hyviä tuloksia, kun hanketäytäntöönpanoon osallistuivat sekä julkiset että yksityiset yhteisöt. Tavoitteita ei ollut tältä osin saavutettu seuraavissa neljässä hankkeessa: – Unkarissa kolmessa tarkastetussa hankkeessa yksityisen sektorin työnantajia ei otettu mukaan täytäntöönpanovaiheeseen. Tämä osoittautui puutteeksi, sillä osallistujat eivät sittemmin voineet löytää töitä ensisijaisilta työmarkkinoilta.
If they were employed at all, they were hired by public authorities. — In Bulgaria, one project also failed to achieve its target of getting at least 8 % of its participants into the primary labour market. 
Jos he ylipäätään työllistyivät, työnantajia olivat julkiset viranomaiset. – Bulgariassa yhdessä hankkeessa ei saavutettu tavoitearvoa saada vähintään kahdeksan prosenttia osallistujista ensisijaisille työmarkkinoille.
107 On the other hand, the measures implemented under Spain’s ‘Lucha contra la discriminación’ OP, which in the area of Roma integration focused mainly on employment, were not designed to work in tandem with mainstream policies. 
107 Toisaalta Espanjan ”Lucha contra la discriminación” -toimenpideohjelman yhteydessä toteutettuja toimenpiteitä ei ollut suunniteltu toteutettavaksi samanaikaisesti yleisten toimintapolitiikkojen kanssa. Romanien integroinnin alalla nämä toimenpiteet kohdistuivat lähinnä työllisyyteen.
The Spanish public employment service, SEPE, was not involved in conceiving or implementing them until December 2014. 
Espanjan julkinen työvoimapalvelu (SEPE) osallistui toimenpiteiden suunnitteluun tai täytäntöönpanoon vasta joulukuusta 2014 alkaen.
It was therefore unable to bring its own experience to bear in planning the measures. 
Se ei niin ollen voinut tuoda omaa kokemustaan toimenpiteiden suunnittelun pohjaksi.
Nor could it incorporate the experience gained from the project in its own policies. 
Se ei myöskään voinut sisällyttää hankkeesta saatua kokemusta omiin toimintapolitiikkoihinsa.
108 In contrast, three of the five projects examined in Romania had been carried out by an NGO in partnership with a public entity. 
108 Romaniassa sitä vastoin kansalaisjärjestö toteutti tarkastetuista viidestä hankkeesta kolme julkisen yhteisön kumppanina.
This ensured that project partners benefited from each other’s knowledge, and allowed public bodies to make good use of project results in the design and implementation of their mainstream policies. 
Näin varmistettiin, että hankekumppanit hyötyivät toistensa tietämyksestä. Lisäksi julkiset elimet pystyivät hyödyntämään hanketuloksia omien yleisten toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.
For example, the results of the ERDF project were disseminated by the intermediate body after the project was completed. 
Esimerkiksi välittäjäelin levitti EAKR:n hankkeen tulokset, sen jälkeen kun hanke oli saatu päätökseen.
Observations 57 CBP 5: Awareness of gender issues 109 CBP 5 concerns awareness of gender issues. 
Huomautukset 57 Yhteinen perusteperiaate 5: Tiedostetaan sukupuolinäkökohdat 109 Yhteinen perusteperiaate 5 koskee sukupuolinäkökohtien tiedostamista.
Roma women are more likely than women in general and Roma men to experience social exclusion from main‐ stream society. 
Romani-naiset kokevat muita naisia ja romanimiehiä todennäköisemmin sosiaalista syrjintää yhteiskunnassa.