natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large. 
Näin pitäisi tapahtua, koska julkisen sektorin sopeutukset vapauttavat resursseja ja lisäävät siten työvoiman saatavuutta yksityissektorilla ja alentavat palkkatasoja taloudessa laajemminkin.
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy. 
Kokonais-kysynnän supistumisen pitäisi edistää hintojen ja palkkojen sopeutusta taloudessa.
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union. 
Kun omaa valuuttaa ei ole, sisäinen devalvaatio on valuuttau-nionissa tärkeä strategia hintatasojen sopeuttamiseksi.
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking. 
98 Sen osoittavat makrotalouden eri kilpailukykyindikaattorit, kuten reaalinen efektiivinen valuuttakurssi, reaaliset yksikkötyökustannukset ja työn tuottavuus sekä maailmanlaajuisen kilpailukykyvertailun kaltaiset yhdistelmäindikaattorit.
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area. 
99 Suurin syy oli se, että suuri osa Irlannin kokonaisviennistä suuntautuu euroalueen ulkopuolelle.
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast. 
Siksi Irlanti hyötyi euron arvon alenemisesta suhteessa Yhdysvaltain dollariin, mikä ei sisältynyt alkuperäiseen ohjelmaennusteeseen.
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland. 
Euron arvon aleneminen lisäsi myös Irlannin tuonnin arvoa.
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%. 
Irlannin viennin tuontiosuus – välituotteita ja -palveluita käyttämällä tuotetun viennin osuus – on suuri, noin 50 prosenttia.
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’ 
100 Komissio määrittelee sisäisen devalvaation politiikaksi, jonka tarkoituksena on alentaa kotimaisia hintoja joko vaikuttamalla suhteellisiin vienti-ja tuontihintoihin tai alentamalla kotimaisia tuotantokustannuksia, mikä heikentäisi reaalista valuuttakurssia.
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 
Lähde: Euroopan komissio: Quarterly Report on the Euro Area, III/2011, Nidos 10, s.
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all. 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 69 174 Latviassa sisäinen devalvaatio vaikutti pääasiassa uusien työntekijöiden palkkaan, kun taas vanhojen työntekijöiden palkat yksityissektorilla laskivat tuskin lainkaan.
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11). 
Osa palkkasopeutuk-sesta tapahtui pimeästi maksetuissa palkoissa, mutta osuuden suuruusluokka oli pieni (ks. laatikko 11).
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment. 
Sisäisen devalvaation vaikutus palkkatasoihin Latviassa Sisäistä devalvaatiota pidettiin Latvian sopeutuksen keskeisenä pilarina.
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible. 
Yksi syy siihen, miksi sisäisen devalvaation odotettiin toimivan, oli usko siihen, että työmarkkinat ovat erityisen joustavat.
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101. 
Käytännössä palkat alenivat yksityisellä sektorilla suhteellisen vähän101.
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector. 
Palkkojen kasvu hidastui melko nopeasti sekä julkisella että yksityisellä sektorilla kriisin edetessä vuonna 2008 ja kääntyi negatiiviseksi vuonna 2009102, mutta palkkojen negatiivisen kasvun syvyys ja kesto olivat paljon pienempiä yksityisellä sektorilla.
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009). 
Yksityisellä sektorilla suurin vuotuinen lasku palkoissa oli 6,6 prosenttia (lokakuussa 2009), kun taas julkisella sektorilla palkat laskivat hieman yli 26 prosenttia (marraskuussa 2009).
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’). 
Palkkojen kokonaisdynamiikka ei kuvaa taustalla olevaa sopeutusprosessia eikä jätä sijaa mahdolliselle selitykselle, jonka mukaan se liittyisi osittain pimeään palkanmaksuun (”ruskeisiin kirjekuoriin”).
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all. 
Yksilöllisiä palkkoja koskevien tietojen103 analysointi osoittaa, että taantuman aikana palkattujen uusien työntekijöiden palkat olivat huomattavasti pienempiä kuin vanhojen työntekijöiden palkat, jotka laskivat tuskin lainkaan.
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs. 
Tämä tulos on yhdenmukainen kirjallisuudesta löytyvän näytön kanssa. Se osoittaa, että uusia työntekijöitä otettaessa palkat ovat suhdanneherkempiä kuin vanhojen työntekijöiden palkat ja tarjoavat keinon kustannusten vähentämiseen.
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part. 
Työpaikkojen vähentämisellä ja osa-aikaisen työn osuuden lisäämisellä oli myös merkitystä.
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010. 
Työnantajille jälkikäteen tehty kyselytutkimus osoitti, että palkkakustannukset alenivat todellisuudessa 6–11 prosenttia vuosina 2008–2009 ja pysyivät lähes muuttumattomina (alle 2 prosenttia) vuosina 2009–2010.
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010). 
Näin ollen alennus oli suurempi kuin virallisissa tilastoissa esitettiin (vuonna 2009 kasvua 1,3 prosenttia ja vuonna 2010 vähennystä 2,9 prosenttia).
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment. 
Tämä osoittaa, että taantuma vaikutti yksityisen sektorin palkkoihin mutta ei riittävästi työllisyyden suuren ja pitkittyneen alenemisen estämiseksi.
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, perustuu Andrejs Semjonovin, Alf Vanagin ja Anna Zasovan tutkimukseen What happened to wages in Lat-via’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies.
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness. 
101 Palkkakehitys on kilpailukyvyn kannalta ratkaisevaa yksityisellä sektorilla ja erityisesti avoimella sektorilla.
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector. 
102 Julkisella sektorilla vuoden 2009 maaliskuussa ja yksityisellä sektorilla heinäkuussa.
103 Anonymised records from the Latvian State Social Insurance Agency. 
103 Latvian valtion sosiaalivakuutuslaitokselta saadut anonymisoidut tiedot.
Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans. 
Osa IV – Ohjelmien tavoitteet saavutettiin 70 Valuuttalainat olivat edelleen haasteena 175 Kaikkien kolmen maksutasemaan yhteinen nimittäjä oli valuuttalainojen suuri osuus maksamattomien lainojen kokonaismäärästä.
176 During the crisis, central banks could not let the domestic currency depreciate to restore external competitiveness. 
176 Kriisin aikana keskuspankit eivät voineet antaa kansallisen valuutan arvon laskea ulkoisen kilpailukyvyn palauttamiseksi.
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104. 
Pelkona oli, että arvonaleneminen voisi heikentää lainanottajien valmiuksia maksaa valuuttalainansa takaisin ja vaikuttaa siten rahoitusjärjestelmän vakauteen, mikä vähentäisi politiikan taloudellisia hyötyjä104.
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105. 
Valuuttalainojen suuren määrän vuoksi maiden valuuttavarannot supistuivat myös kriisin aikana105.
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies. 
177 Vaikka nämä asiat vaikuttivat huomattavasti siihen, mitä poliittisia valintoja oli tehtävissä, EU:n rahoitustuen yhteydessä ei asetettu mitään ehtoja sille, että kansallisten viranomaisten olisi puututtava kotimaisten valuuttalainojen hallintaan.
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106. 
178 Valuuttalainojen kokonaismäärä oli edelleen huolenaiheena ohjelmien mittaan106.
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency. 
Romaniassa yksityisen sektorin valuuttalainojen määrä ylitti kansallisessa valuutassa otettujen lainojen määrän.
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania. 
Valuuttalainojen osuus alkoi supistua Unkarissa vuonna 2012 mutta Romaniassa vasta vuonna 2014.
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies. 
104 Tämän haasteen tunnisti myös Euroopan järjestelmäriskikomitea suosituksessaan 2011/1 kotimaisten valuuttalainojen suuren määrän aiheuttamaksi riskiksi, joka häiritsi rahapolitiikan välittymismekanismin toimintaa.
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board. 
105 Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus 2011/1.
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high. 
106 Unkarin keskuspankki esimerkiksi katsoi vuoden 2013 kesäkuun lopussa, että kotitaloudet ja pk-yritykset olivat erittäin alttiita valuuttakurssien heilahtelulle.
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States. 
Johtopäätökset ja 71 suositukset Kriisiä edeltävä tarkkailu 179 EU:lla oli jo ennen kriisiä kehys jäsenvaltioiden julkisen talouden tilan seuraamista varten.
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be. 
180 Komissio ei täyttänyt tehtäväänsä julkisen talouden epätasapainon arvioimisessa ennen kriisiä, kun se arvioi valtioiden budjettitilanteen paremmaksi kuin se tosiasiassa oli.
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis. 
Yksi keskeinen heikkous komission arvioinneissa ennen vuotta 2009 oli julkisen sektorin ehdollisten sitoumusten lisääntymistä koskevien selvitysten puuttuminen, koska nämä sitoumukset muuttuivat usein tosiasiallisiksi veloiksi kriisin aikana.
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances. 
Komissio ei myöskään kiinnittänyt riittävästi huomiota suurten ulkomaisten rahoitusvirtojen, pankkien tilan ja viime kädessä julkistalouden väliseen yhteyteen.
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47). 
Komissio ei näiden tarkkailun puutteiden vuoksi ollut varautunut ohjelmien hallinnointiin, kun ensimmäiset rahoitustukea koskevat pyynnöt esitettiin (ks. kohdat 35–47).
Programme management processes 181 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts and financing gap estimates and identifying the necessary reforms. 
Ohjelman hallinnointiprosessit 181 Komissio onnistui ottamaan vastaan uuteen ohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät, joihin kuuluivat keskustelut kansallisten viranomaisten kanssa, ohjelmaennusteiden ja rahoitusvajearvioiden laadinta sekä uudistustarpeiden tunnistaminen.
Given the initial time constraints and lack of prior experience, this was an achievement (see paragraphs 45 to 50). 
Ottaen huomioon alun aikarajoitteet ja kokemuksen puutteen tämä oli hyvä saavutus (ks. kohdat 45–50).
182 The Commission was thorough in obtaining the necessary information. 
182 Komissio oli perusteellinen hankkiessaan tarvittavat tiedot.
It increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the beneficiary countries. 
Se kokosi entistä enemmän sisäistä asiantuntemusta ja oli yhteydessä edunsaajamaiden moniin eri sidosryhmiin.
However, the Commission did not mobilise the same degree of expertise in 2008 and 2009 as it did later in connection with the euro area programmes, nor could it easily acquire external expertise. 
Komissio ei kuitenkaan käyttänyt vuosina 2008 ja 2009 yhtä paljon asiantuntijoita kuin myöhemmin euroalueen ohjelmien yhteydessä eikä se onnistunut kovin helposti hankkimaan ulkopuolista asiantuntija-apua.
The Commission’s human resources policy was not designed to deal with such a large and important European project as the resolution of the sovereign debt crisis clearly was (see paragraphs 52 to 54). 
Komission henkilöstöpolitiikkaa ei ollut suunniteltu niin, että henkilöstö pystyisi hoitamaan niin suurta ja tärkeää EU-hanketta kuin valtionvelkakriisin ratkaiseminen selvästi oli (ks. kohdat 52–54).
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges. 
Johtopäätökset ja suositukset 72 Suositus 1 Komission olisi luotava instituutioiden laajuinen verkosto, joka mahdollistaisi komission eri osissa ja sen ulkopuolella käytettävissä olevan asiaankuuluvan henkilöstön ja asiantuntemuksen nopean hyödyntämisen silloin, kun rahoitustukiohjelma perustetaan.
In relation to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council, the Commission should develop procedures for the enhanced surveillance and management of possible new financial assistance programmes. 
Komission olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 472/2013 liittyen kehitettävä menettelyjä, joilla tehostetaan mahdollisten uusien rahoitustukiohjelmien valvontaa ja hallintaa.
The procedures should explicitly cover the scenario where these activities will be carried out by the EU institutions only. 
Menettelyjen olisi nimenomaisesti katettava skenaario, jossa vain EU:n instituutiot huolehtivat tarvittavista toimista.
183 The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity. 
183 Makrotalous-ja alijäämäennusteiden tuottaminen ei ollut uusi toimi.
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions. 
Laadunvalvonta rajoittui pääasiassa ennusteiden eri osien yhteensovittamiseen, eikä johto pyytänyt perusteluja ennusteiden taustaoletuksille.
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts (see paragraphs 55 to 70). 
Oli hyvin vaikea arvioida keskeisten oletusten, kuten fiskaalisten kerrointen, uskottavuutta sekä myöhemmissä tarkasteluissa että johdon laatiessa varsinaisia ennusteita (ks. kohdat 55–70).
Recommendation 2 Programme teams should be required to record systematically the key assumptions made and work done in preparing forecasts. 
Suositus 2 Ohjelmatyöryhmiltä olisi vaadittava keskeisten oletusten ja ennusteiden laatimisen järjestelmällistä dokumentoimista.
The Commission should put in place tools to facilitate documentation. 
Komission olisi otettava käyttöön dokumentointia helpottavia välineitä.
This can include the automatic logging of changes made by forecasters. 
Yksi niistä voisi olla ennusteiden laatijoiden tekemien muutosten automaattinen kirjaaminen.
Quality control procedures should incorporate more checks on the key underlying assumptions and parameters chosen by country desks. 
Laadunvalvontamenettelyihin olisi kuuluttava enemmän maiden yhteyspisteiden valitsemien keskeisten oletusten ja parametrien tarkastuksia.
For instance, a reference model-based forecast could be used in the quality review to flag areas where a judgement-based forecast significantly departs from the model-based forecast. 
Laaduntarkastuksessa voitaisiin esimerkiksi käyttää malliperusteista viite-ennustetta huomion kiinnittämiseksi niihin alueisiin, joilla arviointipe-rusteinen ennuste poikkeaa huomattavasti malliperusteisesta ennusteesta.
This would allow for more targeted quality checks. 
Näin laaduntarkastuksia voitaisiin kohdentaa paremmin.
184 The programmes were mostly soundly rooted in EU policy priorities and current economic knowledge. 
184 Ohjelmat perustuivat enimmäkseen vankasti EU:n poliittisiin painopisteisiin ja nykyiseen taloustietämykseen.
However, the Commission’s procedures were commonly affected by a lack of systematic record-keeping. Procedures were not geared towards the retrospective evaluation of decision-making. 
Komission menettelyitä heikensi kuitenkin se, että niistä ei yleensä pidetty kirjaa järjestelmällisesti.
This can be partly explained by the crisis context, the initial time constraints and the novelty, for the Commission, of this type of programme management. 
Tämä voi johtua osittain kriisitilanteesta, alun aikarajoitteista sekä siitä, että tämän tyyppinen ohjelmien hallinnointi oli komissiolle uutta.
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing (see paragraphs 71 to 75). 
Tietojen saatavuus parani ajan mittaan, mutta viimeisimmistäkin ohjelmista puuttui joitakin keskeisiä asiakirjoja (ks. kohdat 71–75).
Conclusions and recommendations 73 Recommendation 3 To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent: (a) staff involved in programme management should keep all necessary records in relation to the features of the programme design, the selection of conditions and the Commission’s monitoring of programme implementation; and (b) programme heads should be required to document key programme decisions in a decision log so that they are easily traceable. 
Johtopäätökset ja suositukset 73 Suositus 3 Ohjelmaa koskevien päätösten taustalla olevien tekijöiden avoimuuden varmistamiseksi (a) ohjelman hallintaan osallistuvan henkilöstön olisi säilytettävä kaikki tarvittavat tiedot ohjelmasuunnittelun ominaispiirteistä, ehtojen määrittämisestä ja komission suorittamasta ohjelman täytäntöönpanon seurannasta (b) ohjelmajohtajia olisi vaadittava dokumentoimaan keskeiset ohjel-mapäätökset päätöksiä koskevaan tiedostoon, jotta ne ovat helposti jäljitettävissä.
185 The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision. 
185 Yhteisymmärryspöytäkirjan ehdot oli enimmäkseen perusteltu viittaamalla erityisesti neuvoston päätökseen.
However, conditions were not sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council (see paragraphs 76 to 79). 
Ehtojen painopiste ei kuitenkaan ollut riittävästi neuvoston asettamissa yleisissä talouspolitiikan ehdoissa (ks. kohdat 76–79).
186 The conditions for assistance were managed differently in each programme. 
186 Tuen ehtoja hallinnoitiin kussakin ohjelmassa eri tavoin.
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify (see paragraphs 80 to 91). 
Osassa maista alijäämätavoitteet olivat löyhemmät kuin talouden tilanteen perusteella olisi ilmeisesti ollut perusteltua (ks. kohdat 80–91).
Conclusions and recommendations 74 189 Common to all areas of programme management is a reliance on the judgement of experts in specific domains. 
Johtopäätökset ja suositukset 74 189 Ohjelmien hallinnoinnin kaikille osa-alueille on yhteistä se, että niillä turvaudutaan tiettyjen alojen asiantuntijoiden arvioon.
The key documents resulting from expert analysis were subject to review, but this was insufficient in several respects. 
Asiantuntijoiden analyysien tuloksena saatuja keskeisiä asiakirjoja tarkasteltiin, mutta se oli useastakin näkökohdasta riittämätöntä.
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the programme team, the work was not scrutinised and the quality control itself also suffered from the lack of documentation (see paragraphs 93 to 96). 
Kukaan ohjelmatyöryhmän ulkopuolinen ei tarkistanut niiden perustana olevia laskelmia, työtä ei valvottu eikä itse laadunvalvontaa dokumentoitu riittävästi (ks. kohdat 93–96).
Recommendation 4 The Commission should ensure that proper procedures are in place for the review of programme management and the content of programme documents, taking into account available resources. 
Suositus 4 Komission olisi huolehdittava, että ohjelmien hallinnoinnin ja ohjelma-asiakirjojen sisällön tarkastelua varten on olemassa asianmukaiset menettelyt käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen.
Horizontal review should function as a peer review of the work done by programme teams. 
Horisontaalisen tarkastelun olisi toimittava ohjelmatyöryhmien tekemän työn vertaistarkasteluna.
It should pay particular attention to horizontal aspects, such as the similar treatment of countries, and report to management. 
Siinä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota monialaisiin näkökohtiin, kuten maiden samanlaiseen kohteluun, ja raportoitava johdolle.
190 The Commission is responsible for monitoring programme implementation. 
190 Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanon seurannasta.
The main shortcoming in this area relates to the monitoring of fiscal implementation. 
Suurin puute tällä osa-alueella liittyy finanssipolitiikan toteutuksen seurantaan.
Each programme’s deficit targets were set on the basis of the ESA deficit. 
Kunkin ohjelman alijäämätavoitteet asetettiin EKT-alijäämän perusteella.