natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Well-designed independent fiscal institutions are associated with better compliance with fiscal rules and with accurate and less biased macroeconomic and budgetary forecasts, while medium-term budgetary frameworks are more generally recognised as contributing to stronger fiscal performance, as they show whether and how current policy decisions and future programmes fit within sustainable medium-term budget allocations. 
Hyvin suunnitellut riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot ovat yhteydessä finanssipoliittisten sääntöjen parempaan noudattamiseen sekä tarkempiin ja vähemmän puolueellisiin makrotaloutta ja julkista taloutta koskeviin ennusteisiin, kun taas julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehysten on tunnustettu yleisemmin ottaen edistävän vahvempaa julkisen talouden tuloksellisuutta, sillä ne osoittavat, sopivatko nykyiset poliittiset päätökset ja tulevat ohjelmat yhteen kestävien keskipitkän aikavälin talousarviomäärärahojen kanssa ja millä tavoin.
III The audit was aimed at assessing whether the Commission’s actions to strengthen the EU Member States’ budgetary frameworks had achieved the intended results. 
III Tarkastuksen tarkoituksena oli arvioida, onko EU:n jäsenvaltioiden julkisen talouden kehysten vahvistamiseen tähdänneillä komission toimilla saavutettu aiotut tulokset.
To this end, we examined whether: (a) the EU legal requirements on national budgetary frameworks were effective; (b) the national budgetary frameworks were strengthened through appropriate and clear interaction between the Commission, the independent fiscal institutions and the European Fiscal Board; (c) the Commission assessed appropriately how the EU legal requirements have been implemented and applied in the Member States. IV The EU’s legislative action provided impetus to strengthen national budgetary frameworks. 
Siksi tarkastuksessa tutkittiin, a) olivatko kansallisia julkisen talouden kehyksiä koskevat EU:n oikeudelliset vaatimukset vaikuttavia b) onko komission, riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden ja Euroopan finanssipoliittisen komitean välinen asianmukainen ja selkeä vuorovaikutus vahvistanut kansallisia julkisen talouden kehyksiä c) onko komissio arvioinut asianmukaisella tavalla, millä tavoin EU:n oikeudelliset vaatimukset on pantu täytäntöön ja miten niitä on sovellettu jäsenvaltioissa.
However, the legal framework leaves room for improvement. 
Tätä oikeudellista kehystä on kuitenkin vara parantaa.
When compared to international standards and best practices, the requirements are softer in several respects, particularly those regarding medium-term budgetary frameworks and independent fiscal institutions. 
Vaatimukset ovat monilta osin kevyempiä kuin kansainväliset standardit ja parhaat käytännöt. Tämä koskee erityisesti julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksiin ja riippumattomiin finanssipolitiikan instituutioihin sovellettavia vaatimuksia.
The Directive proposed by the Commission in 2017 addresses some – but not all – of the weaknesses we observed. 4 
Komission vuonna 2017 ehdottamassa direktiivissä puututaan joihinkin – mutta ei kaikkiin – tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin puutteisiin.
V Independent fiscal institutions assess compliance with national fiscal rules. 
V Riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot arvioivat kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista.
Should the risk materialise, the effectiveness of the EU fiscal framework would be reduced. 
Jos tämä riski toteutuisi, EU:n finanssipoliittisen kehyksen vaikuttavuus vähenisi.
VI The ‘Five Presidents’ report’ published in 2015 proposed setting up a European Fiscal Board, which would provide a public and independent performance assessment, at European level, of national budgets and their execution against EU fiscal objectives. 
VI Vuonna 2015 julkaistussa niin kutsutussa viiden puheenjohtajan kertomuksessa ehdotettiin, että perustettaisiin Euroopan finanssipoliittinen komitea. Sen tehtävänä olisi laatia EU:n tasolla julkinen ja riippumaton tuloksellisuuden arviointi, jossa kansallisia talousarvioita ja niiden täytäntöönpanoa verrattaisiin EU:n finanssipoliittisiin tavoitteisiin.
The Commission established it by means of a Decision in the same year. 
Komitea perustettiin komission päätöksellä vuonna 2015.
The set-up and mandate of the European Fiscal Board fell short of the tasks envisaged in this report. 
Euroopan finanssipoliittisen komitean kokoonpano ja toimivaltuudet eivät vastanneet täysin komitealle edellä mainitussa kertomuksessa kaavailtuja tehtäviä.
Moreover, the current institutional set-up leaves room for improvement regarding its independence. 
Lisäksi komitean tämänhetkistä institutionaalista rakennetta voitaisiin parantaa lisäämällä komitean riippumattomuutta.
Finally, the Commission can ignore the proposals and recommendations issued by the European Fiscal Board without providing appropriate explanation. 
Komissio voi myös olla noudattamatta Euroopan finanssipoliittisen komitean ehdotuksia ja suosituksia antamatta toimistaan asianmukaista selitystä.
VII The Commission has so far only limited assurance that the EU requirements for national budgetary frameworks are properly implemented and applied. 
VII Komissio on tähän mennessä saanut vain rajallisen varmuuden siitä, että kansallisia julkisen talouden kehyksiä koskevat EU:n vaatimukset on pantu asianmukaisesti täytäntöön ja että niitä sovelletaan asianmukaisella tavalla.
Indeed, the assessment of the compliance of national laws with the requirements of Directive 2011/85 has not yet been completed. 
Arviointia siitä, ovatko kansalliset säädökset direktiivin 2011/85/EU vaatimusten mukaisia, ei ole vielä tehty.
The assessments of the application of the EU legal framework have either not yet been carried out or came at too early a stage of implementation to be meaningful. 
EU:n oikeudellisen kehyksen soveltamista koskevia arviointeja ei ole vielä tehty, tai ne on tehty täytäntöönpanon liian varhaisessa vaiheessa, jotta ne olisivat merkityksellisiä.
VIII We recommend that the Commission: (a) strengthen cooperation with the independent fiscal institutions in order to minimise divergences between the Commission's and the independent fiscal institutions' assessments of compliance with EU fiscal rules; (b) review requirements for national budgetary frameworks also taking into account international standards and best practices; (c) strengthen the European Fiscal Board; (d) address pending compliance issues and enhance assurance on the functioning of national budgetary frameworks. 5 
VIII Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio a) lujittaa yhteistyötään riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden kanssa, jotta komission ja riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden arviot, jotka koskevat EU:n finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista, poikkeaisivat toisistaan mahdollisimman vähän b) tarkistaa vaatimuksia, jotka koskevat kansallisia julkisen talouden kehyksiä, ja tällöin ottaa huomioon myös kansainväliset standardit ja parhaat käytännöt c) vahvistaa Euroopan finanssipoliittista komiteaa d) ratkaisee tällä hetkellä esiintyvät, sääntöjen noudattamista koskevat ongelmat ja toimii niin, että varmuus kansallisten julkisen talouden kehysten asianmukaisesta toiminnasta lisääntyy. 6
Introduction Background 01 As the outbreak of the sovereign debt crisis in 2009 threatened the stability of the euro area, the EU legislators adopted several legislative acts to improve the EU’s fiscal governance. 
Johdanto Taustaa 01 Kun vuonna 2009 puhjennut valtionvelkakriisi uhkasi euroalueen vakautta, EU:n lainsäätäjät hyväksyivät useita säädöksiä EU:n finanssipolitiikan ohjausjärjestelmän parantamiseksi.
The aim was to enhance the implementation of the Stability and Growth Pact (SGP) and to strengthen the national budgetary frameworks (NBFs)1 (see Box 1 for the components of NBFs). 
Säädösten tarkoituksena oli parantaa vakaus-ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa ja vahvistaa kansallisia julkisen talouden kehyksiä1 (ks. kansallisten julkisen talouden kehysten osatekijät laatikossa 1).
6 Box 1 - National budgetary frameworks NBFs are the arrangements, procedures, rules and institutions underlying budgetary policies. 
7 Laatikko 1 – Kansalliset julkisen talouden kehykset Kansalliset julkisen talouden kehykset ovat finanssipolitiikkojen taustalla olevia järjestelyjä, menettelyjä, sääntöjä ja instituutioita.
Components of the NBFs Statistics and accounting Independent fiscal i ns ti tuti ons Fiscal rules and correction mechanism National budgetary frameworks Medium-term budgetary framework Forecas ts Annual budgeting Source: ECA. 
Kansallisten julkisen talouden kehysten osatekijät Tilastot ja kirjanpito Riippumattomat finanssipolitiikan i ns ti tuuti ot Finanssipoliittiset säännöt ja ko r j a u s m e - kanismi Kansalliset julkisen talouden ke h y k s e t Julkisen talouden ke s k i p i t k ä n aikavälin kehys Ennus teet Vuotuinen budjetointi Sisältyivät tarkastukseen Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
02 There is broad consensus in the economic literature that multi-annual, rule-based budgetary frameworks are associated with stronger fiscal performance2, as they show how current policy decisions and future programmes fit within sustainable medium-term budget allocations. 
1 vahvempaan julkisen talouden tuloksellisuuteen2, sillä ne osoittavat, miten nykyiset poliittiset päätökset ja tulevat ohjelmat sopivat yhteen kestävien keskipitkän aikavälin talousarviomäärärahojen kanssa.
Credible medium-term budgetary frameworks (MTBFs) can also help governments in reconciling requirements for fiscal sustainability with the possible use of fiscal policies to cushion the effects of economic and financial shocks3. 03 Under the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Member States keep their sovereignty with regard to budgetary policies. 
Uskottavat julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehykset voivat myös auttaa hallituksia sovittamaan yhteen julkisen talouden kestävyyttä koskevat vaatimukset sen mahdollisuuden kanssa, että finanssipoliittisia keinoja käytetään taloudellisten ja rahoitushäiriöiden vaikutusten hillitsemiseen.3 03 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) mukaan finanssipoliittinen itsemääräämisoikeus säilyy jäsenvaltioilla.
Nevertheless, coordination of the policies is needed to avoid negative spill-overs and threats to monetary stability in the euro area. 
Politiikkojen koordinointi on kuitenkin tarpeen, jotta vältytään kielteisiltä kerrannaisvaikutuksilta ja rahatalouden vakauteen kohdistuvilta uhkilta euroalueella.
The Commission considered that for this coordination to be successful, EU budgetary goals must be embedded within national budgetary policies4. In 2005, “the Council considered that domestic governance arrangements should complement the EU framework”5. However, at that time, no all-encompassing analysis was provided of (i) weaknesses in the then-existing EU framework or (ii) the future coordination of the two governance arrangements. 
Komissio katsoi, että tämän koordinoinnin onnistumiseksi EU:n talousarviotavoitteet olisi sisällytettävä osaksi kansallista finanssipolitiikkaa.4 Vuonna 2005 Euroopan unionin neuvosto (jäljempänä ’neuvosto’) katsoi, että paikallisten ohjausjärjestelmien olisi täydennettävä EU:n kehystä.5 Tuolloin ei kuitenkaan esitetty kaiken kattavaa analyysia i) silloisen EU:n kehyksen puutteista tai ii) kahden ohjausjärjestelmän tulevasta koordinoinnista.
In October 2009, the Council of the EU (the “Council”) again concluded that NBFs should be strengthened to support long-term fiscal sustainability6. 04 Since 2006, the Commission has been collecting, through surveys of relevant national authorities, qualitative information and data on the main elements of NBFs (i.e. numerical fiscal rules, independent fiscal institutions (IFIs) and MTBFs). 
Lokakuussa 2009 neuvosto totesi jälleen, että kansallisia julkisen talouden kehyksiä olisi vahvistettava julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden tukemiseksi.6 04 Komissio on kerännyt vuodesta 2006 alkaen asiaankuuluville kansallisille viranomaisille suunnattujen kyselytutkimusten avulla laadullista tietoa ja tietoaineistoa kansallisten julkisen talouden kehysten keskeisistä osatekijöistä (eli numeerisista finanssipoliittisista säännöistä, riippumattomista finanssipolitiikan instituutioista ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksistä).
This information feeds into the Commission’s Fiscal Governance Database and is used to calculate indices on the strength and quality of these elements. 
Näitä tietoja hyödynnetään komission finanssipolitiikan ohjausjärjestelmän tietokannassa ja käytetään näiden osatekijöiden vahvuutta ja laatua koskevien indeksien laskennassa.
For example: Debrun, X. and al. (2008), ‘Tied to the mast? 
Esimerkiksi: Debrun, X. ja muut (2008), Tied to the mast?
National fiscal rules in the European Union’, economic policy 23/54, pp. 299-362. 
National fiscal rules in the European Union, Economic Policy 23(54), s. 299–362.
IMF (2013), ‘Reassessing the role and modalities of fiscal policy in advanced economies’, policy paper. 
IMF (2013), Reassessing the role and modalities of fiscal policy in advanced economies, toimintapoliittinen asiakirja.
See for example European Commission (2004), ‘Report on public finances in EMU 2004’. 
Ks. esimerkiksi Euroopan komissio (2004), Report on public finances in EMU 2004.
Council of the EU (2005), ‘Ecofin Council report to the European Council of 22-23 March 2005 on improving the implementation of the Stability and Growth Pact’. 
Euroopan unionin neuvosto (2005), Ecofin Council report to the European Council of 22– 23 March 2005 on improving the implementation of the Stability and Growth Pact.
Council of the EU (2009), ‘2967th Economic and Financial Affairs Council conclusions on fiscal exit strategy’. 
Euroopan unionin neuvosto (2009), 2967th Economic and Financial Affairs Council conclusions on fiscal exit strategy.
7 2 3 4 5 6 
8 2 3 4 5 6
Legal framework 05 The first step, as a result of political discussions, in developing a common legal framework was the adoption of Directive 2011/857, one of six legislative measures known as the ‘Six-Pack’. 
Oikeudellinen kehys 05 Poliittiset keskustelut johtivat siihen, että yhteisen oikeudellisen kehyksen laatimisen ensimmäisenä toimena hyväksyttiin direktiivi 2011/85/EU7. Se on yksi kuudesta lainsäädäntötoimesta, jotka tunnetaan six pack -lainsäädäntöpakettina.
Directive 2011/85 lays down minimum requirements for the NBFs (for an overview of relevant legal acts and the history of their approval, see Annex I): (i) Member States’ fiscal planning should be based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts provided by a designated institution; (ii) Member States should have specific fiscal rules, compliance with which is to be monitored by independent bodies; (iii) Member States should have a credible and effective MTBF that includes a minimum three-year fiscal planning horizon and (iv) Member States should have comprehensive, consistent and transparent systems for budgetary accounting and statistical reporting. 
Direktiivissä 2011/85/EU vahvistetaan kansallisia julkisen talouden kehyksiä koskevat vähimmäisvaatimukset seuraavasti (yleiskatsaus asiaankuuluvista säädöksistä ja niiden hyväksymiseen liittyvästä historiasta, ks. liite I): i) Jäsenvaltioiden finanssipolitiikan suunnittelun olisi perustuttava nimetyn instituution toimittamiin realistisiin makrotaloutta ja julkista taloutta koskeviin ennusteisiin. ii) Jäsenvaltioilla olisi oltava erityisiä finanssipoliittisia sääntöjä, joiden noudattamista riippumattomat elimet seuraavat. iii) Jäsenvaltioilla olisi oltava uskottava ja vaikuttava julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehys, johon kuuluu vähintään kolmen vuoden aikajänne finanssipolitiikan suunnittelussa. iv) Jäsenvaltioilla olisi oltava kattavat, yhdenmukaiset ja läpinäkyvät tilinpitoa ja tilastotietojen raportointia koskevat järjestelmät. 06 Toinen vaihe oli maaliskuussa 2012 allekirjoitettu hallitustenvälinen sopimus talous-ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta (jäljempänä ’vakaussopimus’) ja erityisesti finanssipoliittinen sopimus (III osasto).
The contracting parties bound by the Fiscal Compact (all 19 euro-area Member States, Bulgaria, Denmark and Romania) are required to enshrine in national legislation a structural balanced-budget rule and to set up an automatic correction mechanism, as well as an IFI (see Box 2). 
Finanssipoliittiseen sopimukseen sitoutuneita sopimuspuolia ovat kaikki 19 euroalueen jäsenvaltiota sekä Bulgaria, Tanska ja Romania. Näiden maiden on sisällytettävä kansalliseen lainsäädäntöönsä talousarvion rakenteellista tasapainoa koskeva sääntö, otettava käyttöön automaattinen korjausmekanismi ja perustettava riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot (ks. laatikko 2).
8 7 8 Council Directive 2011/85/EU of 8 November 2011 on requirements for budgetary frameworks of the Member States, OJ L 306, 23 November 2011 (referred to in this document as Directive 2011/85). 
Neuvoston direktiivi 2011/85/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (EUVL L 306, 23.11.2011). Tässä asiakirjassa säädöksestä käytetään nimitystä ’direktiivi 2011/85/EU’.
European Commission (2012), COM(2012) 342 final, ‘Communication from the Commission, Common principles on national fiscal correction mechanisms’. 
Euroopan komissio (2012), COM(2012) 342 final, komission tiedonanto Kansallisia julkisen talouden korjausmekanismeja koskevat yhteiset periaatteet.
07 Well-designed IFIs are generally seen as being associated with better fiscal performance9, better compliance with fiscal rules10 and more accurate and less biased macroeconomic and budgetary forecasts11. 
07 Hyvin suunniteltujen riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden katsotaan yleisesti olevan yhteydessä suurempaan julkisen talouden tuloksellisuuteen9, finanssipoliittisten sääntöjen parempaan noudattamiseen10 sekä tarkempiin ja vähemmän puolueellisiin makrotaloutta ja julkista taloutta koskeviin ennusteisiin11.
Debrun, X. and Kinda, T. 
Debrun, X. ja Kinda, T.
(2014), ‘Strengthening post-crisis fiscal credibility: Fiscal Councils on the rise — A new dataset’, IMF working paper 14/58. 
(2014), Strengthening post-crisis fiscal credibility: Fiscal Councils on the rise — A new dataset, IMF:n työasiakirja 14/58.
10 Beetsma, R. and al. (2018), ‘The rise of independent fiscal institutions: recent trends and performance’, IMF working paper 18/68. 
10 Beetsma, R. ja muut (2018), The rise of independent fiscal institutions: recent trends and performance, IMF:n työasiakirja 18/68.
11 Jonung, L. and Larch, M. 
11 Jonung, L. ja Larch, M.
(2006), ‘Improving fiscal policy in the EU: the case for independent forecasts’, economic policy 21/47, pp. 492-534. 
(2006), Improving fiscal policy in the EU: the case for independent forecasts, Economic Policy 21(47), s. 492–534.
IMF (2013), ‘Case studies of fiscal councils — functions and impact’. 
IMF (2013), Case studies of fiscal councils — functions and impact.
9 20 
9 17 20 2 17
9 The European Parliament has not yet issued its opinion on the proposal either. 11 20 
9 20
10 In 2015, the Commission established the European Fiscal Board (EFB) by means of a Decision (the “EFB Decision”)15. 
10 Komissio antoi vuonna 2015 päätöksen, jolla se perusti Euroopan finanssipoliittisen komitean15.
This was based on a recommendation made in the ‘Five Presidents’ report’16 to create an advisory EFB to strengthen the EU governance framework, among other things by coordinating and complementing the national IFIs and by providing public and independent performance assessment of budgets and their execution against EU fiscal objectives. 
Päätös perustui viiden puheenjohtajan kertomuksessa16 esitettyyn suositukseen perustaa neuvoa-antava Euroopan finanssipoliittinen komitea EU:n ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi. Komitea muun muassa koordinoisi ja täydentäisi kansallisia riippumattomia finanssipolitiikan instituutioita ja tarjoaisi julkisia ja riippumattomia tuloksellisuuden arviointeja, joissa verrattaisiin talousarvioita ja niiden täytäntöönpanoa EU:n finanssipoliittisiin tavoitteisiin.
10 13 European Commission (2017), COM(2017) 824 final, ‘Proposal for a Council Directive laying down provisions for strengthening fiscal responsibility and the medium-term budgetary orientation in the Member States’, p. 
13 Euroopan komissio (2017), COM(2017) 824 final, ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta vahvistavista säännöksistä, s.
14 Economic and Financial Committee (2019), ‘Draft supplementary EFC findings on the transposition of the Fiscal Compact’, ecfin.cef.cpe(2019)1812588. 
14 Talous-ja rahoituskomitea (2019), Draft supplementary EFC findings on the transposition of the Fiscal Compact, ecfin.cef.cpe(2019)1 812 588.
15 Commission Decision (EU) 2015/1937 of 21 October 2015 establishing an independent advisory European Fiscal Board; and Commission Decision (EU) 2016/221 of 12 February 2016 amending Decision (EU) 2015/1937 establishing an independent advisory European Fiscal Board. 
15 Komission päätös (EU) 2015/1937, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, riippumattoman neuvoa-antavan Euroopan finanssipoliittisen komitean perustamisesta ja komission päätös (EU) 2016/221, annettu 12 päivänä helmikuuta 2016, riippumattoman neuvoa-antavan Euroopan finanssipoliittisen komitean perustamisesta annetun päätöksen (EU) 2015/1937 muuttamisesta.
16 Juncker, J.-C., Tusk, D., Dijsselbloem, J., Draghi, M. and Schulz, M. 
16 Juncker, J.-C., Tusk, D., Dijsselbloem, J., Draghi, M. & Schulz, M.
(2015), ‘The Five Presidents’ report: Completing Europe's Economic and Monetary Union’. 
(2015), Viiden puheenjohtajan kertomus: Euroopan talous-ja rahaliiton viimeistely. 11
Audit scope and approach 11 Between 2016 and 2018, we examined both the corrective17 and the preventive arm18 of the SGP, as well as the macroeconomic imbalance procedure19. 
Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 11 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuosina 2016–2018 vakaus-ja kasvusopimuksen korjaavan osion17 ja ennaltaehkäisevän osion18 sekä makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn19.
In order to complete our picture of the EU economic governance, we decided to carry out an audit on arrangements related to fiscal stability. 
EU:n talouden ohjausjärjestelmää koskevan kuvan täydentämiseksi tilintarkastustuomioistuin päätti tarkastaa julkisen talouden vakauteen liittyvät järjestelyt.
12 The audit was aimed at assessing whether the Commission’s actions to strengthen the budgetary framework of EU Member States, with reference to the three key components of (i) the fiscal rules and correction mechanism, (ii) MTBFs and (iii) IFIs (see Box 1), had achieved the intended results. 
12 Tarkastuksen tarkoituksena oli arvioida, onko EU:n jäsenvaltioiden julkisen talouden kehysten vahvistamiseen tähdänneillä komission toimilla saavutettu aiotut tulokset, kun otetaan huomioon kolme keskeistä osatekijää eli i) finanssipoliittiset säännöt ja korjausmekanismi, ii) julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehykset ja iii) riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot (ks. laatikko 1).
To this end, we examined whether: (a) the EU legal requirements on NBFs were effective; (b) the NBFs were strengthened through appropriate and clear interaction between the Commission, the IFIs and the EFB and (c) the Commission assessed appropriately how the EU legal requirements have been implemented and applied in the Member States. 
Siksi tarkastuksessa tutkittiin, a) ovatko kansallisia julkisen talouden kehyksiä koskevat EU:n oikeudelliset vaatimukset vaikuttavia b) onko kansallisia julkisen talouden kehyksiä vahvistettu komission, riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden ja Euroopan finanssipoliittisen komitean välisen asianmukaisen ja selkeän vuorovaikutuksen avulla c) onko komissio arvioinut asianmukaisella tavalla, millä tavoin EU:n oikeudelliset vaatimukset on pantu täytäntöön ja miten niitä on sovellettu jäsenvaltioissa.