natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission’s departments use a clear set of criteria for proposing to the College how imbalances should be classified. 
Komission osastot käyttävät selkeitä kriteerejä ehdottaessaan kollegiolle, miten epätasapainotilat olisi luokiteltava.
However, the audit evidence suggests that there is a lack of formal process for decision‐making at political level and that the Commission sometimes breaches its own internal rules (see paragraphs 61 to 62; 66). 
Tarkastusevidenssi antaa kuitenkin ymmärtää, että virallinen päätöksentekoprosessi puuttuu poliittiselta tasolta ja että komissio joskus rikkoo omia sisäisiä sääntöjään (ks. kohdat 61 ja 62 sekä 66).
The Commission has never proposed activation of the EIP, although it has considered doing so on several occasions. 
Komissio ei ole koskaan ehdottanut liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käynnistämistä, vaikka se on sitä jo useaan otteeseen harkinnut.
The Commission’s interpretation of the MIP Regulation is that a diagnosis of excessive imbalances does not necessarily require it to propose activating the EIP (see paragraphs 63 to 65). 47 
Komissio tulkitsee MIP-asetusta siten, että liiallisen epätasapainon diagnosointi ei välttämättä merkitse, että sen olisi ehdotettava liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käynnistämistä (ks. kohdat 63–65).
48 Recommendation 2 (i) As required by the MIP Regulation, in the IDRs, the Commission should provide a clear characterisation of the severity of the imbalances a Member State is facing. (ii) The Commission should adopt, publish and apply clear criteria and processes for the classification of imbalances. (iii) Unless there are specific circumstances, the Commission should recommend the activation of an EIP when there is evidence that a Member State is facing excessive imbalances, particularly where there is a high risk of instability, the imbalances are persistent or have had spill‐over effects, or remedial actions has been unsatisfactory. 
53 Suositus 2 (i) Kuten MIP-asetuksessa vaaditaan, komission olisi perusteellisissa tarkasteluissa selkeästi kuvattava jäsenvaltion kokeman epätasapainon vakavuutta. (ii) Komission olisi hyväksyttävä ja julkaistava epätasapainon luokittelua varten selkeät kriteerit ja prosessit ja sovellettava niitä. (iii) Tiettyjä olosuhteita lukuun ottamatta sen olisi suositettava liiallista epätasapainoa koskevan menettelyn käynnistämistä, kun on näyttöä siitä, että jäsenvaltiossa esiintyy liiallista epätasapainoa. Erityisesti näin olisi tehtävä, jos kyseessä on suuri epävakauden riski, epätasapaino on jatkuvaa tai sillä on ollut heijastusvaikutuksia tai jos korjaavat toimet ovat olleet epätyydyttäviä.
If in specific circumstances, the Commission uses its discretionary powers to refrain from taking this step, it should clearly and publicly explain its reasons. 
Jos komissio käyttää erityisissä olosuhteissa harkintavaltaansa siten, että menettelyä ei käynnistetä, sen olisi esitettävä päätökselleen julkisesti selkeät perustelut.
Characteristics of IDRs 105. 
Perusteellisten tarkastelujen ominaispiirteet 105.
Since 2015, IDRs have been gradually subsumed into country reports, which primarily deal with the broad economic coordination of structural policies, and the boundaries between the two documents have become increasingly blurred. 
Vuodesta 2015 alkaen perusteelliset tarkastelut on vähitellen sulautettu maaraportteihin, joissa käsitellään ensisijaisesti rakennepolitiikkojen laajaa taloudellista koordinointia, ja raja näiden kahden asiakirjan välillä on entisestään hämärtynyt.
In 2017, detailed analyses of all the main issues concerning a Member State were brought together in a single section of the country report, where they are divided by theme and an indication is given of the topics that are relevant to the MIP (see paragraphs 68 to 72). 
Vuonna 2017 tarkat analyysit kaikista jäsenvaltiota koskevista pääongelmista koottiin yhteen maaraportin osaan, jossa ne jaoteltiin aihekohtaisesti ja ilmoitettiin, mitkä niistä ovat MIP:n kannalta olennaisia (ks. kohdat 68–72).
These developments have reduced the visibility of the MIP and made it increasingly difficult to identify MIP‐relevant challenges. 
Nämä kehityskulut ovat vähentäneet MIP:n näkyvyyttä ja tehneet entistä vaikeammaksi yksilöidä MIP:n kannalta olennaisia haasteita.
The shrinking of IDRs has weakened still further the link between the economic analysis and both the classification of imbalances and the resulting MIP‐CSRs (see paragraphs 59; 73 to 75). 
Perusteellisten tarkastelujen kutistuminen on heikentänyt entisestään taloudellisen analyysin ja sekä epätasapainon luokittelun että sen perusteella tehtävien maakohtaisten MIP-suositusten välistä yhteyttä (ks. kohdat 59 sekä 73–75).
Moreover, the scoreboard is not crucial to the IDR but its inclusion, since 2016, as an annex to the country report gives the impression that it is (see paragraphs 95 to 96). 
Tulostaulu ei myöskään ole välttämätön perusteellisen tarkastelun kannalta, mutta sen liittäminen maaraporttiin vuodesta 2016 alkaen on antanut sellaisen vaikutelman (ks. kohdat 95 ja 96).
49 Recommendation 3 (i) In order to provide a clear assessment of the severity of the macroeconomic imbalances facing a Member State and ease identification of the most suitable response, the Commission should provide a comprehensive and separately presented IDR with a length and level of detail that reflects the severity of the situation and the policy challenges. (ii) The Commission should not publish the scoreboard with the IDR but should provide access to database with the country‐specific variables actually used in its analysis. 
Suositus 3 (i) Jotta jäsenvaltion kohtaaman makrotalouden epätasapainon vakavuudesta annettaisiin selkeä arvio ja helpotettaisiin sopivimman reagointitavan yksilöintiä, komission olisi erikseen esitettävä perusteellinen tarkastelu, joka on kattava ja pituudeltaan ja yksityiskohtaisuudeltaan kuvastaa tilanteen vakavuutta ja toimintapoliittisia haasteita. (ii) Komission ei pitäisi julkaista tulostaulua perusteellisessa tarkastelussa vaan sen olisi annettava pääsy tietokantaan, joka käsittää analyysissä tosiasiallisesti käytetyt maakohtaiset muuttujat.
Acknowledging the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness 108. 
Ulkoiseen epätasapainoon ja kilpailukykyyn kohdistuvan finanssipolitiikan vaikutuksen huomioon ottaminen 108.
Despite some repetition from year to year, IDRs generally contain a good standard of analysis. 
Siitä huolimatta, että perusteellisissa tarkasteluissa on vuodesta toiseen jonkin verran toistoa, niiden analyysikäytäntö on yleensä hyvä.
However, the impact of fiscal policies on external imbalances is not always part of the analysis or taken into account in the formulation of MIP‐CSRs, even when an IDR has identified imbalances in external positions which are strongly linked to fiscal policy. 
Finanssipolitiikan vaikutusta ulkoiseen epätasapainoon ei aina tässä yhteydessä analysoida tai oteta huomioon maakohtaisten MIP-suositusten laadinnassa, vaikka perusteellisessa tarkastelussa on havaittu epätasapainoa ulkoisissa rahoitusasemissa, joilla on kiinteä yhteys finanssipolitiikkaan.
The Commission is aware of these linkages but generally considers that fiscal issues are covered by the SGP. 
Komissio on tietoinen näistä yhteyksistä, mutta katsoo yleisesti ottaen, että finanssialan kysymykset kuuluvat vakaus-ja kasvusopimuksen alaan.
However, the SGP is limited to fiscal sustainability, does not consider the effects of fiscal policy on external imbalances and is silent on the fiscal policy of Member States which meet their sustainability criteria (see paragraphs 78 to 80; 86 to 87). 
Vakaus-ja kasvusopimus rajoittuu talouden kestävyyteen eikä siinä oteta huomioon finanssipolitiikan vaikutuksia ulkoiseen epätasapainoon eikä siinä käsitellä kestävyyskriteerit täyttävien jäsenvaltioiden finanssipolitiikkaa (ks. kohdat 78–80 sekä 86 ja 87).
50 Recommendation 4 Where appropriate, the Commission should systematically analyse the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness in IDRs, and should use the MIP to make recommendations to Member States when fiscal issues directly affect external imbalances. 
Suositus 4 Komission olisi tarvittaessa järjestelmällisesti analysoitava perusteellisissa tarkasteluissa finanssipolitiikan vaikutusta ulkoiseen epätasapainoon ja kilpailukykyyn ja käytettävä MIP-menettelyä esittääkseen suosituksia jäsenvaltioille, kun julkisen talouden kysymykset vaikuttavat suoraan ulkoiseen epätasapainoon.
This should apply both to Member States with large current account surpluses and to those with large deficits. 
Tätä olisi sovellettava sekä jäsenvaltioihin, joiden vaihtotaseen ylijäämät ovat suuria, että niihin, joilla on suuria alijäämiä.
This measure should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). 
Toimenpiteen olisi oltava käytössä vuoden 2019 MIP-sykliä varten (sykli alkaa syksyllä 2018).
The MIP is too focused on individual economies and not enough on spill‐overs. 
MIP:ssä keskitytään liiaksi yksittäisiin talouksiin eikä tarpeeksi heijastusvaikutuksiin.
As a result, MIP‐CSRs do not sufficiently promote policy actions with a beneficial impact on other Member States or encourage symmetric rebalancing within the euro area (see paragraphs 81 to 85). 
Tästä seuraa, että maakohtaisilla MIP-suosituksilla ei edistetä riittävästi politiikkatoimia, joilla olisi myötävaikutus muihin jäsenvaltioihin tai kannusteta symmetriseen tasapainottamiseen euroalueella (ks. kohdat 81–85).
110. 
56 110.
CSRs are not always consistent with the Commission’s recommendations for the euro area as a whole (see paragraphs 47 to 50). 
Maakohtaiset suositukset eivät ole aina yhdenmukaisia komission koko euroalueelle esittämien suositusten kanssa (ks. kohdat 47–50).
Recommendation 5 (i) The Commission should, through the MIP process, give systematic consideration to policies with cross‐country impacts that can enhance symmetric rebalancing within the euro area. (ii) The Commission should make MIP‐CSRs consistent with recommendations for the euro area relevant to imbalances, including on the overall fiscal stance, when appropriate. 
Suositus 5 (i) Komission olisi otettava MIP-prosessissa järjestelmällisesti huomioon toimintapolitiikat, joilla on vaikutusta maasta toiseen ja jotka voivat edistää symmetristä tasapainotusta euroalueella. (ii) Komission olisi tarvittaessa tehtävä maakohtaisista MIP-suosituksista yhdenmukaisia epätasapainon kannalta relevanttien euroalueelle esitettävien suositusten kanssa, soveltuvissa tapauksissa myös yleisen finanssipolitiikan virityksen osalta.
These measures should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). 
Toimenpiteiden pitäisi olla käytössä vuoden 2019 MIP-sykliä varten (sykli alkaa syksyllä 2018).
Visibility and communication of the MIP 111. 
Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn näkyvyys ja sitä koskeva viestintä 111.
Effective communication is crucial in order to enhance public awareness of the MIP and its distinct objective of detecting, alleviating and preventing macroeconomic imbalances, together with the challenges that imbalances pose to Member States. 
Vaikuttava viestintä on välttämätöntä, jotta lisättäisiin tietoisuutta MIP:stä ja sen makrotalouden epätasapainon havainnointiin, lieventämiseen ja ennalta ehkäisyyn liittyvästä erityistavoitteesta sekä epätasapainosta jäsenvaltioille koituvista haasteista.
communication is also needed to improve national ownership of the MIP (see paragraphs 1 to 6; 54 to 56; 68 to72; 88 to 91; 94 to 96). 
Makrotalouden epätasapainoa koskevan kansallisen sitoutumisen lisääminen edellyttäisi myös tehostettua viestintää (ks. kohdat 1–6; 54–56; 68–72; 88–91 ja 94–96).
51 Recommendation 6 The Commission should give greater prominence to the MIP by: (i) increasing its references to the procedure in communication with Member States; (ii) making the relevant Commissioners available to parliaments of Member States, whenever the Commission has assessed imbalances as being excessive, so that they can explain the rationale for its decisions and corresponding policy recommendations. 
Suositus 6 Komission olisi annettava MIP:lle enemmän näkyvyyttä seuraavilla tavoilla: (i) viitattava menettelyyn useammin viestinnässään jäsenvaltioiden kanssa (ii) toimittava niin, että asianomaiset komission jäsenet ovat jäsenvaltioiden parlamenttien saatavilla silloin, kun komissio on arvioinut epätasapainon liialliseksi, jotta he voisivat tuoda esiin komission päätösten ja vastaavien toimintapoliittisten suositusten perusteluja.
These measures should be in place for the 2019 MIP cycle (starting autumn 2018). 
57 Toimenpiteiden pitäisi olla käytössä vuoden 2019 MIP-sykliä varten (sykli alkaa syksyllä 2018).
For the Court of Auditors Klaus‐Heiner LEHNE President 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Klaus-Heiner LEHNE presidentti
ANNEX I 1 Detailed flowchart of the Macroeconomic Imbalance Procedure European Commission DG ECFIN Assessment of implementation AMR Scoreboard Decision IDR Other DGs Secretariat General College of Commissioners Council of the EU Member States Visits to Member States Corrective action plan (CAP) of CSRs N‐1 COUNTRY REPORT Country report without IDR Country report with IDR Commission staff advice Input Decision on the severity of imbalances MIP‐CSRs Recommendation to activate an EIP Communication Imbalances Excessive imbalances Decision to activate an EIP No imbalance Excessive imbalance procedure (EIP) National Reform Programme Stability and Convergence Programme First proposal for Commission’s recommendation for CSRs Updated assessment of implementation of CSRs N‐1 Consolidation Consolidated version Validation by the Core Group Label MIP and/or SGP Recommendation for CSRs Adoption CSRs Monitoring Review of progress Implementation Source: ECA. 
LIITE II Luettelo makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn kannalta olennaisista julkaisuista Varoitusmekanismia koskeva kertomus Vuotuinen kasvuselvitys Euroopan talousennuste, syksy Politiikkatoimien edistymistä koskeva arviointi Euroopan talousennuste, talvi Perusteellinen tarkastelu tai Perusteellisen tarkastelun sisältävä maaraportti Tiedonanto Vakaus-tai lähentymisohjelmat Kansalliset uudistusohjelmat Euroopan talousennuste, kevät Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Suositus neuvostolle Maakohtainen suositus Neuvoston maakohtainen suositus 2012 helmikuu 2013–2016 marraskuu 2012–2016 marraskuu 2012–2016 marraskuu 2013–2014 joulukuu ja helmikuu 2015–2016 joulukuu 2012–2017 helmikuu 2012 toukokuu 2013–2014 maaliskuu 1 2015–2017 2012 toukokuu 2013 huhtikuu 2014 maaliskuu 2015 helmikuu 2016 maaliskuu 2017 helmikuu helmikuu 2012–2017 huhtikuu 2012–2017 toukokuu 2012–2013 toukokuu 2014 kesäkuu 2012–2017 toukokuu (poikkeuksena vuosi 2014, kesäkuu) 2012–2017 heinäkuu Komissio Neuvosto Jäsenvaltiot Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
ANNEX IV 1 Selection of Member States for the audit sample The sample was based on the first four years of the MIP and a shortlist of Member States which excluded:  Member States for which no IDR was issued in the first four years: o Member States under an economic adjustment programme, where were not considered for the MIP during the programme period: Ireland, Greece, Cyprus, Portugal, Romania; o Member States for which the AMR concluded, in at least one year, that they were not affected by, or at risk of being affected by, imbalances: Czech Republic, Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, Netherlands, Austria, Poland, Slovakia;  Member States for which the assessment was stable: Belgium, Hungary, Finland, Sweden, United Kingdom;  Croatia, which only recently joined the European Union. 
Jäsenvaltioiden poimiminen tarkastettuun otokseen Otos perustui makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (MIP) neljään ensimmäiseen soveltamisvuoteen ja jäsenvaltioiden luetteloon, jonka ulkopuolelle jäivät seuraavat jäsenvaltiot: • jäsenvaltiot, joista ei ollut tehty perusteellista tarkastelua neljän ensimmäisen vuoden aikana o seuraavat jäsenvaltiot, jotka kuuluivat talouden sopeutusohjelmaan, mutta joiden osalta ei ohjelmakaudella harkittu MIP-menettelyn soveltamista: Irlanti, Kreikka, Kypros, Portugali ja Romania o seuraavat jäsenvaltiot, joiden kohdalla varoitusmekanismia koskevassa kertomuksessa todettiin ainakin yhtenä vuonna, että niissä ei ollut epätasapainoa tai että niitä ei uhannut epätasapaino: Tšekin tasavalta, Tanska, Saksa, Viro, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola ja Slovakia • jäsenvaltiot, joiden kohdalla arviointi oli vakaa: Belgia, Unkari, Suomi, Ranska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta • Kroatia, joka liittyi Euroopan unioniin vasta äskettäin.
This left Bulgaria, Spain, France, Italy and Slovenia. 
Jäljelle jäivät Bulgaria, Espanja, Ranska, Italia ja Slovenia.
As France and Italy were selected for the EDP audit and share a number of characteristics (larger, long‐standing Member States in the euro area), we decided to exclude one of them. 
Ranska ja Italia valittiin liiallista alijäämää koskevasta menettelystä toimitettavaan tarkastukseen, mutta tilintarkastustuomioistuin päätti ottaa huomioon vain yhden niistä, koska ne ovat monilla tavoin samankaltaisia (ne ovat suurempia, pitkäaikaisia euroalueen jäsenvaltioita).
France was chosen because of greater variation in its assessment for imbalances. 
Ranska valittiin, koska sen epätasapainon arvioinnissa esiintyy suurempaa vaihtelua.
The final list was a representative sample of large and small Member States, both in and outside the euro area. 
Lopullinen luettelo oli edustava otos euroalueen sisä-ja ulkopuolella olevista suurista ja pienistä jäsenvaltioista. LIITE IV 1
Although small, the sample of four Member States accounted for approximately one quarter of the population and GDP of the EU. 
Neljä jäsenvaltiota kattava otos oli pieni, mutta vastasi kuitenkin noin neljännestä EU:n väestöstä ja BKT:sta. 2
ANNEX V 1 Qualitative ranking for assessing the implementation of CSRs The Commission uses the following categories to assess the implementation of CSRs:  Full implementation: The Member State has adopted and implemented measures that address the CSR appropriately.  Substantial progress: The Member State has adopted measures, most of which have been implemented.  Some progress: The Member State has announced or adopted measures to address the CSR. 
LIITE V Maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon arvioinnin laadullinen luokittelu Komissio käyttää maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon arvioinnissa seuraavia luokkia: • Pantu kokonaan täytäntöön Jäsenvaltio on hyväksynyt ja toteuttanut toimenpiteitä, joilla maakohtaisen suosituksen asianmukainen noudattaminen toteutuu. • Edistynyt merkittävästi: Jäsenvaltio on hyväksynyt toimenpiteitä, joista suurin osa on toteutettu. • Edistynyt jonkin verran: Jäsenvaltio on ilmoittanut tai toteuttanut toimenpiteitä maakohtaisen suosituksen noudattamiseksi.
These measures are promising, but not all of them have yet been implemented and implementation is not certain in all cases.  Limited progress: The Member State has announced some measures to address the CSR, but these appear insufficient and/or their adoption/implementation is at risk.  No progress: The Member State has neither announced nor adopted any measures to address the CSR. ANNEX VI 1 Survey of EPC members 
Toimenpiteet ovat lupaavia, mutta kaikkia niistä ei ole vielä toteutettu eikä toteuttaminen ole kaikissa tapauksissa varmaa. • Edistynyt vain vähän: Jäsenvaltio on ilmoittanut joistakin toimenpiteistä maakohtaisen suosituksen noudattamiseksi, mutta toimenpiteet vaikuttavat riittämättömiltä ja/tai niiden hyväksyminen/toteuttaminen ei ole varmaa. • Ei ole edistynyt: Jäsenvaltio ei ole ilmoittanut eikä toteuttanut toimenpiteitä maakohtaisen suosituksen noudattamiseksi. 1
2 2 7 20 
3 Kaavio r - 33. Onko jäsenvaltiotanne koskeva perusteellinen tarkastelu / maaraportti mielestänne kattava?
2 2 8 9 
KOMISSION VASTAUKSET EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSEEN ”MAKROTALOUDEN EPÄTASAPAINOA KOSKEVAN MENETTELYN (MIP) TARKASTUS” TIIVISTELMÄ V. Makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely (MIP) otettiin käyttöön vuosien 2008–2009 talous-ja rahoituskriisin keskellä.
2 2 8 9 
Vuosien 2008–2009 rahoituskriisiä seuranneet tapahtumat nostivat esiin tarpeen vahvistaa makrotalouden valvontaa finanssipolitiikan ulkopuolelle.
Macro-financial and macro-structural aspects driving the accumulation of both external (e.g. large current account imbalances) and internal imbalances (excess debt accumulation or the building up of housing bubbles) revealed themselves as key factors in triggering balance of payment crises and debt crises, and the need for financial assistance in some cases. 
Makrotalous ja rahoitusmarkkinat sekä makrotalouden rakenteelliset näkökohdat, jotka lisäävät sekä ulkoista epätasapainoa (esim. suurta vaihtotaseen epätasapainoa) että sisäistä epätasapainoa (liiallista velkaantumista tai kiinteistökuplien syntymistä) osoittautuivat keskeisiksi tekijöiksi maksutasetta koskevien kriisien ja velkakriisien synnyssä ja joissakin tapauksissa rahoitusavun tarpeen synnyssä.
MIP surveillance endeavours both to avoid the accumulation of unsustainable trends or vulnerabilities and to ensure a proper adjustment of existing imbalances. 
MIP-valvonnalla pyritään välttämään sekä kestämätöntä velkakehitystä että haavoittuvuuksia ja varmistamaan nykyisten epätasapainotilojen sopeutus.
The MIP was introduced in a period in which a number of Member States were already undergoing a process of unwinding of existing imbalances. 
MIP otettiin käyttöön aikana, jona useassa jäsenvaltiossa jo purettiin epätasapainoa.
Hence, the aim of the MIP in the first years of its implementation was especially that of monitoring the correction of imbalances and issuing recommendations aimed at adjusting policy frameworks in order to make adjustment effective and durable while containing social costs. 
Siksi ensimmäisinä MIP:n käyttöönottoa seuranneina vuosina tavoitteena oli etenkin epätasapainon korjaamisen seuranta ja suositusten antaminen politiikkakehysten mukauttamiseksi tehokkaasti ja kestävästi sosiaalisia kustannuksia hilliten.
MIP surveillance covered a broad set of policy areas and was enhanced by greater EU economic surveillance. 
MIP-valvonta kattoi useita politiikan aloja, ja sitä tehostettiin EU:n talouden valvonnan kiristämisen myötä.
Recommendations in the framework of the preventive arm of the SGP, the Europe 2020 strategy, the Broad Economic Policy Guidelines, the Employment Guidelines, and the MIP, were integrated into a single package of Council Country Specific Recommendations (CSRs), and aligned into a common European Semester. 
Vakaus-ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän osion, Eurooppa 2020 -strategian, talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen, työllisyyssuuntaviivojen ja MIP:n mukaiset suositukset yhdistettiin yhdeksi maakohtaisten suositusten kokonaisuudeksi ja sovitettiin EU-ohjausjaksoon.
Despite the mainly corrective objectives of MIP surveillance during its first years of implementation, the Excessive Imbalance Procedure (EIP) has never been launched. 
Vaikka MIP-valvonnan ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina tavoitteet olivat luonteeltaan lähinnä korjaavia, liiallista epätasapainoa koskevaa menettelyä ei ole toistaiseksi sovellettu.
For countries for which excessive imbalances were identified, the Commission, rather than recommending the Council the immediate launch of the EIP, aimed first at raising policy commitments in line with the challenges identified. 
Niiden maiden osalta, joissa havaittiin liiallista epätasapainoa, komissio ei suosittanut neuvostolle MIP:n käynnistämistä vaan pyrki ensin saamaan poliittisia sitoumuksia havaittujen haasteiden pohjalta.