natgillin/translations-raw huggingface dataset:
42. In terms of results, projects have contributed to improving the supply of water for domestic use, either by increasing the available volume of water, extending the public network to areas which were previously not connected or improving water quality, network efficiency or service continuity (see Box 6). 
42. tuloksista todettakoon, että hankkeilla on parannettu kotitalouksien vesihuoltoa lisäämällä saatavilla olevan veden määrää, laajentamalla yleistä verkostoa alueille, jotka eivät kuuluneet aiemmin sen piiriin, parantamalla veden laatua, tehostamalla verkostoa tai parantamalla palvelun jatkuvuutta (ks. laatikko 6).
24 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
24 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
Picture 5: Water feeding a new water main increasing Picture 6: New treatment plant improving water quality availability in an Italian region in a big Greek city box 6 25 ExamPlEs of PosItIVE achIEVEmEnts In order to cover the water deficit of a spanish area, the cf co-financed a desalination plant with a production capacity of 22 hm3 of drinking water per year. since 2006, the plant has been operating at around 90 % of its capacity, alleviating the water deficit of the three largest municipalities supplied. compared to the previous situation, significant improvement has also been achieved in the quality of the water distributed to the population in terms of some of the standards of the EU directive (conductivity and content in trihalomethanes and sulphates). 
Kuva 5: Vettä syötetään uuteen vesijohtoon, joka parantaa Kuva 6: Uusi vedenkäsittelylaitos, joka parantaa veden laatua veden saatavuutta Italiassa sijaitsevalla alueella kreikkalaisessa suurkaupungissa laatIKKo 6 25 eSImerKKeJä hyVIStä SaaVutuKSISta Espanjassa erään alueen vesivajeen kattamiseksi koheesiorahastosta myönnettiin osarahoitusta suo-lanpoistolaitokselle, jonka tuotantokapasiteetti oli 22 hm3 juomavettä vuodessa. laitos on toiminut vuodesta 2006 lähtien noin 90 prosentilla kapasiteetistaan ja helpottanut vesivajetta kolmessa suurimmassa kunnassa, joihin se toimittaa vettä. lisäksi asukkaille toimitetun veden laatu on parantunut huomattavasti aiemmasta Eu:n direktiivin tiettyjen vaatimusten osalta (johtokyky sekä trihalometaani-ja sulfaattipitoisuus). Italiassa vesipulasta kärsivän kaupunkialueen tarpeiden tyydyttämiseksi EaKr:sta myönnettiin osarahoitusta vesijohtoon, jota pitkin uudesta padosta kuljetetaan vettä moniin kuntiin.
In order to satisfy the needs of an urban area in Italy suffering from water scarcity, the Erdf co-financed a water main to convey water from a new dam to several municipalities. for the 2004–08 period, the annual volume made available to the area was 14,5 hm3. this new water main has provided the municipalities with additional water resources and has released other sources which were under pressure. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Kaudella 2004–2008 alueelle toimitettiin 14,5 hm3 vettä vuodessa. uusi vesijohto on tarjonnut kuntien käyttöön lisää vesivaroja ja vapauttanut muita resursseja, joihin kohdistui paineita. Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
26 ... somE ProjEcts WErE not In oPEratIon bEcausE of mIssInG lInks ... 
26 ... JoItaKIn hanKKeIta eI toteutettu yhteyKSIen puuttumISen VuoKSI...
43. five projects, although physically completed between 2005 and 2008, had not delivered any results by the time of the audit20. two other projects completed in the same period have become partially operational, but with limited results. the main reason for this was the lack of complementary infrastructure, delayed either in its construction or entry into service (see Box 7). ... and othEr ProjEcts contaInEd InhErEnt lImItatIons 44. 
43. viisi hanketta ei ollut tuottanut tarkastusajankohtaan mennessä lainkaan tuloksia, vaikka ne oli saatettu fyysisesti päätökseen vuosina 2005−200820. Kahdessa muussa samana ajanjaksona valmistuneessa hankkeessa rakennettu infrastruktuuri oli osittain käytössä mutta niukoin tuloksin. Suurin syy tähän oli täydentävän infrastruktuurin puuttuminen, joka johtui joko rakentamisen tai käyttöönoton viivästymisestä (ks. laatikko 7). ...
In some cases, the achievement of results is affected by projects’ inherent limitations: for instance, in one project designed to improve the quality of the water distributed in a big city, obtaining maximum quality is dependent on other environmentally controversial projects. 
Ja JoIhInKIn hanKKeISIIn lIIttyI luontaISIa raJoItuKSIa 44. joissakin tapauksissa hankkeisiin liittyvät luontaiset rajoitukset vaikuttivat tulosten saavuttamiseen: esimerkiksi yhdessä hankkeessa, jossa pyrittiin parantamaan suurkaupungin jakeluveden laatua, parhaan mahdollisen laadun saavuttaminen riippuu muista ympäristön kannalta kiistanalaisista hankkeista.
In two other cases, the treatment plants built are fed via open channels, making the water intake vulnerable to contamination. 
Kahdessa muussa hankkeessa rakennettuihin vedenkäsittelylai-toksiin kuljetetaan vettä avoimia kanavia pitkin, mikä altistaa veden saasteille.
In another case, the water produced by one desalination plant reaches the municipal reservoirs at too high a temperature for domestic use (sometimes over 30 degrees). 
Eräässä tapauksessa suolanpoistolaitoksen tuottama vesi on puolestaan liian lämmintä kotitalouksien käyttöön (joskus yli 30-asteista) kuntien säiliöihin saapuessaan.
20 a similar case had been observed in a statement of assurance exercise (see annual report 2008, paragraph 6.19). It concerns a water main which was physically completed in 2004 but was not in use at the beginning of 2009, due to lack of water in the reservoir feeding the water main. box 7 ExamPlEs of ProjEcts not In oPEratIon bEcausE of mIssInG lInks In spain, less than 20 % of the capacity of a desalination plant was being used four years after completion. despite there being sufficient demand to warrant increased water production, the conveyance system and urban distribution (and irrigation) networks, also co-financed by EU funds, were not in place at the time of the audit. four years after the construction of a dam in greece, the complementary treatment plant required to make the project operational needs to be redesigned and constructed, thus delaying the functioning of the system. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
20 vastaavanlainen tapaus oli havaittu tarkastuslausumassa (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 6.19). tapaus koski vesijohtoa, joka oli valmistunut fyysisesti vuonna 2004 mutta joka ei ollut vuoden 2009 alussa käytössä, koska säiliössä, josta vesijohto sai vettä, ei ollut vettä. laatIKKo 7 eSImerKKeJä hanKKeISta, JoISSa raKennettu InfraStruKtuurI eI ollut KäytöSSä yhteyKSIen puuttumISen VuoKSI Espanjassa suolanpoistolaitoksen kapasiteetista oli käytöstä alle 20 prosenttia neljä vuotta hankkeen valmistumisen jälkeen. vaikka vedentuotantoa olikin perusteltua lisätä riittävän kysynnän vuoksi, siirtojärjestelmä ja kaupungin jakeluverkostot (sekä kasteluverkostot), joita tuettiin myös Eu:n myöntämän osarahoituksen avulla, eivät olleet tarkastusajankohtana valmiit.
46. these reports provide partly useful information about the results achieved: only for one project are results described in terms of the volume of water produced and supplied to the municipalities. 
46. Näissä raporteissa annetaan osittain hyödyllisiä tietoja saavutetuista tuloksista: vain yhden hankkeen osalta tulokset ilmoitetaan kunnille tuotetun ja toimitetun veden määränä.
In two cases, the final reports merely state that the results have been achieved and, in one case, no information is provided. In five projects, no results could be provided as, although the projects had been completed, they were not yet operational when the final report was presented. 47. as regards the additional conditions on reduction of water losses imposed by the commission (see paragraph 32), in one of the four cases, the report does not contain any information on the extent to which the commission’s condition had been met. nevertheless, the commission made the final payment. 
Kahden hankkeen tapauksessa loppuraporteissa todetaan vain, että tulokset on saavutettu, ja yhdessä tapauksessa tietoja ei anneta lainkaan. viiden hankkeen tuloksia ei voitu ilmoittaa, sillä vaikka hankkeet olivat päättyneet, niissä rakennettu infrastruktuuri ei ollut vielä käytössä loppuraportin esittämisajankohtana. 47. Komission asettamista vesihävikin vähentämistä koskevista lisäehdoista (ks. kohta 32) todettakoon, että tutkituista neljästä hankkeesta yhden raportti ei sisältänyt mitään tietoja siitä, missä määrin komission asettama ehto oli täytetty.
In the two cases where the commission had imposed specific follow-up requirements, in particular regarding the application of measures against contamination from agriculture or waste water (see paragraph 33), no information was provided. 
Kahdessa tapauksessa komissio oli asettanut erityisiä seurantavaatimuksia esimerkiksi maatalouden tai jätevesien aiheuttaman pilaantumisen torjumistoimenpiteistä (ks. kohta 33), mutta tietoja ei toimitettu.
48. so far as projects subject only to Member state approval were concerned, only in two of the Member states covered by the audit were beneficiaries required to submit a final report with the final payment claim. 
Kahdessa muussa jäsenvaltiossa tuen loppumaksupyyntöjen mukana toimitettiin vain tositteet aiheutuneista kuluista. Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
Most of the co-financed projects have contributed towards improving the supply of water to EU citizens. In order to assess whether this result could have been achieved at a lower cost to the EU budget, the court examined whether: (a) the construction of the co-financed infrastructure had been carried out in an economical way; (b) the infrastructure works efficiently, that is to say their rate of use is satisfactory and the rate of non-invoiced water in the dependant water distribution network is acceptable; (c) whether the EU grant had been set at an appropriate level, taking into account that the co-financed projects generate revenue. 
49. useimmilla osarahoitetuilla hankkeilla parannettiin Eu:n kansalaisten vesihuoltoa. arvioidakseen, olisiko tämä tulos voitu saavuttaa pienemmin Eu:n talousarvioon aiheutuvin kustannuksin, tilintarkastustuomioistuin tutki, a) oliko osarahoitettu infrastruktuuri rakennettu taloudellisesti b) toimiko infrastruktuuri tehokkaasti eli oliko sen käyttöaste tyydyttävä ja oliko laskuttamattoman veden osuus infrastruktuurista riippuvassa vedenjakelujärjestelmässä hyväksyttävä c) oliko Eu:n tukiosuus sopiva ottaen huomioon, että osarahoitetut hankkeet tuottavat tuloja.
In several cases the contracting procedures were found not to comply with European rules for the awarding of contracts. however, when this occurred, the commission and the national control authorities did apply the appropriate corrections to the co-financed expenditure. 
VIIVäStyKSet Ja KuStannuSten ylIttymInen VaIKuttIVat taloudellISuuteen 50. monessa tapauksessa havaittiin, etteivät sopimusmenettelyt vastanneet Eu:n sääntöjä hankintasopimusten tekemisestä. tällaisissa tapauksissa komissio ja kansalliset valvontaviranomaiset tekivät kuitenkin asianmukaisia oikaisuja osarahoitusta saaneisiin menoihin.
51. all projects experienced delays in their construction, ranging from a few months to more than three years. In most cases, delays caused by additional requests imposed by environmental impact assessments, difficulties in obtaining administrative permits, inaccurate estimates or calculations could have been partly avoided by better planning. 
Kaikkien hankkeiden rakennusvaihe viivästyi. viivästysten kesto vaihteli muutamasta kuukaudesta yli kolmeen vuoteen. useimmissa tapauksissa ympäristövaikutusten arviointien perusteella asetetuista lisävaatimuksista, hallinnollisten lupien saantivaikeuksista taikka arvioiden tai laskelmien virheellisyydestä johtuneet viivästykset olisi voitu osaksi välttää paremmalla suunnittelulla.
52. all projects also experienced cost increases which, in 20 % of the cases, were above 30 % of the initial price, with a maximum price increase of 80 % in one case. the most frequent reason for these cost overruns was poor planning, which resulted in delays leading to penalties to be paid by project promoters and price increases. 
52. myös kustannukset nousivat kaikissa hankkeissa: 20 prosentissa tapauksista kustannukset ylittivät alkuperäisen hinnan yli 30 prosentilla, ja enimmillään yhden hankkeen kustannukset nousivat 80 prosenttia. Kustannusten ylittymisen yleisin syy oli huono suunnittelu. Se aiheutti viivästyksiä, jotka johtivat hankkeiden edistäjien maksettaviksi tuleviin seuraamuksiin ja hinnannousuun.
28 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
28 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
29 sEVEral ProjEcts oPEratE WIth lImItEd EffIcIEncy 53. two main efficiency parameters used in the audit were the rate of use of the infrastructure and the rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks. (a) a low rate of use of the capacity means that a smaller, less expensive infrastructure might have provided the same level of service. (b) a high rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks implies, in particular, losses. If investment had successfully tackled water losses, less water would need to be extracted, treated and transported by the new infrastructure, which could therefore have been smaller in scale or even not needed at all. 
Kaksi tärkeintä tarkastuksessa käytettyä tehokkuutta kuvaavaa muuttujaa olivat infrastruktuurin käyttöaste sekä laskuttamattoman veden osuus infrastruktuurista riippuvassa vedenjake-lujärjestelmässä. a) Kapasiteetin alhainen käyttöaste tarkoittaa sitä, että sama palvelutaso olisi voitu saavuttaa pienemmällä ja edullisemmalla infrastruktuurilla. b) laskuttamattoman veden suuri osuus infrastruktuurista riippuvassa vedenjakelujärjestelmässä merkitsee esimerkiksi hävikkiä. jos investoinnilla olisi onnistuttu vähentämään vesihävikkiä, uuden infrastruktuurin avulla tarvitsisi ottaa talteen, käsitellä ja siirtää vettä vähemmän, jolloin pienempi infrastruktuuri olisi voinut riittää tai uutta infrastruktuuria ei olisi kenties tarvittu lainkaan.
54. at the time of the audit, 21 co-financed projects had been in operation for one to four years, three were starting to operate and five were physically completed but not in operation. 
54. tarkastusajankohtana 21 osarahoitetussa hankkeessa rakennettu infrastruktuuri oli ollut käytössä 1–4 vuotta, kolmessa hankkeessa rakennettua infrastruktuuria oltiin ottamassa käyttöön, ja viidessä hankkeessa rakennettu infrastruktuuri oli fyysisesti valmis muttei vielä käytössä.
Table 3 assesses these projects against the two main efficiency parameters. 
Taulukossa 3 arvioidaan näitä hankkeita kahden keskeisimmän tehokkuutta kuvaavan muuttujan avulla.
55. for the operational projects, there is a great variation in the rate at which the capacity of the co-financed infrastructures is used — between 100 % and 16 % — and in the level of non-invoiced water from the dependent distribution networks — from 13 % to 55 %. for the purpose of this analysis, projects with similar characteristics were placed in one of three categories (see Table 4). 
55. toiminnassa olevien osarahoitettujen infrastruktuurien kapasiteetin käyttöasteissa on suurta vaihtelua: käyttöaste vaihtelee 100 prosentista 16 prosenttiin. Samoin laskuttamattoman veden osuus infrastruktuurista riippuvassa vedenjakelujärjestelmässä vaihtelee voimakkaasti – 13 prosentista 55 prosenttiin. tätä analyysia varten hankkeet jaettiin kolmeen luokkaan.
30 tablE 3 Type of project Actual date of entry in operation Horizon year of project Rate of use of co-financed infrastructure (%) Rate of non-invoiced water in dependent distribution networks (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/ B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A Mid-2008 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 High1 A Partially mid-2005 2012 16,8 No data B End 2000 2020 100,0 26,0 B Mid-2006 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B November 2008 2015 58,3 High1 B 2004 2015 31–64 43,5 B/ A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/ C 2006–09 2038 20,0 NA 13,0 B 2005 2016 16,2 39,0 B/ C Mid-2008 2040 32,6 NA 55,3 B 2004 2040 20–34 43,5 B Mid-2008 2029 20,3 No data B 2008 2028 34,8 No data C 2006 2038 NA 33,0 C 2003 2040 NA 43,5 C 2005 2022 NA No data assEssmEnt of thE ProjEcts In oPEratIon aGaInst thE maIn EffIcIEncy ParamEtErs high rate of use (x ≥ 70 %) or low rate of non-invoiced water (x ≤ 25%) Medium rate of use (40 % ≤ x < 70 %) or medium rate of non-invoiced water (25% < x ≤ 40%) low rate of use (x < 40 %) or high rate of non-invoiced water (x > 40%) na = non-applicable: projects in which the minimum size of pipes is imposed by technical standards. 
55,3 B 2004 2040 20-34 43,5 B vuoden 2008 puoliväli 2029 20,3 ei tietoa B 2008 2028 34,8 ei tietoa C 2006 2038 e. s. 33,0 C 2003 2040 e. s. 43,5 C 2005 2022 e. s. ei tietoa toImInnaSSa oleVIen InfraStruKtuurIen arVIoIntI KeSKeISImpIen tehoKKuutta KuVaaVIen muuttuJIen aVulla Suuri käyttöaste (x ≥ 70 %) tai laskuttamattoman veden osuus pieni (x ≤ 25 %) Keskinkertainen käyttöaste (40 % ≤ x < 70 %) tai laskuttamattoman veden osuus keskinkertainen (25 % < x ≤ 40 %) alhainen käyttöaste (x < 40 %) tai laskuttamattoman veden osuus suuri (x > 40 %) e. s. = Ei sovellettavissa: hankkeet, joissa putken vähimmäiskoko määräytyy teknisten standardien perusteella.
31 tablE 4 Description Useful lifetime Possibility to implement in phases Type A Treatment and desalination plants 15–20 years Yes Type B Abstraction and transport infrastructure 30–50 years No Type C Distribution networks 30–50 years No ProjEct tyPoloGy for EffIcIEncy assEssmEnt Picture 7: Desalination plant (type A) Picture 9: Distribution network (type C) Picture 8: Water transport infrastructure (type B) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
57. with regard to the seven type a projects or projects including type a elements that had been in operation for at least one year: (a) capacity: three projects operate at a good capacity, three at a medium level and one at a low level. since the lifetime of this type of infrastructure is relatively short, projects that are currently under-used are less likely to reach an acceptable level of use; this could have been avoided by implementing the desalination or treatment capacity in phases; (b) non-invoiced water: for two of the projects, the level of non-invoiced water is very high. 
57. Seitsemästä a-tyypin infrastruktuurista tai a-tyypin osatekijöitä sisältävästä infrastruktuurista, jotka olivat olleet toiminnassa vähintään vuoden, voitiin todeta seuraavaa: a) Kapasiteetti: Kolmen infrastruktuurin kapasiteetin käyttöaste on hyvä, kolmen keskinkertainen ja yhden heikko. Koska tämäntyyppisen infrastruktuurin elinkaari on suhteellisen lyhyt, on epätodennäköistä, että sellaisen infrastruktuurin kohdalla, jonka käyttöaste on tällä hetkellä liian pieni, saavutettaisiin hyväksyttävä käyttöaste. tilanne olisi voitu välttää rakentamalla suolanpoisto-tai vedenkäsittelylaitos vaiheittain. b) laskuttamaton vesi: Kahden hankkeen tapauksessa laskuttamattoman veden osuus on hyvin suuri. yhdessä tapauksessa sen osuus on yli 50 prosenttia, ja toisessa tapauksessa kuluttajille toimitetun veden määrää ei mitata, mutta 550 litran kulutus henkeä kohden päivässä viittaa siihen, että hävikkiaste on verkostossa todennäköisesti hyvin suuri21.
58. with regard to the 13 type b projects or projects containing type b elements that had been in operation for more than one year: (a) capacity: one project operates at maximum capacity, four projects operate at medium rate and eight at low rate. the reasons for this level of performance are the high estimates of future demand (see Table 2) and the lack of coordination among different authorities in charge of the water supply systems (see Box 8). there are also several cases where, despite signed agreements, the supply provided is not used or municipalities have withdrawn their commitment to use the water; (b) non-invoiced water: except in one case, efficiency is also severely affected by medium or low performance; in two other cases, no data were available. 
58. Kolmestatoista B-tyypin infrastruktuurista tai B-tyypin osatekijöitä sisältävästä infrastruktuurista, jotka olivat olleet toiminnassa yli vuoden, voitiin todeta seuraavaa: a) Kapasiteetti: yhden infrastruktuurin kapasiteetin käyttöaste on maksimaalinen, neljän keskinkertainen ja kahdeksan heikko. Syynä tähän ovat korkeat arviot tulevasta kysynnästä (ks. taulukko 2) sekä vesihuoltojärjestelmistä vastaavien viranomaisten keskinäisen koordinoinnin puute (ks. laatikko 8). lisäksi sopimuksista huolimatta monissa tapauksissa toimitettua vettä ei käytetä tai kunnat ovat peruneet sitoumuksensa käyttää vettä. b) laskuttamaton vesi: yhtä tapausta lukuun ottamatta tehokkuuteen vaikuttaa vakavasti myös keskinkertainen tai heikko käyttöaste.
21 the international standard for domestic use is 120–150 m3 per household and year, which corresponds to 132–164 litres per inhabitant and day. 
21 Kotitalouskäytön kansainvälinen standardi on 120–150 m3 kotitaloutta kohden vuodessa, mikä vastaa 132–164 litraa asukasta kohden päivässä.
32 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 
32 Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut Eu:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?
59. finally, for the five projects of type c or containing type c elements, the rate of use of the capacity is not assessed, because there is little scope for modifying the size of the pipes, due to technical reasons. as regards the rate of losses, the newly installed sections of the network achieve good results of about 10 %. however, the rate of non-invoiced water in the overall urban distribution network continues to be high or medium (from about 30 to 45 %) in three cases because only a limited part of the network has been renovated. 
59. lisäksi viiden C-tyypin infrastruktuurin tai C-tyypin osatekijöitä sisältävän infrastruktuurin tapauksessa kapasiteetin käyttöastetta ei arvioitu, sillä teknisistä syistä putkien kokoa ei voida juurikaan muuttaa. hiljattain asennettujen verkoston osien hävikkiaste on hyvä, noin 10 prosenttia.
60. the regulations governing the structural funds and the cohesion fund lay down the rules for setting community financial assistance. the EU grant cannot exceed specific ceilings22. within the limits of these ceilings, the level of community assistance in revenue-generating projects is determined on the basis of the financing gap method: the grant cannot exceed the difference between the discounted costs of the investment and the discounted net revenues of the project. this aims at ensuring that the project receives the resources needed to be implemented without unjustified over-financing. 
60. rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevissa asetuksissa vahvistetaan yhteisön taloudellisen tuen määrittämistä koskevat säännöt. Eu:n tuki ei voi ylittää tiettyjä ylärajoja22. Näiden ylärajojen puitteissa osuus, jolla yhteisö tukee tuloja tuottavia hankkeita, määräytyy rahoitusvajemenetelmän mukaan: tuen määrä ei voi ylittää investoinnin diskontattujen kustannusten ja hankkeen diskontattujen nettotulojen välistä erotusta.