natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The population to be targeted would have to be determined in the light of a scale of nutritional needs. (c) Where the Milk Scheme is concerned, steps should be taken to limit the specific deadweight effect associated with distribution through canteens, whilst taking care to ensure maximum visibility for the scheme. (d) Where the educational objectives are concerned, the two schemes should adopt a more harmonised assessment of the role and importance of accompanying measures. 
Kohdejoukko olisi määritettävä vahvistettavien ravitsemuksellisten tarpeiden mukaisesti. c) Koulumaito-ohjelman osalta olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden avulla pyrittäisiin pienentämään nollavaikutusta, joka liittyy erityisesti kouluruokaloihin; samalla olisi pyrittävä takaamaan järjestelmän optimaalinen näkyvyys. d) Opetustavoitteiden osalta näiden kahden ohjelman välillä olisi omaksuttava yhdenmukaisempi lähestymistapa liitännäistoimenpiteiden rooliin ja merkitykseen. Jos niiden merkityksestä saadaan varmuus, niiden saattamista jälleen yhteisön osarahoituksen piiriin voitaisiin harkita uudelleen. e) Jotta ravitsemuksellisen lähestymistavan yleinen yhdenmukaisuus sekä optimaalinen hallinnointi kyettäisiin varmistamaan, ohjelmien välistä koordinointia ja synergiaa olisi tehostettava.
7 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
7 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
8 INTRODUCTION Source: http://ec.europa.eu/agriculture/tasty-bunch/index_en.htm TWO SIMILAR NUTRITIONAL SCHEMES IN SCHOOLS 1. ‘Eat it, Drink it, Move it!’ This was the slogan of the Commission’s 2009-10 publicity campaign to promote healthy eating by children in the EU. 
8 JOHDANTO Lähde: http://ec.europa.eu/agriculture/tasty-bunch/index_en.htm KOULUJEN KÄYTÖSSÄ ON KAKSI SAMANTYYPPISTÄ RAVITSEMUSOHJELMAA 1. ”Syö, juo ja liiku”: komissio johti vuosina 2009–2010 tiedo-tuskampanjaa, jonka tarkoituksena oli edistää lasten terveellisiä ruokailutottumuksia EU:ssa.
The ‘Tasty Bunch’ campaign was launched by means of a travelling exhibition and was essentially channelled through the following two schemes for making food products available in schools: (a)The School Milk Scheme1 has made grants available since 1977 for the sale of reduced-rate milk products to schoolchildren. (b)The School Fruit Scheme2 was set up in time for the start of the 2009/10 school year. 
Kampanja käynnistyi esittelynäyttelyn avulla, ja se painottui lähinnä kahteen seuraavaan ohjelmaan, joiden avulla koulujen käyttöön toimitetaan elintarvikkeita: a) Koulumaito-ohjelman1 avulla on tuettu vuodesta 1977 alkaen maitotuotteiden toimittamista koululaisille alennettuun hintaan. b) Kouluhedelmäohjelma2 käynnistettiin kouluvuoden 2009/2010 alussa.
It offers co-financing towards the costs of distributing fruit and vegetables in schools. 
Ohjelman avulla osallistutaan kuluihin, joita aiheutuu hedelmien ja vihannesten toimittamisesta kouluille.
1 Commission Regulation (EC) No 657/2008 of 10 July 2008 laying down detailed rules for applying Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards Community aid for supplying milk and certain milk products to pupils in educational establishments (OJ L 183, 11.7.2008, p. 
1 Komission asetus (EY ) N:o 657/2008, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2008, neuvoston asetuksen (EY ) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta (EUVL L 183, 11.7.2008, s.
2 Council Regulation (EC) No 13/2009 (OJ L 5, 9.1.2009, p. 
2 Neuvoston asetus (EY ) N:o 13/2009 (EUVL L 5, 9.1.2009, s.
1) and Commission Regulation (EC) No 288/2009 of 7 April 2009 laying down detailed rules for applying Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards Community aid for supplying fruit and vegetables, processed fruit and vegetables and banana products to children in educational establishments, in the framework of a School Fruit Scheme (OJ L 94, 8.4.2009, p. 
1) ja komission asetus (EY ) N:o 288/2009, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta yhteisön tuen myöntämiseksi hedelmien ja vihannesten, hedelmä-ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen koulujen oppilaille kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti (EUVL L 94, 8.4.2009, s.
2. The current situation is therefore that, since 2009, the Commission has had two similar instruments, one covering milk products and the other fruit and vegetables (see the comparative table of the two schemes in Annex I). 
2. Komissiolla on siis ollut vuodesta 2009 alkaen käytössään kaksi rinnakkaista ohjelmaa, joista toinen on tarkoitettu maitotuotteita ja toinen hedelmiä sekä vihanneksia varten (ohjelmien vertailu esitetään liitteessä I).
They target the same beneficiaries and have broadly comparable budgets (see Graph 1). 
Järjestelmien kohderyhmä on sama ja niihin tarkoitetut menot samaa suuruusluokkaa (ks. kaavio 1).
Both schemes pursue the same two objectives: (a) to help stabilise the market (the ‘market’ objective)3; (b)to promote healthy eating (the ‘nutrition and health’ objective)4. 
Kummallakin ohjelmalla on sama kaksitahoinen tavoite: a) vakauttaa osaltaan markkinoita (markkinatavoite)3; b) edistää terveellistä ruokavaliota (ravinto-ja terveystavoite)4.
For the Milk Scheme in particular, which was originally intended as a measure to dispose of stocks, the Commission has gradually come to present better nutrition as the main objective (see Box 1). 
Koulumaito-ohjelma käynnistettiin alun perin niin sanottuna myyntitoimenpiteenä, mutta sen päätavoitteeksi on vähitellen muodostunut komission esittämä ravitsemuksellisista näkökohdista huolehtiminen (ks. laatikko 1).
3 Recital 43 of Council Regulation (EC) No 1234/2007 of 22 October 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) (OJ L 299, 16.11.2007, p. 
3 Neuvoston asetus (EY ) N:o 1234/2007, annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (EUVL L 299, 16.11.2007, s.
1): ‘To contribute to balancing the milk market and to stabilise the market prices for milk and milk products’. 
1), johdanto-osan 43 kappale: ”Maitomarkkinoiden tasapainottamiseksi ja maidon ja maitotuotteiden markkinahintojen vakauttamiseksi”.Asetus(EY) N:o 13/2009, johdanto-osan 2 kappale: ”kouluhedelmäjärjestelmä täyttäisi YMP:n tavoitteet, joita ovat muun muassa maataloudesta saatavien ansioiden paraneminen, markkinoiden vakauttaminen sekä elintarvikkeiden nykyisen ja tulevan saatavuuden varmistaminen”.
Recital 4 of Regulation (EC) No 13/2009: ‘The clear health benefits of a School Fruit Scheme [...]’. 
Asetus (EY) N:o 13/2009, johdanto-osan 4 kappale: ”Kouluhedelmäjärjestelmästä saatava selkeä terveydellinen hyöty”.
9 GRAPH 1 EU SPENDING1 ON THE SCHOOL MILK SCHEME AND SCHOOL FRUIT SCHEME (IN MILLION EURO) 100 80 60 40 20 0 1 For 2008, 2009 and 2010, actual expenditure, for 2011, forecast expenditure in the draft 2011 general budget. 
9 KAAVIO 1 EU:N MENOT1 KOULUMAITOA JA KOULUHEDELMIÄ KOSKEVIIN OHJELMIIN (MILJOONAA EUROA) 100 80 60 40 20 0 2008 2009 Koulumaito 2010 Kouluhedelmä 2011 1 Vuosien 2008, 2009 ja 2010 osalta kyseessä ovat toteutuneet menot ja vuoden 2011 osalta arvioidut menot, jotka sisältyvät esitykseen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodelle 2011.
For the Fruit Scheme, see Annex IV for updated forecasts. 2008 2009 School milk 2010 School fruit 2011 Source: EU budget. 
Liitteestä IV käy ilmi, kuinka arvioidut menot ovat toteutuneet kouluhedelmäohjelman tapauksessa. Lähde: EU:n talousarvio.
Based on this strategy, the two schemes target an impact at two levels: (a) in the short term, to increase or maintain the consumption of these products by young people by making them available in schools; (b) in the long term, to have an educational influence on eating habits5. 
Saman peruslähtökohdan mukaisesti ohjelmien avulla pyritään vaikuttamaan kahdella tasolla: a) lyhyellä aikavälillä tavoitteena on lisätä tai tukea tuotteiden kulutusta nuorten keskuudessa toimittamalla niitä kouluihin b) pitkän aikavälin tavoitteena on vaikuttaa ruokailutottumuksiin opetuksen kautta5.
Source: http://ec.europa.eu/agriculture/index_fr.htm 5 Recital 4 of Regulation (EC) No 657/2008:‘[...] the educational purpose of the scheme’. 
Lähde: http://ec.europa.eu/agriculture/index_fr.htm 5 Asetus (EY) N:o 657/2008, johdanto-osan 4 kappale: ”järjestelmän opetuksellisen tavoitteen”.
Recital 2 of Regulation (EC) No 13/2009:‘[...] by durably increasing the share of fruit and vegetables in the diets of children at the stage when their eating habits are being formed [...] bring young consumers to appreciate fruit and vegetables and thus enhance future consumption’. 
Asetus (EY) N:o 13/2009, johdanto-osan 2 kappale: ”lisäämällä pysyvästi hedelmien ja vihannesten osuutta lasten ruokavaliossa vaiheessa, jossa heidän ruokailutottumuksensa muotoutuvat. [...] parantavan hedelmien ja vihannesten arvostusta nuorten kuluttajien keskuudessa ja lisäävän näin kulutusta tulevaisuudessa”.
Instead it is a true educational measure that is primarily intended to maintain or promote in schools the consumption of milk and milk products. 
Kyseessä on aito valistustoimenpide, jonka ensisijaisena tavoitteena on ylläpitää ja tukea maidon ja maitotuotteiden kulutusta kouluissa.
The scheme also has a nutritional aspect in that the milk products distributed could supplement an insufficient or unbalanced diet. 
Ohjelmaan liittyy myös ravinto-opillinen osa-alue, sillä kouluille toimitettavien maitotuotteiden avulla voidaan parantaa puutteellista tai epätasapainoista ruokavaliota.
It undeniably has the secondary effect of ensuring the consumption of a significant volume of milk products which would otherwise be added to the milk surplus and disposed of under other measures.’ 
Ei kuitenkaan voida kiistää, etteikö maitotuotteiden huomattava lisäkulutus pienentäisi ylijäämää, jonka menekkiä jouduttaisiin muutoin edistämään muiden toimenpiteiden avulla.
Source: The Commission, 1990. 
Lähde: komissio – 1990.
‘The School Milk Scheme has both nutritional and educational character and contributes to the fight against obesity and to providing essential elements for children’s growth and health.’ 
Koulumaito-ohjelmalla on sekä ravitsemus-että opetustavoitteita. Ohjelman avulla pyritään ehkäisemään ylipainoisuutta sekä tarjoamaan lapsille avaimia kasvuun ja terveyteen.
Source: Press release by Commissioner Fischer Boel, 2008. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Lähde: lehdistötiedote, komission jäsen Mariann Fischer Boel – 2008. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
OVERVIEW OF THE TWO SCHEMES’ ADMINISTRATIVE ARRANGEMENTS 5. Both forms of support are paid directly to schools or to other applicants, which may be education authorities (generally a local council), suppliers or intermediary bodies set up specifically for that purpose6. 
Tuet ohjataan joko suoraan oppilaitokselle tai muulle hakijalle, joka voi olla koordinointielin (yleensä kunnanvirasto), tuotteiden toimittaja tai tätä tarkoitusta varten perustettu välittäjänä toimiva organisaatio6.
Once approved, applicants have operational responsibility for the supply procedure (purchase, storage, distribution and administration). 
Kun nämä hakijat on hyväksytty, niillä on toiminnallinen vastuu jakelusta (hankinta, varastointi, jakelu ja hallinnointi).
MILK PRODUCTS 6. 
MAITOTUOTTEET 6.
Aid comes in the form of a fixed-rate EU subsidy of 18,15 euro for 100 kg of milk7, with no obligation for Member States to contribute. 
EU maksaa kiinteää tukea 18,15 euroa sataa maitokiloa kohti7. Jäsenvaltioilla ei ole velvoitetta täydentää maksua.
However, the latter provides for a maximum subsidisable quantity of 0,25 litre per school day and per pupil in regular attendance at the establishment8, a ceiling that is not usually reached by the applicants. 
Asetuksessa kuitenkin säädetään tuetusta enimmäismäärästä, joka on 0,25 litraa koulupäivää ja opetukseen säännöllisesti osallistuvaa oppilasta8 kohden ja jota hakijat eivät yleensä saavuta.
6 As some Member States have opted to narrow the range of bodies that may apply, the schemes are managed in very different ways. For example, authorisation to receive milk has been granted to over 11 000 schools and local councils in France, around 40 suppliers in Spain and just four producers’ organisations in Italy. 
6 Jotkin jäsenvaltiot ovat päättäneet rajoittaa hakuun hyväksyttäviä hakijoita, ja tilanne on johtanut hyvin erityyppisiin ratkaisuihin: Ranskassa koulumaito-ohjelman piiriin on hyväksytty yli 11 000 koulua tai kuntaa, ja Espanjassa puolestaan nelisenkymmentä tavarantoimittajaa; Italiassa kouluhedelmäohjelmaan on puolestaan hyväksytty ainoastaan neljä tuottajajärjestöä.
7 This is the rate established in Regulation (EC) No 657/2008. 
7 Tuen osuus on vahvistettu asetuksessa (EY ) N:o 657/2008.
In the case of other eligible milk products (cheese, yoghurt, etc.), the regulation provides a scale by category for conversion into kilogram equivalents of milk. 
Muiden tukikelpoisten maitotuotteiden kuin maidon (esimerkiksi juusto ja jogurtit) osalta asetuksessa säädetään kategorioittain mukautetusta asteikosta ja määrien muuntamisesta vastaaviksi määriksi maitokiloina.
8 Article 5 of Regulation (EC) No 657/2008. 
8 Asetus (EY) N :o 657/2008, 5 artikla.
11 GRAPH 2 SCHOOL MILK — RELATIVE SHARE OF THE DIFFERENT MODELS IN THE MEMBER STATES VISITED Source: Member States visited. Distributed free of charge 23% Sold at a reduced rate 33% Canteens 44% Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
11 KAAVIO 2 KOULUMAITO – ERI MALLIEN SUHTEELLINEN OSUUS TARKASTUSKÄYNNIN KOHTEENA OLLEISSA JÄSENVALTIOISSA Ilmainen jakelu 23% Myynti alennettuun hintaan 33% Ruokala 44% Lähde: Tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
Although the scheme may take any number of different forms, three models in particular were encountered in the Member States that were visited (see Graph 2 and Box 2): (a)subsidies for milk products included in canteen meals9 (mainly France, Italy and Sweden); (b)milk sold at a reduced price outside canteens (Germany, Poland (secondary schools) and the United Kingdom (children above 5 years of age)); (c) milk distributed free of charge outside canteens10 (mainly Poland (primary) and the United Kingdom (children up to 5 years of age)). 
Ohjelmaa voidaan toteuttaa lukuisin eri tavoin, mutta tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa sovellettiin lähinnä kolmea pääasiallista mallia (ks. kaavio 2 ja laatikko 2): a) kouluaterioilla tarjottaville maitotuotteille maksettava tuki9 (lähinnä Ranskassa, Italiassa ja Ruotsissa) b) maidon myynti alennettuun hintaan kouluruokaloiden ulkopuolella (Saksassa, Puolassa (keskiasteen oppilaitokset) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (yli viisivuotiaat lapset)) c) maidon ilmaisjakelu kouluruokaloiden ulkopuolella10 (lähinnä Puolassa (peruskoulut) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (enintään viisivuotiaat lapset)).
FRUIT AND VEGETABLES 9. 
HEDELMÄT JA VIHANNEKSET 9.
EU aid accounts for between 50 % and 75 %11 of the cost of the fruit and vegetables distributed, including certain associated charges, with the remainder usually being financed by the Member States. 
EU:n tuen osuus jaettavista hedelmistä ja vihanneksista aiheutuvista kustannuksista sekä tietyistä niihin liittyvistä kustannuksista on 50–75 prosenttia11; jäljelle jäävän osuuden rahoittavat yleensä jäsenvaltiot.
9 Milk products ‘used in the preparation of meals within the premises of the educational establishment and which do not involve heat treatment may benefit from the aid’ (Article 5(4) of Regulation (EC) No 657/2008). 
9 Kun maitotuotteiden ”käyttö aterioiden valmistuksessa tapahtuu oppilaitoksen tiloissa eikä siihen sisälly lämpökäsittelyä, tukea voidaan maksaa” (asetus (EY ) N:o 657/2008, 5 artiklan 4 kohta).
10 As the EU aid only covers a fraction of costs, distribution free of charge is mainly thanks to the national budgets. 
10 EU:n tuki kattaa vain pienen osan kustannuksista, joten ilmaisjakelukulut ovat ensisijaisesti kansallisten talousarvioiden varassa.
See paragraphs 61 and 63. 
Ks. kohdat 61 ja 63.
12 BOX 2 TYPICAL EXAMPLES OF MILK PRODUCTS THAT ARE SUBSIDISED IN THE MEMBER STATES VISITED ο France: portions of cheese or yoghurt as a dessert (canteens) ο Italy: parmesan on a serving of pasta or mozzarella in a salad (canteens) ο Sweden: self-service milk fountains during meals (canteens) ο United Kingdom and Poland: cartons of milk sold at a reduced rate or distributed free of charge to younger children, mainly with help from the national budget ο Germany: cartons of flavoured milk sold at a reduced rate in school shops Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
11 Prosenttiosuus vaihtelee jäsenvaltioittain: lähentymistavoitteen piiriin kuuluviin sekä kaikkein syrjäisimpiin alueisiin sovelletaan suurempaa osuutta. 12 LAATIKKO 2 TYYPILLISIÄ ESIMERKKEJÄ TUETUISTA MAITOTUOTTEISTA TARKASTUSKÄYNNIN KOHTEENA OLLEISSA JÄSENVALTIOISSA ο Ranska: jälkiruokana tarjottava juusto-tai jogurttiannos (kouluruokalassa). ο Italia: parmesaanijuusto pastalautasella tai mozzarella salaatissa (kouluruokalassa). ο Ruotsi: aterian aikana vapaassa käytössä oleva maitohana (kouluruokalassa). ο Yhdistynyt kuningaskunta ja Puola: maitopurkkeja myydään alennettuun hintaan tai jaetaan ilmaiseksi tietyn ikäisille lapsille pääasiassa kansallisten määrärahojen avulla. ο Saksa: maustettuja maitojuomia myydään alennettuun hintaan oppilaitosten yhteydessä toimivissa myymälöissä.
The regulation sets an overall budget ceiling of 90 million euro, shared among the participating Member States. 
Asetuksessa on vahvistettu menoille yleinen 90 miljoonan euron yläraja; varat jakautuvat pyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden kesken.
Each Member State is free to decide, through its national strategy, how to divide its national allocation among potential applicants. 
Jäsenvaltiot voivat jakaa osuutensa mahdollisten hakijoiden kesken harkintansa mukaan kansallista strategiaansa noudattaen.
Although ineligible for EU funding, these measures are considered a crucial part of the scheme. 
Toimenpiteet eivät ole oikeutettuja EU:n rahoitukseen, mutta niitä pidetään ohjelman keskeisenä osatekijänä.
All of the fruit that the auditors saw being distributed was free of charge and supplied outside mealtimes. 
Kaikki tarkastuksessa tutkitut hedelmäjakelut olivat ilmaisia ja ne järjestettiin aterioiden ulkopuolella.
13 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
13 Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
The audit was mainly concerned with the effectiveness of the School Milk and Fruit Schemes. 
Tarkastus kohdistui lähinnä koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevien ohjelmien vaikuttavuuteen.
It was felt that the launch of the Fruit Scheme in 2009, using a model similar to that already in place for the Milk Scheme, was the right time for such an analysis. 
Uusi, hedelmiä koskeva ohjelma käynnistettiin vuonna 2009; ohjelma muistutti malliltaan läheisesti jo käynnissä ollutta koulumaito-ohjelmaa, joten edellä mainittu ajankohta vaikutti otolliselta tällaiselle analyysille.
Because of this timing, the audit largely focused on the Milk Scheme, supplemented by a comparative review of the system now being set up for fruit. 
Tarkastus keskittyi lähinnä koulumaito-ohjelmaan, koska se oli ollut käynnissä pidempään; tarkastusta täydennettiin suorittamalla vertailu käynnisteillä olevaan kouluhedelmäohjelmaan.
The audit questions asked in respect of the schemes’ effectiveness were: (a) Is participation sufficiently encouraged (assessment of any disincentives to participate) and is it enough for the objectives to be achieved? (b)Does spending have a direct impact on the beneficiaries’ consumption of the products distributed? 
Tarkastuksen yhteydessä esitettiin seuraavat ohjelmien vaikuttavuutta koskevat kysymykset: a) Edistetäänkö osallistumista riittävästi (osallistumista jarrut-tavien tekijöiden analysointi) ja onko osallistuminen tarpeeksi laaja-alaista tavoitteiden saavuttamisen kannalta? b) Onko toteutuneilla menoilla välitön vaikutus tuotteiden kulutukseen edunsaajien keskuudessa?
(Deadweight effect: would the products be consumed if no aid were available?) (c) Are the schemes likely to meet their educational objectives and influence future eating habits? 
(Nollavaikutukset: olisiko kulutus toteutunut myös ilman tukea?) c) Täyttävätkö ohjelmat todennäköisesti asetetut opetusta-voitteet ja tuleviin ruokailutottumuksiin vaikuttamista koskevat tavoitteet?
GRAPH 3 SCHOOL MILK — 2009 PAYMENTS BY MEMBER STATE Others 19 % Italy 4% Finland 6% Germany 9% United Kingdom 10 % Poland 19 % France 18 % Source: European Commission. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? Sweden 15 % 
KAAVIO 3 KOULUMAITO – VUONNA 2009 SUORITETUT MAKSUT JÄSENVALTIOITTAIN Muut 19 % Italia 4% Suomi 6% Saksa 9% Yhdistynyt kuningaskunta Lähde: Euroopan komissio. Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia? Puola 19% Ranska 18% Ruotsi 10% 15%
To a large extent, both schemes are now grounded in the hypothesis that there is a positive link between public health and consumption of these subsidised products12. 
Molempien ohjelmien taustalla vaikuttaa tällä hetkellä laajalti olettama siitä, että tuettujen tuotteiden kulutuksen ja kansanterveyden välillä vallitsee positiivinen yhteys12.
The audit did not set out to test that hypothesis, because the Court is not mandated to do so. 
Tarkastuksessa ei perehdytty tähän olettamaan, sillä sen käsittely ei kuulu tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaan.
However, the Court finds that the hypothesis is not universally accepted. 
Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin toteaa, että olettamasta ei vallitse yhteisymmärrystä.
It also examined the preparations that were made for the two regulations currently in force and, for the Milk Scheme, assessed the most recent evaluation results. 
Tarkastus kattoi koulujen lukuvuodet 2008/2009 ja 2009/2010, mutta sen yhteydessä tutkittiin myös tällä hetkellä voimassa olevien kahden asetuksen valmistelua.
The audit was carried out at the Commission and in Germany13, France, Italy, Poland, Sweden and the United Kingdom. 
Tarkastus toteutettiin komission yksiköissä sekä Saksassa13, Ranskassa, Italiassa, Puolassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
These six Member States (the last two were participating in the Milk Scheme only) accounted for 75 % of Milk Scheme payments in 2009 and 63 % of the budget estimate for the first year of the Fruit Scheme (see Graphs 3 and 4). 12 Seeparagraph3(b)andBox1. 
Näiden kuuden jäsenvaltion (joista Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta osallistuvat yksinomaan koulu-maito-ohjelmaan) osuus koulumaito-ohjelmaan vuonna 2009 suunnatuista maksuista on 75 prosenttia ja kouluhedelmäohjelman ensimmäisen vuoden suunnitelluista määrärahoista 63 prosenttia (ks. kaaviot 3 ja 4).
15 GRAPH 4 SCHOOL FRUIT — 2009/10 BUDGET BY MEMBER STATE Others 30% Spain 7% Poland 10% Germany 23% Italy 17% Source: European Commission. 
15 KAAVIO 4 KOULUHEDELMÄT – MÄÄRÄRAHAT 2009/2010 JÄSENVALTIOITTAIN Muut 30% Espanja 7% Puola 10% Saksa 23% Italia 17% Lähde: Euroopan komissio.
France 13% Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? 
Ranska 13% Erityiskertomus nro 10/2011 – Ovatko koulumaitoa ja kouluhedelmiä koskevat ohjelmat vaikuttavia?
The auditors examined the procedures set up by the Commission and the Member States for implementing and monitoring the schemes. 
Tarkastuksessa analysoitiin ohjelmien täytäntöönpano-ja seurantamenettelyjä, joita komissio ja tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot olivat ottaneet käyttöön.