natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The adaptation of LPISs by Member States for greening was progressing but was not yet complete 35 The new 2014‐2020 Common Agricultural Policy (CAP) introduced ‘green direct payments’. 
Jäsenvaltiot edistyivät viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmien mukauttamisessa viherryttämiseen, mutta sitä ei vielä saatu päätökseen 35 Uudessa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) otettiin kaudella 2014–2020 käyttöön viherryttämistuki.
In order to receive these payments, farmers are required to maintain permanent grassland, apply crop diversification and dedicate a share of arable land to ecological focus areas (EFA)19 (see Figure 2). 
Saadakseen tätä tukea viljelijän täytyy säilyttää pysyvä nurmi, monipuolistaa viljelyä ja osoittaa osa peltoalasta ekologiseksi alaksi19 (ks. kaavio 2).
36 While the LPIS can be an effective tool for monitoring permanent grassland and some ecological focus areas (see paragraphs 37 to 41), it is less so for require‐ ments of a more temporary nature such as crop diversification (see Figure 2). 
36 Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä voi toimia vaikuttavana pysyvän nurmen ja eräiden ekologisten alojen seurantavälineenä (ks. kohdat 37–41). Sen sijaan se ei välttämättä mahdollista luonteeltaan tilapäisempien vaatimusten, kuten viljelyn monipuolistamisen, vaikuttavaa seurantaa (ks. kaavio 2).
Thus, LPIS is not an appropriate tool to allow the paying agency to administra‐ tively check whether crop diversification has actually taken place. 
Niin ollen viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä ei välineenä sovi siihen, että maksajavirasto voisi sen avulla hallinnollisesti tarkastaa, monipuolistettiinko viljelyä tosiasiallisesti.
19 Regulation (EU) No 1307/2013. 
19 Asetus (EU) N:o 1307/2013.
27 Figure 2 
Kaavio 2
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Weaknesses in Member States’ determination of permanent grassland 37 Permanent grassland has been widely recognised for its positive environmental effects and should be protected. 
Osa II – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää parannettiin 28 vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia Pysyvän nurmen määrittäminen jäsenvaltioissa on puutteellista 37 Pysyvällä nurmella katsotaan laajalti olevan myönteisiä ympäristövaikutuksia, joten sitä on syytä suojella.
It is land that is used to grow grass or other her‐ baceous forage either naturally (self‐seeded) or through cultivation (sown) and that has not been included in the holding’s crop rotation for at least five years20. 
Pysyvä nurmi on maata, jota käytetään heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen joko luontaisella tavalla (itseuudistuva) tai viljelemällä (kylvämällä) ja joka ei ole kuulunut tilan viljelykiertoon vähintään viiteen vuoteen20.
In order to avoid a substantial decline, Member States are required to ensure that the ratio of permanent grassland areas to the total agricultural area declared by farmers does not decrease by more than 5 %21. 
Jotta vältetään pysyvä nurmen alan huomattava väheneminen, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sen osuus viljelijöiden ilmoittamasta koko maatalousmaasta ei vähene enempää kuin viisi prosenttia21.
38 We identified an example of good practice in Saarland where an LPIS sub‐layer made it possible to trace and monitor the transition of individual parcel compo‐ nents to permanent grassland at the smallest possible level, for example in cases of parcel divisions or mergers. However, in the other five Member States / regions visited, there were risks that changes to existing permanent grassland or land which is supposed to become permanent grassland might go undetected due to inappropriate monitoring and incomplete source data in the LPIS (see Box 8). 
38 Tilintarkastustuomioistuin yksilöi Saarlandissa esimerkin hyvästä käytännöstä. Siellä eräs viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän välitaso antoi mahdollisuuden jäljittää ja seurata hyvin tarkasti yksittäisten lohkonosien muuttumista pysyväksi nurmeksi (muun muassa lohkojen jakamisen tai yhdistämisen tapauksessa). Sen sijaan tarkastuskäynnin kohteena olleissa viidessä muussa jäsenvaltiossa tai alueella oli vaarana, että nykyistä pysyvää nurmea tai tulevaisuudessa pysyväksi nurmeksi tarkoitettua maa-alaa koskevia muutoksia ei epätarkoituksenmukaisen seurannan ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän epätäydellisten lähdetietojen vuoksi huomata (ks. laatikko 8).
The EFA layer was currently under development by Member States 39 According to the new legislation, Member States have to register all permanent ecological focus areas in a layer in their LPISs by 2018, in order to check whether farmers have complied with their obligation to generally maintain at least 5 % of their land as ecological focus areas22. 
Jäsenvaltiot kehittivät parhaillaan ekologisen alan tasoa 39 Uusien säännösten mukaan jäsenvaltioiden on tallennettava kaikki pysyvät ekologiset alansa johonkin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tasoon vuoteen 2018 mennessä. Tarkoituksena on tarkistaa, ovatko viljelijät noudattaneet velvoitetta pitää yleisesti ottaen vähintään viisi prosenttia maa-alastaan ekologisena alana22.
40 The graphic material supplied to beneficiaries from the 2016 claim year onwards must indicate the type, size and location of the EFAs determined during the previous year, including those that are non‐permanent23. 
40 Tuensaajille hakuvuodesta 2016 alkaen annetusta graafisesta aineistosta on käytävä ilmi edellisenä vuonna määritetyn (myös muun kuin pysyvän) ekologisen alan tyyppi, koko ja sijainti23.
To comply with this provision, Member States will need to have a basic EFA layer in place in their LPISs before 2018. 
Jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa tätä säännöstä, niillä täytyy olla viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmissään käytössä ekologisen alan perustaso ennen vuotta 2018.
A Commission guidance paper requests that, from the first year (2015), the EFA layer should contain all potential EFAs chosen by the Member State which are expected to remain stable for at least three years24. 
Komissio ohjeistaa, että ekologisten alojen tasoon olisi ensimmäisestä vuodesta (2015) lähtien sisällytettävä kaikki jäsenvaltion valitsemat mahdolliset ekologiset alat, joiden oletetaan pysyvän muuttumattomina ainakin kolmen vuoden ajan24.
The Commis‐ sion’s interpretation is intended to ensure that the EFA layer is gradually built up in order to be fully operational by 2018. 
Komission tulkinnan tarkoituksena on varmistaa, että ekologisen alan tasoa täydennetään asteittain niin, että se on täysin käyttövalmis vuoteen 2018 mennessä.
28 20 Article 4(1)(h) of Regulation (EU) No 1307/2013. 
20 Asetus (EU) N:o 1307/2013 4 artiklan 1 kohdan h alakohta.
21 Article 45(2) of Regulation (EU) No 1307/2013. 
21 Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 45 artiklan 2 kohta.
22 For the purpose of calculating this percentage, landscape features for example are not counted with their area as such, but are weighted and converted into hectares. 
22 Prosenttisosuutta laskettaessa esimerkiksi maisemapiirteiden pinta-alaa ei oteta huomioon sellaisenaan, vaan painotuksin hehtaareiksi muunnettuina.
23 Article 17(4) of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p. 
23 Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 809/2014, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä yhdennetyn hallintoja valvontajärjestelmän, maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentävien ehtojen osalta (EUVL L 227, 31.7.2014, s.
69). 
69), 17 artiklan 4 kohta.
24 DG Agriculture and Rural Development; EFA layer guidance document (DSCG/2014/31 final rev1). 
24 Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto; EFA layer guidance document (DSCG/2014/31 final rev1).
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 29 Weaknesses in the monitoring of permanent grassland The type of agricultural land needs to be monitored year by year using the LPIS, in order to decide whether arable land has become permanent grassland, which is the case if, for five years or more, it has generally been used to grow grass and other herbaceous forage, despite having been ploughed up and seeded with another variety of herbaceous forage. 
Osa II – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää parannettiin 29 vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia Pysyvän nurmen seurannassa ilmenneet puutteet Maatalousmaan tyyppiä on seurattava tunnistamisjärjestelmän avulla vuosittain, jotta voidaan selvittää, onko peltomaa muuttunut pysyväksi nurmeksi. Tällainen tilanne on silloin, kun maa-alaa on yleensä käytetty vähintään viisi vuotta heinäkasvien tai muiden nurmirehukasvien kasvattamiseen, huolimatta siitä, että se on kynnetty ja sille on kylvetty muuta nurmirehukasvilajiketta.
Traceability of the 5‐year conversion period not ensured In Austria, if reference parcels are transferred between farmers or change in size, their links to the previous years are lost. 
Jäljitettävyyttä viiden vuoden siirtymävaiheen aikana ei ole varmistettu Itävallassa viitelohkotietojen yhteys aiempiin vuosiin katkeaa, jos lohko siirretään viljelijältä toiselle tai sen koko muuttuu.
As a consequence, the status of the land in the LPIS can no longer be reliably identified and po‐ tential permanent grassland remains undetected. 
Tästä seuraa, että viljelylohkon tilannetta ei voida määrittää luotettavasti tunnistamisjärjes-telmästä, ja mahdollinen pysyvä nurmi saattaa jäädä huomaamatta.
The same applies in Poland and Scotland, as these LPISs do not include information on the age of non‐permanent grassland (e.g. second or third year of grass cover). 
Puolassa ja Skotlannissa tilanne on samankaltainen. Niissä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiin ei sisälly tietoa muusta kuin pysyvästä nurmesta (toisen tai kolmannen vuoden nurmipeitteestä).
The authorities are therefore unable to keep track of grassland parcels to ensure that they are re‐registered in the LPIS as permanent grassland after the end of the five‐year cycle. 
Viranomaiset eivät siis kykene seuraamaan nurmilohkojen tilannetta ja varmistamaan, että ne tallennetaan uudestaan tunnistamisjärjestelmään pysyvänä nurmena viiden vuoden syklin päätyttyä.
A similar situation exists in Ireland. 
Irlannissa tilanne on sama.
Exact location of permanent grassland not referenced in the LPIS In North Rhine‐Westphalia, it is not generally possible to distinguish between permanent grassland and arable land within a reference parcel. 
Pysyvän nurmen tarkka sijainti ei ilmene viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä Nordrhein-Westfalenissa ei tavallisesti ole mahdollista erottaa pysyvää nurmea pellosta viitelohkon sisällä.
As farmers’ drawings of agriculturally‐used area, which were part of the application for support, were not transferred into the LPIS, the exact shape of permanent grassland and potential permanent grassland could not be tracked. 
Viljelijöiden piirrokset maatalouskäytössä olevasta maasta kuuluivat osana tukihakemuksiin, mutta niitä ei siirretty viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään. Pysyvällä nurmella olevan ja mahdollisen pysyvällä nurmella olevan maa-alan tarkkaa muotoa ei tämän vuoksi voitu jäljittää.
41 In our survey, a majority of Member States / regions (26 out of 44) informed us that they had already fully implemented the EFA layer in their LPISs, and the other 18 were on course to do so by 2018, as required by the Regulation. The digitisa‐ tion of all permanent ecological focus areas on or adjacent to arable land is being phased in by the Member States visited. 
41 Tilintarkastustuomioistuimen kyselyssä valtaosa jäsenvaltioista/alueista (26 kaikkiaan 44:stä) ilmoitti, että ne olivat jo kaikilta osin toteuttaneet ekologisten alojen tason viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässään. Lisäksi 18 jäsenvaltiossa/alueella toteuttaminen oli käynnissä ja tarkoitus saada valmiiksi asetuksen mukaisesti vuoteen 2018 mennessä.
However, Scotland has not yet digitised any EFAs in its LPIS and North Rhine‐Westphalia has not correctly determined the EFA categories and their sizes in all cases, leading to miscalculations, since the coefficients are different for certain elements such as hedges or field copses, for example25. 
Skotlannissa ekologisia aloja ei ole vielä digitoitu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään lainkaan. Nordrhein-Westfalenissa ekologisten alojen luokitusta ja kokoa ei kaikissa tapauksissa ole määritetty oikein, mistä on aiheutunut virheellisiä laskelmia, koska eri osatekijöihin (kuten pensasaitoihin ja metsäsaarekkeisiin) sovelletaan eri kertoimia25.
In Ireland, when introducing the EFA layer with the permanent landscape features into the LPIS, the authorities decided to use a different set of information from that used by the National Mapping Agency for locating EFA elements such as hedges and drains. 
Kun Irlannin viranomaiset sisällyttivät pysyvät maisemapiirteet sisältävän ekologisen alan tason viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, ne päättivät käyttää ekologisten alojen osatekijöiden (esimerkiksi pensasaitojen ja ojien) paikallistamiseen eri tietoja kuin National Mapping Agency -laitos.
As this layer does not technically match the current Irish LPIS layer, boundaries and polygons of the EFA elements in the LPIS are shifted, making it challenging to locate them exactly. 
Koska tämä taso ei teknisesti vastaa Irlannin nykyistä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tasoa, tunnistamisjärjestelmässä olevat ekologisten alojen osatekijöiden rajat ja polygonit ovat siirtyneet, mikä vaikeuttaa niiden tarkkaa paikantamista.
25 See Annex X of Regulation (EU) No 1307/2013; e.g. 1 m of hedge (conversion factor 5 and weighting factor 2) counts for 10 m2 ecological focus area, while 1 m2 of a field copse (weighting factor 1.5) counts for only 1.5 m2. 
25 Ks. asetus (EU) No 1307/2013, liite X. Esimerkiksi 1 m pensasaitaa (muuntokerroin 5 ja painokerroin 2) vastaa 10 m2 ekologista alaa, kun taas 1 m2 metsäsaareke (painokerroin 1,5) vastaa ainoastaan 1,5 m2 ekologista alaa.
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Weaknesses in the registration of landscape elements protected under cross‐compliance or the agri‐environmental scheme 42 The protection of EFAs is a continuation of other policies or instruments to pro‐ mote a more environmentally‐friendly agriculture such as cross‐compliance or agri‐environment‐climate measures within the framework of rural development. 
Osa II – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää parannettiin 30 vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia Täydentävien ehtojen tai maatalouden ympäristötukijärjestelmän yhteydessä suojeltujen maisematekijöiden tallentaminen oli puutteellista 42 Ekologisten alojen suojelu on jatkoa muille toimintapolitiikoille tai välineille (esimerkiksi täydentävät ehdot sekä maaseudun kehittämiseen liittyvät maatalouden ympäristö-ja ilmastotoimenpiteet), joilla on edistetty ympäristöystävällisempää maataloutta.
As part of these rules, Member States have defined standards for the protection of environmentally sensitive areas and certain types of landscape elements (such as bushes, trees, buffer strips or field copses). 
Jäsenvaltiot ovat näiden sääntöjen mukaisesti muun muassa määritelleet standardit, joilla suojellaan ympäristöllisesti herkkiä alueita ja tietyntyyppisiä maisematekijöitä (esimerkiksi pensaita, puita, suojakaistoja ja metsäsaarekkeita).
43 The current EU legal framework does not oblige Member States to map in the LPIS landscape elements protected under cross‐compliance. 
43 EU:n nykyisessä säädöskehyksessä ei velvoiteta jäsenvaltioita kartoittamaan täydentävien ehtojen yhteydessä suojeltuja maisematekijöitä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä.
Nonetheless, in the ECA survey, 28 Member States / regions declared they had done so pursuant to national law. 
Tilintarkastustuomioistuimen kyselyssä 28 jäsenvaltiota/aluetta ilmoitti kuitenkin tehneensä niin kansallisen lainsäädännön perusteella.
16 Member States / regions reported that these elements were not fully registered in the LPIS. 
Jäsenvaltioista/alueista 16 raportoi, että näitä tekijöitä ei ollut tallennettu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään kaikilta osin.
The correct identification and registration of such elements in the LPISs is useful in order to keep track of potential changes or instances of non‐compliance including the forbidden removal or destruction of such elements over time and would provide effective support for administrative cross‐checks. 
Näiden tekijöiden asianmukainen yksilöiminen ja tallentaminen viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään on tarpeen, jotta mahdolliset muutokset tai noudattamatta jättämistapaukset (muun muassa luvaton poistaminen tai hävittäminen ajan mittaan) voidaan jäljittää.
The same applies to Member States such as Austria, which pay agri‐environment‐climate aid for certain types of landscape elements. 
Tämä pätee myös Itävallan kaltaisiin jäsenvaltioihin, joissa maksetaan maatalouden ympäristö-ja ilmastotukea tietyntyyppisten maisematekijöiden perusteella.
We found weaknesses as regards the correct identifica‐ tion and registration of such elements in the Austrian and German LPISs (see Box 9). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita maisematekijöiden asianmukaisessa yksilöimisessä ja tallentamisessa Itävallan ja Saksan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmiin (ks. laatikko 9).
The difficulties in implementing reliable landscape element layers in LPISs illustrate the challenges ahead in introducing a comprehensive and effective EFA layer. 30 
Tämä on osoitus haasteista jatkossa, kun käyttöön otetaan kattava ja vaikuttava ekologisen alan taso.
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 31 Examples of incorrect identification and registration of landscape elements In North Rhine‐Westphalia, landscape elements protected under cross‐compliance were not always cor‐ rectly delineated. Certain parts of the excluded landscape elements shown below (outlined in orange), such as field copses or lines of trees, were in fact eligible, while some other landscape elements of the same type remained unregistered. © North Rhine-Westphalian Chamber of Agriculture In Austria, the paying agency routinely recorded strips of forested area as landscape elements (field copse – blue triangle) even though they are a component of neighbouring forests. 
Osa II – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää parannettiin 31 vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia Esimerkkejä maisematekijöiden virheellisestä yksilöimisestä ja tallentamisesta Nordrhein-Westfalenissa maisematekijöitä, joita suojeltiin täydentävien ehtojen yhteydessä, ei aina rajattu oikein. Alla näkyvien tuen ulkopuolelle jätettyjen maisematekijöiden tietyt (oranssilla merkityt) osat, kuten metsäsaarekkeet ja puurivistöt, olivat itse asiassa tukikelpoisia. Toisaalta eräitä muita samantyyppisiä maisematekijöitä ei tallennettu. © North Rhine-Westphalian Chamber of Agriculture.
This generally means that the farms which cultivate the adjacent agricultural area do not have rights over them, and that they therefore do not fulfil the requirements for aid under the agri‐environmental scheme. © Austrian Paying Agency (AMA) Box 9 
Tämä tarkoittaa yleensä, että viereistä maatalousmaata vil-jelevillä tiloilla ei ole oikeutta käyttää kaistoja, joten ne eivät oikeuta maatalouden ympäristötukijärjestelmän mukaiseen tukeen. © Itävallan maksajavirasto. Laatikko 9
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Simplification is ongoing but remains a challenge 44 Simplification is a primary goal of the Commission26. 
Osa II – Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää parannettiin 32 vastaamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia Yksinkertaistaminen on käynnissä mutta se on yhä haasteellista 44 Yksinkertaistaminen kuuluu komission ensisijaisiin tavoitteisiin26.
It considers simplifying the CAP to be essential in order to make the agricultural economy more competi‐ tive, preserve and create jobs and contribute to the sound development of rural areas27. 
Komissio pitää yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamista olennaisen tärkeänä maatalouden kilpailukyvyn lisäämiseksi, työpaikkojen säilyttämiseksi ja luomiseksi sekä maaseudun terveen kehityksen edistämiseksi27.
In principle, simplification should also apply to the LPIS. 
Periaatteessa myös viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää olisi yksinkertaistettava.
They include additional requirements (e.g. the obligatory geospatial aid application, more LPIS layers (see the list of obligatory LPIS layers in the Annex I)) and options (i.e. the stability threshold, the 100‐tree rule) for the Member States. 
Säännöt koskevat muun muassa jäsenvaltioissa sovellettavia lisävaatimuksia (esimerkiksi paikkatietoanalyysiin perustuva tukihakemus, useampia viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän tasoja – ks. pakollisten tasojen luettelo liitteessä I) ja vaihtoehtoja (epävakaisuuden välttämiseksi asetettu kynnys, sadan puun sääntö).
Finally, the integration of new categories of eligi‐ ble land presents further challenges for LPISs due to varying established local practices. 
Myös uusien tukikelpoisten maa-alojen luokkien sisällyttäminen viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään on vaativa tehtävä, koska vakiintuneet paikalliset käytännöt vaihtelevat.
The geospatial aid application ‐ a useful tool 46 For the purpose of identifying all agricultural parcels used by a single beneficiary and for processing the corresponding spatial and alphanumerical data, Member State authorities must provide all beneficiaries with a pre‐established geospatial application form and the corresponding graphic material by 201829. 
Paikkatietoanalyysiin perustuva tukihakemus on hyödyllinen väline 46 Kaikkien yhden tuensaajan käyttämien viljelylohkojen tunnistamiseksi ja vastaavien paikkatietojen ja aakkosnumeeristen tietojen käsittelyn mahdollistamiseksi jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava kaikille tuensaajille paikkatietoanalyysiin perustuva esitäytetty tukihakemuslomake ja vastaava graafinen aineisto viimeistään vuonna 201829.
In our LPIS survey, 33 Member States / regions told us that such a system was already in place to indicate how all aid applications intersected spatially with the informa‐ tion in the LPIS. 
Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmää koskevassa tilintarkastustuomioistuimen kyselyssä 33 jäsenvaltiota/aluetta vastasi, että tällainen järjestelmä oli jo käytössä ja että järjestelmästä ilmeni, kuinka kaikki tukihakemukset sijoittuvat tunnistamisjärjestelmässä oleviin tietoihin nähden.
In the remaining 11 Member States / regions30, such a system was not (yet) in place. 
Lopuissa 11 jäsenvaltiossa/alueella30 tällaista järjestelmää ei (vielä) ollut otettu käyttöön.
47 In principle, farmers should in the near future start submitting their aid applica‐ tions using geospatial methods, i.e. the position and size of their parcels must be derived from imagery captured in the LPIS. 
47 Viljelijöiden pitäisi periaatteessa jo lähitulevaisuudessa esittää tukihakemuksensa paikkatietoanalyysiin perustuvin menetelmin (toisin sanoen lohkojen sijainti ja koko on ilmoitettava viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä olevien kuvien perusteella).
However, as from 2018 when the system will have to be fully in place, only where beneficiaries are not in a position to do this, the national or regional authorities should provide them either with technical assistance or provide the aid‐application on paper and the authorities should ensure that all declared areas are digitised. 
Tapauksissa, jossa edunsaajat eivät tähän pysty, kansallisten tai alueellisten viranomaisten olisi kuitenkin annettava heille joko teknistä apua tai tukihakemus paperilla vuodesta 2018 alkaen, jolloin järjestelmän on oltava kokonaan käytössä. Lisäksi viranomaisten olisi varmistettava, että kaikki ilmoitetut pinta-alat digitoidaan.