natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to reduce water pollution caused by nitrates Member States must adopt action programmes compulsory in nitrate-vulnerable zones. 
Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä nitraattien aiheuttamalle pilaantumiselle alttiille alueille pakollisia toimintaohjelmia nitraattien aiheuttaman vesien pilaantumisen vähentämiseksi.
Moreover, Member States have to establish a code of good agricultural practice to be applied on the whole territory on a voluntary basis. 
Lisäksi jäsenvaltioiden on laadittava hyvän maatalouskäytännön ohjeet, joita voidaan soveltaa koko maassa vapaaehtoisesti.
Integrated pollution prevention and control directive replaced by the industrial emissions directive3 The emission limit values included in the permits of industrial installations are to be based on the application of best available techniques, which are the most effective techniques to achieve a high level of environmental protection. 
Pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämistä koskeva direktiivi, joka on korvattu teollisuuden päästöjä koskevalla direktiivillä3 Teollisuuslaitosten lupiin sisältyvien päästöraja-arvojen on perustuttava parhaimpiin käytettävissä oleviin tekniikoihin, jotka ovat korkean ympäristönsuojelun tason saavuttamisen kannalta tehokkaimpia tekniikoita.
1 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 
1 Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s.
2 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 
2 Neuvoston direktiivi 91/676/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (EYVL L 375, 31.12.1991, s.
3 Directive 2008/1/EC of the European Parliament and the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control (OJ L 24, 29.1.2008, p. 
3 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/1/EY, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä (EUVL L 24, 29.1.2008, s.
8) replaced by Directive 2010/75/EU of the European Parliament and the Council of 24 November 2010 on industrial emissions (integrated pollution prevention and control) (OJ L 334, 17.12.2010, p. 
Direktiivi kumottiin teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2010/75/EU (EUVL L 334, 17.12.2010, s.
06 Since 2001, 34 guidance documents covering several aspects of the directiveуs implementation have been produced by the Commission in cooperation with the Member States. 
06 Komissio laati vuodesta 2001 alkaen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 34 ohjeasiakirjaa, joissa käsiteltiin useita direktiivin täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia.
07 While not mentioned in the water framework directive, there are further pieces of EU legislation that play a role when it comes to water quality (see Table 2). 
07 On muitakin veden laatuun liittyviä EU:n säädöksiä, joita ei ole mainittu vesipolitiikan puitedirektiivissä (ks. taulukko 2).
Introduction 13 Other EU directives and regulations playing a role with regard to water quality 1 Regulation (EU) No 259/2012 of the European Parliament and of the Council of 14 March 2012 amending Regulation (EC) No 648/2004 as regards the use of phosphates and other phosphorus compounds in consumer laundry detergents and consumer automatic dishwasher detergents (OJ L 94, 30.3.2012, p. 
Johdanto 13 Muut EU:n direktiivit ja asetukset, jotka liittyvät veden laatuun 1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 259/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käytöstä kuluttajille tarkoitetuissa pyykinpesuaineissa ja kuluttajille tarkoitetuissa konetiskiaineissa (EUVL L 94, 30.3.2012, s.
2 Directive 2009/128/EC of the European Parliament and the Council of 21 October 2009 establishing a framework for Community action to achieve the sustainable use of pesticides (OJ L 309, 24.11.2009, p. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/128/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi (EUVL L 309, 24.11.2009, s.
Legal base Importance for water quality Regulation on detergents1 Detergents contain an important pollutant: phosphorus. 
Oikeusperusta Merkitys veden laadun kannalta Pesuaineita koskeva asetus1 Pesuaineet sisältävät merkittävää pilaavaa ainetta: fosforia.
Consumer laundry detergents and consumer automatic dishwasher detergents that exceed a specified quantity of phosphorus are not allowed to be placed on the market from 30 June 2013 and 1 July 2017 respectively. 
Kuluttajille tarkoitettuja pyykinpesuaineita ja kuluttajille tarkoitettuja konetiskiaineita, joissa on enemmän kuin määritetty määrä fosforia, ei saa saattaa markkinoille 30. kesäkuuta 2013 (pyykinpesuaineet) ja 1. heinäkuuta 2017 (konetiskiaineet) lähtien.
Pesticides directive2 Member States had to adopt and communicate action plans to the Commission by 26 November 2012 including measures to reduce the risk and impact of pesticide use on human health and the environment. 
Torjunta-aineita koskeva direktiivi2 Jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä toimintasuunnitelmat ja toimitettava ne komissiolle 26. marraskuuta 2012 mennessä. Suunnitelmien oli sisällettävä toimenpiteitä, joiden avulla vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia.
Cooperation in the Danube river basin 08 The Danube river basin encompasses territory of 19 different countries, of which 11 are Member States (see map in Annex I). 
Yhteistyö Tonavan vesistöalueella 08 Tonavan vesistöalue kattaa alueita 19 eri maassa, joista 11 on EU:n jäsenvaltioita (ks. kartta liitteessä I).
With an area of 807 827 km2, it is the largest river basin district in the EU. 
Se on pinta-alaltaan 807 827 km2 ja EU:n suurin vesipiiri.
10 The International Commission for the Protection of the Danube River was established in 1998 in order to implement the Danube River Protection Convention. 
10 Vuonna 1998 perustettiin Tonavan kansainvälinen suojelukomissio Tonavan suojelusopimuksen täytäntöönpanoa varten.
Since the coming into force of the water framework directive, it also serves as a platform for the implementation of all transboundary aspects of the directive. 
Vesipolitiikan puitedirektiivin voimaantulon jälkeen se on toiminut myös foorumina direktiivin kaikkien rajat ylittävien näkökohtien täytäntöönpanolle.
11 In 2011, the Council endorsed the EU strategy for the Danube Region presented by the Commission at its request. 
11 Vuonna 2011 neuvosto hyväksyi komission neuvoston pyynnöstä esittämän Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian.
Among other issues it also deals with water quality. 
Strategian yhteydessä käsitellään muun muassa veden laatua.
5 14 countries have catchment areas greater than 2 000 km2 (nine Member States and five non-member countries). 
5 Neljäntoista maan (EU:n yhdeksän jäsenvaltion ja viiden muun valtion) vesialue on suurempi kuin 2 000 km2.
These countries as well as the European Union are contracting parties to the convention. 
Nämä maat ja Euroopan unioni ovat suojelusopimuksen sopimuspuolia.
09 Cooperation in the Danube river basin started in 1985 and in 1998 the Danube River Protection Convention5 came into force. 
09 Yhteistyö Tonavan vesistöalueella alkoi vuonna 1985, ja vuonna 1998 tuli voimaan Tonavan suojelusopimus5.
One of its objectives was to achieve тthe goals of a sustainable and equitable water management, including the conservation, improvement and the rational use of surface waters and ground water in the catchment area as far as possibleу. 
Sopimuksen yhtenä tavoitteena oli kestävään ja kohtuulliseen vesien hallintaan liittyvien tavoitteiden saavuttaminen, mukaan lukien pintavesien ja pohjavesien suojelu, parantaminen ja järkevä käyttö vesialueella niin tehokkaasti kuin mahdollista.
Introduction 14 Main types and sources of pollution in the Danube river basin 12 In addition to the national river basin management plans adopted by the Member States, the International Commission for the Protection of the Danube River published a river basin management plan for the whole of the Danube river basin6 in 2009. 
Johdanto 14 Tärkeimmät pilaavien aineiden tyypit ja lähteet Tonavan vesistöalueella 12 Jäsenvaltioiden hyväksymien kansallisten vesipiirin hoitosuunnitelmien lisäksi Tonavan kansainvälinen suojelukomissio julkaisi vuonna 2009 koko Tonavan vesistöaluetta koskevan vesipiirin hoitosuunnitelman6.
This plan and the 2013 update of the Danube Basin analysis report7 identified various types of pollution of international importance which have an impact on water quality (see Table 3). 
Tässä suunnitelmassa ja vuonna 2013 julkaistussa Tonavan vesistöalueen analyysiraportin päivityksessä7 määriteltiin, mitkä erityyppiset kansainvälisesti merkittävät pilaavat aineet vaikuttavat veden laatuun (ks. taulukko 3).
Types and sources of pollution in the Danube river basin 6 Danube river basin district management plan, final version dated 14.12.2009. 
Pilaavien aineiden tyypit ja lähteet Tonavan vesistöalueella 6 Tonavan vesipiirin hoitosuunnitelma, lopullinen versio päivätty 14.12.2009.
7 2013 update of the Danube Basin analysis report, final version dated 18.10.2014. 
7 ”2013 Update of the Danube Basin analysis report”, lopullinen versio päivätty 18.10.2014.
Types of pollution Sources of the pollution Organic pollution (non-toxic organic substances) The key emitters of organic pollution are point sources: waste water from agglomerations (households) and from industrial installations and in particular collected but untreated waste water and waste water which is not appropriately treated. 
Pilaavien aineiden tyypit Pilaavien aineiden lähteet Orgaanisten aineiden aiheuttama pilaantuminen (ei-myrkylliset orgaaniset aineet) Merkittävimmät orgaanisten pilaavien aineiden päästölähteet ovat pistekuormituslähteitä: taajamien (kotitalouksien) ja teollisuuslaitosten jätevesiä ja erityisesti kerättyjä jätevesiä, joita ei ole käsitelty tai joita ei ole käsitelty asianmukaisesti.
Nutrient pollution (nitrogen and phosphorus) The majority of the nutrient emissions come from diffuse sources (89 % for total nitrogen emissions and 78 % for total phosphorus emissions2) such as emissions from agricultural fields (due to fertiliser or manure application3 and atmospheric deposition), soil erosion and surface run-off. 
Ravinteiden aiheuttama pilaantuminen (typpi ja fosfori) Suurin osa ravinnepäästöistä on peräisin hajakuormituslähteistä (89 prosenttia kaikista typpipäätöistä ja 78 prosenttia kaikista fosforipäästöistä2), kuten viljelypelloilta tulevat päästöt (lannoitteiden tai lietteen levityksen3 ja ilmansaastelaskeumien aiheuttamat), maaperän eroosio ja pintavalunta.
Hazardous substances1 pollution These toxic substances can be emitted from both point sources (urban and industrial waste water) and diffuse sources (such as surface run-off, use of pesticides in agriculture, contaminated and mining sites). 
Vaarallisten aineiden1 aiheuttama pilaantuminen Nämä myrkylliset aineet voivat olla peräisin joko pistekuormituslähteistä (yhdyskunta-ja teollisuusjäteve-det) tai hajakuormituslähteistä (pintavalunta, torjunta-aineiden käyttö maataloudessa, saastuneet alueet ja kaivospaikat).
Hydromorphological alterations These alterations lead to interruption of river and habitat continuity, disconnection of adjacent wetlands or floodplains and changes in the quantity and conditions of flow. 
Hydrologis-morfologiset muutokset Nämä muutokset häiritsevät joen ja elinympäristöjen esteettömyyttä, katkaisevat yhteyden niiden vieressä sijaitseviin kosteikkoihin tai tulva-alueisiin ja muuttavat virtaaman määrää ja olosuhteita.
They are caused mainly by hydropower installations, navigation works and flood protection infrastructure. 
Niitä aiheuttavat pääasiassa vesivoimalaitokset, vesiliikenteeseen liittyvät työmaat ja tulvasuojeluinfrastruktuuri.
1 The water framework directive provides a list of so-called priority substances and other pollutants (initially 33, later increased to 45, substances or groups of substances) of which some are considered priority hazardous substances. 
1 Vesipolitiikan puitedirektiivissä on luettelo niin sanotuista prioriteettiaineista ja muista pilaavista aineista (alun perin 33 ja myöhemmin 45 ainetta tai aineryhmää), joista osa katsotaan vaarallisiksi prioriteettiaineiksi.
Hazardous substances include for example pesticides, metals and pharmaceuticals. 
Vaarallisiin aineisiin kuuluu muun muassa torjunta-aineita, metalleja ja lääkkeitä.
2 Based on an estimation of long-term average (2000-2008) hydrological conditions in the Danube river basin. 
2 Perustuu arvioon pitkän aikavälin (2000–2008) keskimääräisistä hydrologisista olosuhteista Tonavan vesistöalueella.
3 Polluting substances (such as fertilisers) leach into surface or groundwater as a result of rainfall, soil infiltration and surface run-off. 
3 Pilaantumista aiheuttavat aineet (kuten lannoitteet) huuhtoutuvat pinta-tai pohjaveteen sateen, maaperään imeytymisen ja pintavalunnan seurauksena.
Source: 2013 Update of the Danube Basin analysis report. 
Lähde: Tonavan vesistöalueen analyysiraportin päivitys vuonna 2013.
Introduction 15 EU instruments available for implementing EU water policy 13 The EU supports its water policy by providing financial resources and by legal and regulatory instruments. 
Johdanto 15 EU:n vesipolitiikan täytäntöönpanoa varten käytettävissä olevat EU:n välineet pidemmälle ulottuvia maatalouden ympäristösitoumuksia.
14 Table 4 shows the EU contribution allocated to Member States having part or all of their territory in the Danube river basin. 
14 Taulukossa 4 esitetään EU:n rahoitusosuudet, jotka on kohdennettu osittain tai kokonaan Tonavan vesistöalueella sijaitseville jäsenvaltioille.
15 The main legal instrument used in addition to the directives and regulations mentioned in Tables 1 and 2 is the cross-compliance mechanism. 
15 Taulukoissa 1 ja 2 mainittujen direktiivien ja asetusten lisäksi keskeinen oikeudellinen väline on täydentäviin ehtoihin perustuva mekanismi.
It ties direct payments made to farmers in the context of the common agricultural policy and a number of payments under rural development programmes to (i) compliance with a series of rules relating to the environment, food safety, animal and plant health and animal welfare, the so-called statutory management requirements (SMRs) and (ii) maintaining agricultural land in good agricultural and environmental condition, the so-called GAEC standards8. 
Täydentävät ehdot kytkevät yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti viljelijöille maksettavan suoran tuen ja useat maaseudun kehittämisohjelmiin kuuluvat tukimaksut i) ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen eli niin sanottujen lakisääteisten hoitovaatimusten (SRM) sekä ii) maatalousmaan säilyttämistä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa koskevien sääntöjen eli niin sanottujen hyvän maatalous-ja ympäristökunnon vaatimusten8 noudattamiseen.
Non-compliance with these standards and requirements can lead to a reduction in the aid amount granted to a farmer. 
Jos viljelijä ei noudata näitä standardeja ja vaatimuksia, hänelle myönnettävää tukisummaa saatetaan pienentää.
8 In the 2007-2013 programme period there were 18 SMRs and 15 GAEC standards. 
8 Ohjelmakaudella 2007–2013 oli 18 lakisääteistä hoitovaatimusta ja 15 hyvän maatalous-ja ympäristökunnon vaatimusta.
EU contribution allocated for the 2007-2013 programme period (as of 31.12.2014)1 1 The amounts relate to the nine Member States that have more than 2 000 km2 of their territory in the Danube river basin. 
Niitä myönnetään viljelijöille, jotka tekevät vapaaehtoisesti pakollista lainsäädäntöä EU:n rahoitusosuudet ohjelmakaudella 2007–2013 (tilanne 31.12.2014)1 1 Määrät koskevat yhdeksää jäsenvaltiota, joiden alueesta yli 2 000 km2 sijaitsee Tonavan vesistöalueella.
2 For Germany the amount taken into account relates to the two regions that are in the Danube river basin (Baden-W÷rttemberg and Bayern). 
2 Saksan osalta on otettu huomioon määrä, joka koskee kahta Tonavan vesistöalueella sijaitsevaa aluetta (Baden-Württemberg ja Baijeri).
Source: For the European Regional Development Fund/Cohesion Fund: Commission database Infoview and for European Agricultural Fund for Rural Development: financial implementation reports 2014. 
Lähde: Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto: komission Infoview-tietokanta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: vuoden 2014 selvitykset rahoituksen toteutuksesta.
Funding source Area of intervention Amount in billion euro European Regional Development Fund and Cohesion Fund Waste water 6.35 European Agricultural Fund for Rural Development Agri-environmental payments 6.392 Table 4 
Rahoituslähde Tuettava osa-alue Määrä miljardia euroa Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto Jätevesi 6,35 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto Maatalouden ympäristötuet 6,392 Taulukko 4
Audit scope and approach 16 Through this audit the Court assessed whether the implementation of the water framework directive by the Member States led to an improvement in water quality. 
Tarkastuksen laajuus 16 ja tarkastustapa 16 Tilintarkastustuomioistuin arvioi tämän tarkastuksen aikana, onko vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano parantanut veden laatua jäsenvaltioissa.
17 The audit focused on surface water quality in four Member States of the Danube river basin covering the upper, central and lower part of the basin: the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia9. 
17 Tarkastuksessa keskityttiin pintaveden laatuun neljässä jäsenvaltiossa Tonavan vesistöalueen ylä-, keski-ja alaosassa: Tšekissä, Unkarissa, Romaniassa ja Slovakiassa9.
It covered three main aspects: pollution from agglomerations, from industrial installations and from agriculture. 
Se kattoi kolme keskeistä näkökohtaa: taajamien, teollisuuslaitosten ja maatalouden aiheuttama pilaantuminen.
18 The Court addressed the following three questions: (a) Were the measures in the 2009 river basin management plans well targeted and of a type and extent necessary to ensure the achievement of good water quality in 2015? (b) Are the measures and instruments implemented by the Member States appropriate to reduce pollution by waste waters? (c) Are the measures and instruments implemented by the Member States appropriate to reduce diffuse pollution from agriculture? 
18 Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat kolme kysymystä: a) Oliko vuoden 2009 vesipiirin hoitosuunnitelmien toimenpiteet hyvin kohdennettuja ja riittävän laajoja veden hyvän laadun saavuttamiseksi vuonna 2015? b) Ovatko jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ja välineet tarkoituksenmukaisia jätevesien sisältämien pilaavien aineiden vähentämiseksi? c) Ovatko jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ja välineet tarkoituksenmukaisia maatalouden aiheuttaman hajakuormituksen vähentämiseksi?
16 19 The visits to the Member States were conducted between March 2013 and January 2014. 
19 Vierailut jäsenvaltioihin tehtiin maaliskuun 2013 ja tammikuun 2014 välillä.
The periods to which the various pieces of evidence collected relates are mentioned in the different sections of this report. 
Ajanjaksot, joita kerätyt todisteet koskevat, mainitaan tämän kertomuksen eri osissa.
Documentary reviews and analyses continued to be carried out after January 2014, in particular to take into account the updates of the river basin management plans (published for consultation10 starting in December 2014) and the new rural development programmes (2014-2020 programme period) approved in 2015. 
Asiakirjojen läpikäyntiä ja analyyseja jatkettiin tammikuun 2014 jälkeen erityisesti siksi, että haluttiin ottaa huomioon vesipiirin hoitosuunnitelmien päivitykset (julkaistiin joulukuussa 2014 alkavaa kuulemista10 varten) ja vuonna 2015 hyväksytyt uudet maaseudun kehittämisohjelmat (ohjelmakausi 2014–2020).
20 Water bodies can also be affected by hydrological and/or morphological alterations as well as other types of pollution that prevent them from achieving good water quality status. 
20 Vesistöissä voi ilmetä myös hydro-ja/ tai morfologisia muutoksia sekä muun tyyppisiä saastuttavia aineita, joiden seurauksena hyvä veden laatu jää saavuttamatta.
These were not within the scope of the audit. 
Tällaiset muutokset eivät kuuluneet tarkastuksen piiriin.
21 The Court has already published other special reports11 in related fields. 
21 Tilintarkastustuomioistuin on jo julkaissut asiaan liittyviä osa-alueita koskevia muita erityiskertomuksia11.
9 Part of the Czech Republic, a major part of Slovakia and the whole of Romania and Hungary are in the Danube river basin. 
9 Tonavan vesistöalue kulkee osassa Tšekkiä, suuressa osassa Slovakiaa ja koko Romanian sekä Unkarin alueella.
The total area of these Member States (expressed in km2) represents around half (49.4 %) of the Danube river basin. 
Näiden jäsenvaltioiden yhteenlaskettu pinta-ala (neliökilometreinä ilmaistuna) vastaa noin puolta (49,4 prosenttia) Tonavan vesistöalueesta.
10 By December 2015 Member States had to adopt the second river basin management plans. 
10 Jäsenvaltioiden oli hyväksyttävä joulukuuhun 2015 mennessä toiset vesipiirin hoitosuunnitelmat.
According to the water framework directive, the draft river basin management plans are subject to a consultation procedure with the parties interested in the implementation of the directive. 
Vesipolitiikan puitedirektiivin mukaan vesipiirin hoitosuun-nitelmaehdotuksista on järjestettävä direktiivin täytäntöönpanoon osallistuvien asianomaisten osapuolten kuulemismenettely.
11 Special Report No 8/2008 тIs cross-compliance an effective policy?у, Special Report No 7/2011 тIs agri-environment support well designed and managed?у, Special Report No 5/2011 тSingle payment scheme (SPS): issues to be addressed to improve its sound financial managementу, Special Report No 4/2014 тIntegration of EU water policy objectives with the CAP: a partial successу and Special Report No 2/2015 тEU funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectivesу (http://eca.europa.eu). 
11 Erityiskertomus nro 8/2008 ”Onko täydentävien ehtojen käyttö vaikuttava toiminta-tapa?”, erityiskertomus nro 7/2011 ”Ovatko maatalouden ympäristötuet hyvin suunniteltuja ja hallinnoituja?”, erityiskertomus nro 5/2011 ”Miten tilatukijärjestelmän varainhoitoa voitaisiin parantaa”, erityiskertomus nro 4/2014 ”EU:n vesipolitiikan tavoitteet on onnistuttu sisällyttämään yhteiseen maatalouspolitiikkaan vain osittain” ja erityiskertomus nro 2/2015 ”EU:n rahoitus Tonavan jokivesistöalueen yhdyskuntajätevesien puhdistamoille: jäsenvaltioita on vielä avustettava jätevesiä koskevien EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa” (http://eca.europa.eu).
Observations 17 River basin management plans as a tool for achieving good water quality by 2015 22 According to the water framework directive Member States have to assess water quality using the results of their national water monitoring network. 
Huomautukset 17 Vesipiirin hoitosuunnitelmat keinona saavuttaa veden hyvä laatu vuoteen 2015 mennessä 22 Vesipolitiikan puitedirektiivin mukaan jäsenvaltioiden on arvioitava veden laatua kansallisen veden seurantaverkon tulosten perusteella.
The assessment is made at water body level12 on the basis of the systems and methods defined by the Member States within the rules specified by the water framework directive. 
Arviointi tehdään vesimuodostumatasolla12 jäsenvaltioiden määrittelemien järjestelmien ja menetelmien avulla noudattaen vesipolitiikan puitedirektiivissä määriteltyjä sääntöjä.