natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Observations 16 21 After assessing their investment needs, Member States should identify the resources available to address those needs (the existing EU funds, national, regional and local public funds, as well as private funds) and quantify the funding gap to be covered by EU rural development funds. 
Huomautukset 16 21 Investointitarpeiden arvioinnin jlkeen jsenvaltioiden olisi yksilitv resurssit, jotka ovat kytettviss tarpeisiin vastaamiseen (olemassa olevat EU:n varat, kansallinen, alueellinen ja paikallinen julkinen rahoitus sek yksityiset varat). Niiden olisi arvioitava mrllisesti rahoitusvaje, joka on mr kattaa EU:n maaseudun kehittmisvarojen avulla.
22 The RDPs of all the audited Member States referred to other EU funds supporting similar projects. 
22 Kaikkien tarkastuskohteena olleiden jsenvaltioiden maaseudun kehittmisohjelmissa viitattiin muihin EU:n rahastoihin, joiden avulla tuetaan samankaltaisia hankkeita.
This is a legal requirement, checked by the Commission before approving the RDPs. 
Kyseess on lakisteinen vaatimus, jonka noudattamisen komissio tarkistaa ennen maaseudun kehittmisohjelmien hyvksymist.
Other Member State or private funding sources addressing the same needs were, however, not mentioned or quantified. 
Muita jsenvaltioiden tai yksityisi rahoituslhteit, joiden avulla puututtiin samoihin tarpeisiin, ei kuitenkaan mainittu tai arvioitu mrllisesti.
Only one RDP (Romania) referred to a national programme funding cultural establishments. 
Ainoastaan yhdess maaseudun kehittmisohjelmassa (Romania) viitattiin kansalliseen ohjelmaan, jonka avulla rahoitetaan kulttuurilaitoksia.
Despite neglecting to mention them in the RDP, the audit found that the Member States actually had many public programmes and funds dedicated to rural infrastructure. 
Tarkastuksessa havaittiin, ett sen lisksi, ett rahoituslhteit ei mainittu maaseudun kehittmisohjelmissa, jsenvaltioilla oli itse asiassa lukuisia maaseudun infrastruktuurien tukemiseen tarkoitettuja julkisia ohjelmia ja rahastoja.
23 In the absence of a strategy which coordinates all the potential funding sources and quantifies needs and the resulting funding gap, the justification for RDP intervention is weak. 
23 Kytss ei ole strategiaa, jonka avulla koordinoitaisiin kaikkia mahdollisia rahoituslhteit ja arvioitaisiin mrllisesti tarpeet ja niiden tyttmiseen liittyv rahoitusvaje. Perusteet maaseudun kehittmisohjelman tukitoimien kytlle ovat nin ollen heikot.
In this instance, substitution of funds is more likely to occur, whereby Member State funds earmarked for infrastructure projects are replaced by RDP funds, thus entailing the risk of compromising the added value of the EU intervention. 
Tss tilanteessa on todennkist, ett jsenvaltiot korvaavat infrastruktuurihankkeisiin tarkoittamansa varat maaseudun kehittmisohjelman varoilla, jolloin riskin on, ett EU:n tukitoimen avulla saavutettava lisarvo vaarantuu.
24 In two of the Member States audited, there were indications that substitution of public funds had occurred (see Box 2). 
24 Kahdessa tarkastuskohteena olleessa jsenvaltiossa oli havaittavissa viitteit julkisten varojen korvaamisesta (ks. laatikko 2).
Observations 17 Indications of the substitution of national and regional funds with RDP funds Italy (Sicily) In 2000, when EU funds became available for road projects in rural areas, Italy (Sicily) cancelled its own budget for financing the maintenance of local and farm roads. 
Huomautukset 17 Viitteit kansallisten ja alueellisten varojen korvaamisesta maaseudun kehittmisohjelman varoilla Italia (Sisilia) Vuonna 2000, josta alkaen EU:n varoja oli mahdollista suunnata maaseutualueilla toteutettaviin tiehankkeisiin, Italia (Sisilia) perui oman paikallis-ja maaseututeiden kunnossapitoon tarkoitetun budjettinsa.
Germany (Saxony) Since 2007, when RDP funds became available for rural road projects, the provision of national and regional funds for such projects has decreased substantially. 
Saksa (Saksi) Maaseudun kehittmisohjelman varoja oli vuodesta 2007 alkaen mahdollista suunnata maaseudun tiehankkeisiin. Kansallisten ja alueellisten varojen suuntaaminen alan hankkeisiin on tmn jlkeen vhentynyt huomattavasti.
As shown in the graph below, while the total funding allocated to rural roads has remained relatively stable at between 140 and 160 million euro per year, the decrease in the national and regional funds has been offset by an increase in RDP funding (see Figure 3). 
Jljempn esitettvst kaaviosta ky ilmi, ett maaseututeihin osoitetun kokonaisrahoituksen vuotuinen mr on pysynyt suhteellisen vakaasti 140 ja 160 miljoonan euron vlill, mutta kansallisten ja alueellisten varojen mrn pienentyminen on korvattu lismll maaseudun kehittmisohjelman varojen kytt (ks. kaavio 3).
Figure 3 — Allocation of funds for rural roads in Germany (Saxony) 180 160 140 120 100 80 60 40 20 0 Sum of national, regional and RDP funds National and regional funds RDP funds Source: European Court of Auditors 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 The risk of deadweight was not effectively mitigated, though some good practices were identified 25 Just as entire budget lines can be replaced with the RDP measures, substitution of funds can occur at project level, without any additional effect on the outcome achieved. 
Kaavio 3 Đ Varojen kohdentaminen maaseudun tiehankkeisiin Saksassa (Saksi) 180 160 140 120 100 80 60 40 20 0 Kansallisten, alueellisten ja maaseudun kehittmisohjelman varojen kokonaismr Kansalliset ja alueelliset varat Maaseudun kehittmisohjelman varat Lhde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin. 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Nollavaikutusriski ei lievennetty vaikuttavasti, joskin havaittavissa oli joitakin hyvi kytntj 25 Samaan tapaan kuin kokonaisia budjettikohtia voidaan korvata maaseudun kehittmisohjelman toimenpiteill, varojen korvaamista voi ilmet mys hanketasolla ilman erillist lisvaikutusta saavutettavaan tulokseen.
The risk of deadweight refers to the likelihood that a beneficiary would have undertaken the investment even without the grant funding. 
Nollavaikutus-riskill viitataan todennkisyyteen, ett edunsaaja olisi toteuttanut investoinnin mys ilman tukirahoitusta.
The primary means of reducing the risk of deadweight is to design the measures in such a way as to direct RDP support to where there is a funding gap, for example to sectors or types of projects providing public goods but for which the financial returns are insufficient to justify the full costs of the investment. 
Ensisijaisena keinona nollavaikutusriskin vhentmiseen on suunnitella toimenpiteet siten, ett maaseudun kehittmisohjelman tukea annetaan rahoitusvajeen ilmetess esimerkiksi aloille tai hankkeille, joiden yhteydess tarjotaan julkisia hydykkeit mutta joiden taloudellinen tuottavuus ei ole riittv investoinnin kokonaiskustannusten kattamisen kannalta.
26 The high aid rates set for infrastructure measures by the audited Member States were not backed by an analysis assessing the appropriate level of public funding needed to encourage investments while, at the same time, mitigating the risk of deadweight. million euro Box 2 
26 Tarkastuskohteena olleiden jsenvaltioiden infrastruktuuritoimenpiteisiin suuntaamien suurten tukimrien perustana ei ollut analyysi, jossa olisi arvioitu, kuinka suuri julkisen rahoituksen mrn olisi oltava, jotta sill sek edistettisiin investointeja ett lievennettisiin nollavaikutuksen riski. miljoonaa euroa Laatikko 2
Observations 18 27 Only in Germany (Saxony), for the 2014-2020 programming period, did the Court find an economic rationale behind the setting of aid rates for measure 125. 
Huomautukset 18 27 Ainoastaan Saksassa (Saksi) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ett ohjelmakaudella 2014Đ2020 toimenpiteen 125 tukimrien taustalla ovat taloudelliset perusteet.
Following the recommendation arising from the 2010 mid-term evaluation to differentiate the aid rates under this measure on the basis of the profitability of the forest holdings, the managing authority decided to revise the aid rates from a standard 80 % for all holdings to a differentiated aid rate based on the size of the holdings, as a proxy for their profitability. 
Vuoden 2010 vliarvioinnissa esitettiin suositus, jonka mukaan tmn toimenpiteen yhteydess mynnettvt tukimrt on eriytettv metstilojen kannattavuuden perusteella. Hallintoviranomainen ptti suosituksen perusteella tarkistaa tukimri siten, ett kaikille tiloille mynnettvst vakiomuotoisesta 80 prosentin osuudesta siirryttiin eriytettyihin tukimriin, jotka mrytyvt kannattavuusindikaattorina kytettvn tilakoon mukaan.
Larger holdings (above 200 ha) would receive an aid rate of 75 %, while smaller holdings (up to 200 ha) would receive 90 %. 
Suuremmille tiloille (yli 200 hehtaaria) mynnettisiin 75 prosentin tukea, ja pienemmt tilat (korkeintaan 200 hehtaaria) saisivat 90 prosentin tukea.
28 Still, the audit identified an example of good practice in directing RDP support to where it is most needed. 
28 Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin esimerkki hyvst kytnnst, jonka yhteydess maaseudun kehittmisohjelman tukea suunnattiin sit eniten tarvitseviin kohteisiin.
Romania (under measure 322), Poland (under measures 321 and 322/323) and Italy (Sicily) (under measure 125) used selection criteria to prioritise projects submitted by communities with high poverty rates and/or located in remote areas (Box 3 shows an example of this). 
Romania (toimenpide 322), Puola (toimenpiteet 321 ja 322/323) ja Italia (toimenpide 125) kyttivt valintakriteereit, joiden tarkoituksena oli asettaa etusijalle korkean kyhyysasteen kuntien ja/tai syrjisill alueilla sijaitsevien kuntien esittmt hankkeet (esimerkki laatikossa 3).
Directing RDP support to poor areas Romania One of the selection criteria used under measure 322 assigned 10 out of a maximum of 100 scoring points to communes with high poverty rates (i.e., rates between 60 % and 89.6 %). 
Maaseudun kehittmisohjelman varojen suuntaaminen kyhille alueille Romania Ern toimenpiteen 322 yhteydess kytetyn valintakriteerin yhteydess korkean kyhyysasteen (60 prosentin ja 89,6 prosentin vlill) kunnille mynnettiin kymmenen pistett sadan pisteen enimmismrst.
Communes with a medium poverty rate (between 40 % and 59.9 %) obtained 7 scoring points, and those with a low poverty rate (< 40 %) obtained 5 points. 
Keskitasoisen kyhyysasteen (40 ja 59,9 prosentin vlill) kunnille mynnettiin seitsemn pistett, ja alhaisen kyhyysasteen (alle 40 prosenttia) kunnille mynnettiin viisi pistett.
Poverty was defined and calculated according to a methodology provided by the World Bank and the national authorities, based on the welfare of a household. 
Kyhyys mritettiin ja laskettiin Maailmanpankin ja kansallisten viranomaisten mrittmn menetelmn mukaan. Mrityksen perustana oli kotitalouksien hyvinvointi.
29 Member States can also mitigate the risk of deadweight through the project selection process, by checking, where appropriate before approving applications for support, whether the applicant had sufficient capital or access to capital to finance all or part of the project. 
29 Jsenvaltiot pystyvt lieventmn nollavaikutusriski mys hankkeiden valintamenettelyn avulla tarkistamalla tarvittaessa ennen tukihakemusten hyvksymist, onko hakijalla riittv poma tai onko sen saatavilla poma, jonka avulla on mahdollista rahoittaa hanke kokonaan tai osittain.
The audit found that four out of the five Member States audited did not check the applicants’ capacity to finance the projects from their own funds or other public programmes (see Box 4). 
Tarkastuksessa havaittiin, ett viidest tarkastuskohteena olleesta jsenvaltiosta nelj ei tarkistanut, oliko hakijalla valmiudet rahoittaa hankkeet omin varoin tai muiden julkisten ohjelmien avulla (ks. laatikko 4).
Observations 19 Granting RDP funding to projects that had access to other funds In Italy (Sicily), one of the audited projects concerning public water infrastructure had already been included in the beneficiary’s investment plan before the submission of the application for RDP support and was to be funded from the beneficiary’s own resources. 
Huomautukset 19 Maaseudun kehittmisohjelman rahoituksen myntminen hankkeille, joille oli saatavilla mys muuta rahoitusta Italiassa (Sisilia) ers julkista vesihuoltoinfrastruktuuria koskeva hanke sisltyi edunsaajan investointisuunnitel-maan jo ennen maaseudun kehittmisohjelman tukea koskevan hakemuksen esittmist; edunsaajan oli mr rahoittaa hanke omin varoin.
The project was nevertheless approved for RDP funding. 
Hankkeelle mynnettiin kuitenkin maaseudun kehittmisohjelman rahoitusta.
Similarly, another water infrastructure project had already been approved for funding under the national irrigation plan at the time of its approval under the RDP. 
Vastaavasti ers toinen vesihuoltoa koskeva infrastruktuurihanke oli jo hyvksytty rahoitettavaksi kansallisen kastelu-suunnitelman avulla, kun sille mynnettiin maaseudun kehittmisohjelman tukea.
The RDP approval was subsequently withdrawn; nonetheless, these examples show that funds are used interchangeably and some of the projects would probably have been implemented even in the absence of the RDP funds. 
Annetut esimerkit osoittavat kuitenkin, ett varoja kytetn rinnakkain, ja joissakin tapauksissa hankkeet olisi todennkisesti toteutettu mys ilman maaseudun kehittmisohjelman tukea.
In Spain (Extremadura), an audited project with an estimated cost of 11 million euro involved the creation of a 145 km road network to improve the access to 1 629 agricultural holdings. 
Espanjassa (Extremadura) erseen tarkastettuun hankkeeseen, jonka arvioidut kustannukset olivat 11 miljoonaa euroa, liittyi 145 kilometrin pituisen tieverkon rakentaminen. Tavoitteena oli parantaa psy 1 629 maatilalle.
Although the roads were likely to increase the value of the private land and the farms’ economic performance, the authorities approved the project, granting a 100 % public aid rate, without checking whether the private beneficiaries could have borne part of the project costs. 
Tiet lissivt todennkisesti yksityisten maa-alueiden arvoa ja paransivat tilojen taloudellista tuloksellisuutta, mutta viranomaiset hyvksyivt hankkeen ja mynsivt sille 100 prosentin julkisen tukiosuuden tarkistamatta, olisivatko yksityiset edunsaajat voineet vastata osittain hankekuluista.
Similarly, an audited project of 1 million euro, involving the upgrade of an irrigation network to reduce water losses, received a 90 % aid rate without requiring the beneficiary (irrigation community) to demonstrate its need for such a grant with reference to its financial capacity and the profitability of the investment. 
Vastaavanlainen tapaus on tarkastamam-me miljoonan euron arvoinen hanke, jonka yhteydess kunnostettiin kasteluverkostoa vedenhukan vlttmiseksi; hankkeelle maksettiin 90 prosentin tukiosuus ilman, ett edunsaajan (kasteluverkostosta vastaava yhteis) tarvitsi osoittaa avustustarpeensa taloudellisten valmiuksiensa ja investoinnin kannattavuuden perusteella.
The beneficiary might, for example, have been able to finance a greater part of the investment by increasing the tariffs paid by farmers for the water irrigation service12 or through a loan. 
Edunsaaja olisi esimerkiksi saattanut pysty rahoittamaan suuremman osuuden investoinnista nostamalla viljelijiden kastelu-palvelusta maksamia hintoja12 taikka ottamalla lainaa.
These examples show that the managing authority not only set very high aid rates of the measures without an economic justification but also did not verify at project level the actual need for such high aid rates. 
Nm esimerkit osoittavat, ett hallintoviranomainen asetti toimenpiteiden tukiosuudet erittin korkeiksi ilman taloudellisia perusteita. Se ei myskn tarkistanut korkeiden tukiosuuksien tarvetta hanketasolla.
12 For similar findings, see Special Report No 9/2010 ‘Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?’, in particular paragraphs 64 to 67, which state that ‘Member States tend to maximise EU financial assistance by keeping tariff levels low’. 
12 Samankaltaisia havaintoja esitetn erityiskertomuksessa nro 9/2010 ÓKytetnk kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut EU:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?Ó etenkin kohdissa 64Đ67, joissa todetaan, ett ÓJsenvaltioilla on tapana maksimoida EU:n taloudellinen tuki pitmll maksut alhaisinaÓ.
30 In Romania, an eligibility check was carried out to ensure that the RDP grant was needed. 
30 Romaniassa suoritettiin tukikelpoisuuden tarkastus, jossa pyrittiin varmistamaan, ett maaseudun kehittmisohjelman tuki oli tarpeellinen.
The check was applied in the case of revenue-generating operations, such as the provision of water supply and sewage services, supported under measure 322. 
Tarkastus kohdistettiin tuloa tuottaviin tukitoimiin, kuten vedenjakelu-ja viemrintipal-veluiden toimittamiseen, jota tuetaan toimenpiteen 322 avulla.
However, in practice, the check had limited relevance, as it was based on unreliable assumptions regarding the future revenues and expenditure associated with the operation of the infrastructure. 
Tarkastuksella oli kuitenkin kytnnss vain vhinen vaikutus, sill se perustui epluotettaviin oletuksiin infrastruktuurin toimintaan liittyvist tulevista tuloista ja menoista.
For two of the three water infrastructure projects audited, the Court found that the actual tariffs paid by users were respectively seven times and nine times higher than the beneficiary’s estimates indicated in the project documentation, which had been used to justify the need for support and received the approval of the authorities. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolmesta tarkastuskohteena olleesta vesialan infrastruktuurihankkeesta kaksi hanketta, joista toisessa kyttjien tosiasiallisesti maksamat hinnat olivat seitsemnkertaisia ja toisessa yhdeksn-kertaisia edunsaajan hankeasiakirjoissa esittmiin arvioihin verrattuna.
When visiting one of the audited projects, the auditors found that an ERDF-funded project had been carried out in a village of less than 500 inhabitants. — In Poland, both the EAFRD and the ERDF allowed for the financing of infrastructure projects in rural areas. 
Huomautukset 20 Rahastojen vaikuttavaa koordinointia haittasivat usein heikko rahastojen vlinen rajaaminen Đ Puolassa sek maaseuturahasto ett EAKR sallivat infrastruktuurihankkeiden rahoittamisen maaseutualueilla.
Smaller projects were primarily financed under the EAFRD, but could also be financed under the ERDF if applicants had reached their grant limit under the EAFRD (which varied, depending on the measure). 
Pienempi hankkeita rahoitettiin ensisijaisesti maaseuturahaston tuella, mutta niit voitiin rahoittaa mys EAKR:n avulla, jos hankkeet olivat saavuttaneet maaseuturahaston avustuksen enimmismrn (joka vaihteli toimenpiteittin).
72 % of the sewerage infrastructure projects approved under the ERDF operational programme were implemented by the same beneficiaries that had used EAFRD funds for the same type of projects. 
EAKR:n toimenpideohjelmassa ei kuitenkaan aseteta hankkeiden tukikelpoisuuden ehdoksi oppilaiden lukumr.
32 Moreover, there was no demarcation between EU rural development funds and Member State funds for rural infrastructure. There was no critical assessment of the arguments in favour of having several funds acting independently to provide support for similar projects, despite the fact that this led to a duplication of management structures and required a greater effort to ensure coordination between funds and avoid double funding. 
32 Rajaamista ei suoritettu myskn EU:n maaseudun kehittmisohjelman rahoituksen ja maaseudun infrastruktuureihin tarkoitettujen jsenvaltioiden varojen vlill. Useiden itsenisesti toimivien rahastojen avulla tapahtuvaa keskenn samankaltaisten hankkeiden rahoittamista puoltavia argumentteja ei arvioitu kriittisesti, vaikka tilanne johti kaksin-kertaisiin hallintorakenteisiin ja edellytti lis toimia, jotta kyettiin varmistamaan rahastojen vlinen koordinointi ja vlttmn rahoituksen pllekkisyys.
Observations 21 Complementary actions were not actively promoted 33 Four out of the five audited Member States set up coordination bodies to supervise the spending of EU funds and in two Member States representatives of the managing authorities of other EU funds participated in the rural development monitoring committees. 
Huomautukset 21 Tydentvi toimia ei edistetty aktiivisesti 33 Tarkastuskohteena olleista viidest jsenvaltiosta nelj perusti koordinoin-tielimi, joiden tehtvn oli valvoa EU-varojen kytt.
However, no evidence was available to show how this helped ensure better complementarity between funds, i.e. by filling funding gaps and operating in synergy in order to achieve common objectives. 
Saatavilla ei kuitenkaan ollut evidenssi siit, ett menettelyn avulla olisi kyetty takaamaan parempi tydentvyys rahastojen vlill tyttmll rahoitusvajeet ja toimimalla synergiassa yhteisten tavoitteiden saavuttamista silmll piten.
Although the term ‘comple-mentarity’ was mentioned in Member States’ RDPs and during high-level meetings, it was often misused to refer to demarcation and the rules aimed at avoiding double funding. 
Tydentvyyden ksite mainittiin jsenvaltioiden maaseudun kehittmisohjelmissa ja korkean tason kokouksissa, mutta sill viitattiin usein virheellisesti rajaamiseen ja pllekkisen rahoituksen estmist koskeviin sntihin.
34 Complementarity could have been encouraged by, for example, using different funds to prioritise successive projects that build upon each other or parallel projects that complement each other in order to achieve additional benefits. 
34 Tydentvyytt olisi voitu edist esimerkiksi kyttmll eri rahastoja siten, ett niiden avulla asetetaan lisedun saavuttamista silmll piten etusijalle perkkiset, toisiinsa perustuvat hankkeet tai rinnakkaiset, toisiaan tydentvt hankkeet.
The audit only identified one mechanism aimed at promoting complementarity in the Member States audited: in Romania, selection criteria used under measure 322 prioritised sewerage infrastructure projects that complemented projects supported under the Cohesion Fund with the aim to achieve the objectives of the waste water directive. 
Tarkastuskohteena olleissa jsenvaltioissa havaittiin ainoastaan yksi mekanismi, jonka tarkoituksena on edist tydentvyytt: Romaniassa toimenpiteen 322 yhteydess kytetyiss valintakriteereiss asetettiin etusijalle sellaiset viemrinti koskevat infrastruktuurihankkeet, jotka tydensivt koheesiorahaston avulla tuettuja hankkeita ja joiden tavoitteena oli yh-dyskuntajtevesidirektiivin tavoitteiden saavuttaminen.
35 The common approach taken by Member States was to leave it up to the potential beneficiaries to coordinate their use of the different funds (see Box 5). 
35 Jsenvaltioiden yhteisen lhestymistavan mukaan eri rahastojen kytn koordinointi jtettiin mahdollisten edunsaajien tehtvksi (ks. laatikko 5).
An example of the alternate use of funds based on availability Germany (Saxony) A commune in Germany (Saxony) used several funds (national, own funds and RDP funds) to support the consecutive stages of a school renovation project from 2009 to 2011. 
Esimerkki saatavuuteen perustuvasta varojen vaihtoehtoisesta kytst Saksa (Saksi) Ers kunta Saksassa (Saksi) kytti useita eri varoja (kansallisia, omia sek maaseudun kehittmisohjelman varoja) koulun kunnostushankkeen eri vaiheiden tukemiseen vuosina 2009Đ2011.
The RDP funds were used for the same type of investment as the national funds, e.g. the replacement of school windows. 
Maaseudun kehittmisohjelman varojen avulla tuettiin samantyyppisi investointeja (koulun ikkunoiden uusimista) kuin kansallisten varojen avulla.
This does not represent complementarity, but rather the practice of switching between different funds, depending on their availability. 
Kyse ei ole tydentvyydest, vaan pikemminkin eri rahoituslhteiden vuorottelusta varojen saatavuuden mukaan.