natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Later, in 2007, the Commission assumed that other reform measures such as the ban of sucrose, green-harvesting, rural development, promotion and labelling, would reduce the wine surplus by 10 million hl. 
Myöhemmin, vuonna 2007, komissio oletti, että viinialan ylijäämää voitaisiin vähentää 10 miljoonalla hehtolitralla muiden uudistustoimenpiteiden avulla, kuten kieltämällä sakkaroosi, korjaamalla rypäleet raakana, kehittämällä maaseutua, edistämällä menekkiä ja käyttämällä merkintöjä.
As a result, the target of the grubbing-up scheme was revised to 175 000 ha, with an associated budget of some 1,1 billion euro. 
Tämän seurauksena raivausjärjestelmän tavoite muutettiin 175 000 hehtaariksi ja toimenpiteelle myönnettiin määrärahoja noin 1,1 miljardia euroa.
However, some of these assumptions did not materialise: the ban of sucrose was not taken on board in the final text of the reform whilst green-harvesting and promotion have had, as yet, a limited effect. 
Jotkin näistä olettamuksista eivät kuitenkaan konkretisoituneet: uudistuksen lopullisessa versiossa ei mainittu sakkaroosin kieltämistä, ja rypäleiden korjaamisella raakana ja menekinedistämisellä on tähän saakka ollut vain vähän vaikutusta.
The Court considers also that the increase in demand expected from promotion, labelling and rural development lacked specific quantitative evidence to support such expectations. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo myös, että kysynnän lisäämisestä, jota odotettiin saatavan aikaan menekinedistämisen, merkintöjen ja maaseudun kehittämisen kautta, ei ollut kvantitatiivista näyttöä odotusten tueksi.
In the absence of the planned impact from other measures, the target of 175 000 ha from grubbing-up was not sufficient, by itself, to address the Commission estimated structural surplus at the time of the reform. 
Muilla toimenpiteillä ei ollut suunnitelman mukaisia vaikutuksia eikä 175 000 hehtaarin raivaustavoite ollut yksinään riittävä poistamaan komission arvioimaa rakenteellista ylijäämää uudistuksen aikana.
Thus, although demand for grubbing-up exceeded 350 000 ha (Table 1), its impact was limited by the fixed target of 175 000 ha and at the end only 160 550 ha were grubbed up. 
Raivauskysyntä oli yli 350 000 hehtaaria (taulukko 1), mutta sen vaikutusta rajoitti 175 000 hehtaarin tavoite ja lopulta raivattiin ainoastaan 160 550 hehtaaria.
The Court estimates that the grubbing-up scheme finally reduced the vineyard inventory area by around 5 %20 corresponding to approximately 10,2 million hl of wine withdrawn or 6 % of the usable wine production21. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että viinitilaluettelon kattamaa alaa vähennettiin raivausjärjestelmän avulla kaikkiaan noin 5 prosenttia20.
As shown in Graph 4, EU-27 usable wine production and stocks decreased slightly in wine year 2010/11 but wine consumption also decreased. 
Kuten kaaviosta 4 käy ilmi, EU-27:n käyttökelpoinen tuotanto ja varastot vähenivät jonkin verran viinivuonna 2010/2011, mutta myös viininkulutus väheni.
Even if such reduction in production and stocks were confirmed in the long term, a significant increase in exports would be necessary to tackle the remaining market imbalances. 
Vaikka tällaisesta tuotannon ja varastojen vähenemisestä saataisiin vahvistus pitkällä aikavälillä, jäljellä olevan markkinoiden epätasapainon korjaaminen edellyttäisi, että vienti kasvaisi huomattavasti.
Graphs 5 and 6 show the latest available data on wine production until wine year 2011/12, which follows the three wine years of implementation of the grubbing-up measure. 
Kaavioissa 5 ja 6 esitetään tuoreimmat saatavilla olevat tiedot viinintuotannosta viinivuoteen 2011/2012 saakka. Raivausjärjestelmää oli tähän mennessä pantu täytäntöön kolmena viinivuonna.
20 3,5 million ha as of wine year 2007/08. 
20 3,5 miljoonaa hehtaaria viinivuonna 2007/2008.
21 The estimate of the total usable production permanently withdrawn through the grubbing-up scheme is based on the official communications from Member States to the Commission on the number of ha grubbed-up and their classification in yield classes, this for the 3-year period of campaigns 2008/09 to 2010/11. The average usable production for the period 2000–08, as published by Eurostat, was of 176,3 million hl. Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
21 Arvio raivausjärjestelmän avulla pysyvästi poistetusta käyttökelpoisesta kokonaistuotannosta perustuu jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin virallisiin tiedonantoihin, jotka koskevat raivattujen hehtaarien määrää ja niiden satoluokitusta kolmevuotiskaudella 2008/2009 – 2010/2011. Eurostatin julkaisemien tietojen mukaan käyttökelpoista tuotantoa oli kaudella 2000–2008 keskimäärin 176,3 miljoonaa hehtolitraa. Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
23 GRAPH 4 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 RECENT EVOLUTION OF USABLE PRODUCTION, CONSUMPTION AND STOCKS 2008/09 Usable production 2009/10 Human Consumption 2010/111 Final stocks GRAPHS 5 AND 6 1 Data relating to wine year 2010/11 are provisional. 
KÄYTTÖKELPOISEN TUOTANNON, KULUTUKSEN JA VARASTOJEN VIIMEAIKAINEN KEHITYS 23 KAAVIO 4 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 120 100 80 60 40 20 0 2008/09 Käyttökelpoinen tuotanto 2009/10 Nautittavaksi tarkoitetun viinin kulutus 2010/111 Loppuvarastot KAAVIO 5 JA 6 1 Viinivuoteen 2010/2011 liittyvät tiedot ovat alustavia.
Source: Eurostat, supply balance sheet. 
Lähde: Eurostat, hankintatase.
EU‐27 WINE PRODUCTION 190 000 180 000 179 793 170 000 160 000 150 000 186 107 172 956 171 505 2008/09 171 086 2009/10 2005/06 2006/07 2007/08 163 599 166 000 2010/11 2011/121 EVOLUTION OF THE WINE PRODUCTION FOR SOME MEMBER STATES (2008/09=100) 120 100 80 60 40 20 0 2008/09 Spain 2009/10 France Italy 2010/11 Germany 2011/121 Romania 1 Data relating to the wine year 2011/12 are provisional. 
EU-27:N VIININTUOTANTO 190 000 180 000 179 793 170 000 160 000 150 000 186 107 172 956 171 505 2008/09 171 086 2005/06 2006/07 2007/08 2009/10 2010/11 2011/121 VIININTUOTANNON KEHITYS TIETYISSÄ JÄSENVALTIOISSA (2008/2009 =100) 163 599 166 000 2008/09 Espanja 2009/10 Ranska 2010/11 2011/121 Romania Italia Saksa 1 Viinivuoteen 2010/2011 liittyvät tiedot ovat alustavia.
Source: Agriculture and Rural Development DG. 
Lähde: Maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava pääosasto.
Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 1 000 hl 1000 hl 
Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys 1 000 hl 1000 hl
29. 
24 29.
Overall EU-27 wine production decreased in wine year 2010/11 but not in the Member States that had grubbed up the largest area during the two first campaigns: Spain (68 447 ha), Italy (20 532 ha) and France (16 674 ha). 
EU-27:n kokonaisviinintuotanto väheni viinivuonna 2010/2011, joskaan ei niissä jäsenvaltioissa, joissa oli raivattu suurimmat pinta-alat kahden ensimmäisen kauden aikana. Nämä jäsenvaltiot olivat Espanja (68 447 ha), Italia (20 532 ha) ja Ranska (16 674 ha).
Without new market outlets some of the reduction in productive capacity can be offset by an increase in yields in certain regions (as described in more detail in paragraphs 36 and 37). 
Ilman uusia markkinamahdollisuuksia osa tuotantokapasiteetin vähennyksistä kenties mitätöityy sillä, että tietyillä alueilla tuotokset kasvoivat (tätä kuvataan tarkemmin kohdissa 36 ja 37).
The EU-27 wine production decrease in wine year 2010/11 is mainly due to a decrease in Germany and Romania where the total area grubbed up was respectively 56 ha and 185 ha for the two first wine years of enforcement of the scheme. 
EU-27:n viinintuotannon vähennys viinivuonna 2010/2011 johtui lähinnä siitä, että viinintuotanto väheni Saksassa ja Romaniassa. Saksassa raivattiin kaikkiaan 56 hehtaaria ja Romaniassa 185 hehtaaria järjestelmän kahtena ensimmäisenä täytäntöönpanovuonna.
In wine year 2011/12, wine production increased compared to 2010. 
Viinivuonna 2011/2012 viinintuotanto kasvoi vuoteen 2010 verrattuna.
The Court considers that account taken of the climatic conditions, grubbing-up did not yet cause the expected reduction in wine production. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo ottaen huomioon ilmastolliset olosuhteet, että viinintuotantoa ei saatu raivauksen avulla vielä vähennettyä odotetusti.
The opening up of the aid to most vine growers as well as the criteria established by article 85s(5) of Regulation (EC) No 1234/2007 which gives priority to farmers above 55 years old or those who opt to grub up their entire holdings, means that grubbing-up is not necessarily targeting the less competitive or less viable vineyards. 
Tuensaannin mahdollistaminen suurimmalle osalle viininviljelijöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1234/2007 85 s artiklan 5 kohdassa vahvistetut kriteerit, joissa etusijalle asetetaan yli 55-vuotiaat viljelijät tai koko viinitilansa vapaaehtoisesti raivaavat viljelijät, tarkoittavat sitä, että raivausta ei välttämättä kohdisteta viinitiloihin, joiden kilpailukyky tai kannattavuus olisi muita vaatimattomampi.
This reflects the objective of the scheme which leaves it to producers to decide whether their vineyards are viable22. 
Tämä kuvastaa järjestelmän tavoitetta, jonka mukaan tuottajien annetaan päättää, ovatko heidän viinitilansa kan-nattavia22.
However, it creates the risk of the scheme financing the grubbing-up of vineyards that had already been restructured and were in principle competitive. 
Menettely tuo kuitenkin mukanaan riskin, että järjestelmästä rahoitetaan jo rakenneuudistettujen ja periaatteessa kilpailukykyisten viinitilojen raivausta.
The Court found such cases of modernised vineyards which were nevertheless grubbed up with EU funds (see Box 3). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa uudistettuja viinitiloja oli kaikesta huolimatta raivattu EU-varojen turvin (ks. laatikko 3).
There is thus an inherent tension between the grubbing-up scheme and the restructuring measures leading to inefficiencies in the use of EU aid. 
Raivausjärjestelmän ja rakenneuudistustoimenpiteiden välillä vallitsee täten lähtökohtaisesti jännite, joka johtaa siihen, että EU-tukea ei käytetä tehokkaalla tavalla.
22 Recital 68 of Regulation (EC) No 479/2008 mentions that ‘Where producers consider that the conditions in certain areas are not conducive to viable production, they should be given the option of cutting their costs and permanently withdrawing these areas from wine production [...]’. 
22 Asetuksen (EY) N:o 479/2008 johdanto-osan 68 kappaleessa mainitaan, että ”jos tuottaja katsoo, että joidenkin viljelyalojen olosuhteet eivät ole suotuisia elinkelpoiselle tuotannolle, tuottajalle olisi annettava mahdollisuus leikata kustannuksiaan ja poistaa kyseiset alat viinintuotannosta [...]”.
24 BOX 3 EXAMPLE OF A MODERNISED VINEYARD WHICH WAS GRUBBED‐UP One of the farmers visited by the Court in Spain opted for the grubbing-up of a parcel of approximately 55 ha which had been planted only 11 years previously with a red wine variety (tempranillo) and in espalier structure [espaldera] — conditions that match the pattern for which restructuring aid was also being made available to other wine growers. 
LAATIKKO 3 ESIMERKKI UUDENAIKAISTETUSTA VIINITILASTA, JOKA RAIVATTIIN Tilintarkastustuomioistuimen Espanjassa tapaama viljelijä oli raivannut vapaaehtoisesti noin 55 hehtaarin loh-kon, jolle oli istutettu vain 11 vuotta aiemmin punaviinilajiketta (tempranillo) espalier-rakenteella (espaldera); tapaus täytti vakioehdot, joiden perusteella rakenneuudistustukea oli annettu myös muille viininviljelijöille.
The EAGF contributed approximately 420 000 euro for this operation. 
Maataloustukirahasto oli antanut tätä tukitoimenpidettä varten noin 420 000 euroa.
This highlights the fact that the policy is financing the restructuring of older vineyards whilst simultaneously funding the grubbing-up of vineyards already having a modernised, market-oriented structure; and illustrates that the grubbing-up aid can be unduly attractive even in the case of modern competitive vineyards. Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
Tämä korostaa sitä tosiasiaa, että toiminnalla rahoitetaan vanhempien viinitilojen rakenneuudistusta ja samanaikaisesti sellaisten viinitilojen raivausta, joilla on jo uudistettu, markkinasuuntautunut rakenne. Lisäksi se kuvastaa sitä, että raivaustuki voi olla kohtuuttoman houkuttelevaa jopa uudenaikaisten kilpailukykyisten viinitilojen kohdalla. Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
25 SHORTCOMINGS FOUND IN NATIONAL IMPLEMENTING RULES 31. 
25 KANSALLISISSA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖISSÄ ESIINTYI PUUTTEITA 31.
After grubbing-up, farmers are subject to ‘cross-compliance’ conditions, i.e. subject to possible reduction of the grubbing-up premium in case of non-compliance with certain requirements23 on their holdings for a period of three years24. 
Viljelijöiden on raivauksen jälkeen noudatettava täydentäviä ehtoja eli raivauspalkkiota voidaan vähentää, jos viljelijät eivät noudata tiettyjä vaatimuksia23 tiloillaan kolmen vuoden ajan24.
However, in France this obligation is waived for beneficiaries who stop entirely their agricultural activity, on the basis that in such cases the beneficiaries no longer correspond to the definition of ‘farmer’ in the regulation. 
Ranskassa tätä velvoitetta ei kuitenkaan sovelleta maataloustoiminnasta kokonaan luopuviin edunsaajiin, koska kyseisissä tapauksissa edunsaajat eivät enää vastaa asetuksen määritelmää ”viljelijästä”.
This interpretation however undermines the main objective of the obligation, which is to ‘guarantee the responsible treatment of the grubbed-up areas’. 
Tulkinta vie pohjan velvoitteen pää-tavoitteelta, joka on ”raivattujen alojen vastuullisen käsittelyn varmistaminen”.
Therefore in the Court’s view the part of the regulation stating that ‘entitlement to the premium should be dependent on compliance by the producers concerned with the applicable environmental rules25‘ remains valid, even when farmers cease agricultural activity. 
Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se asetuksen osa, jossa säädetään, että ”palkkio-oikeuden edellytyksenä olisi oltava, että asianomainen tuottaja noudattaa sovellettavia ympäristösääntö-jä”25 on edelleen pätevä siinäkin tapauksessa, että viljelijät luopuvat maataloustoiminnasta.
The restructuring and conversion of vineyards has been a cornerstone of the COM in wine since the reform in 1999. 
Viinitilojen rakenneuudistus ja uusiin lajikkeisiin siirtyminen on ollut viinialan YMJ:n peruspilareita vuoden 1999 uudistuksesta alkaen.
The objective of the measure is to increase the competitiveness of wine producers through paying compensation for the loss of revenue while a vineyard is being adapted, and as a contribution to the costs of restructuring and conversion. 
Toimenpiteen tavoitteena on lisätä viinintuottajien kilpailukykyä korvaamalla viinitilan mukauttamisesta koituvat tulonmenetykset ja rahoittamalla rakenneuudistuksesta ja uusiin lajikkeisiin siirtymisestä aiheutuvia kuluja.
Substantial EU resources have been allocated to the measure, not only in absolute terms (4,2 billion euro over the decade 2001–10, an average of 420 million per year) but also as a share of the total funds of the COM (approximately 32 %). 
Toimenpidettä varten on myönnetty huomattavasti EU-varoja sekä absoluuttisesti (4,2 miljardia euroa kymmenvuotiskaudella 2001–2010, keskimäärin 420 miljoonaa vuodessa) että osuutena YMJ:n kokonaisvaroista (noin 32 prosenttia).
This trend continued after the introduction of the latest reform, as Member States continued to place a strong focus on the measure, now an option among others within their national envelopes. 
Suuntaus on jatkunut uusimman uudistuksen toteuttamisen jälkeen, koska jäsenvaltiot painottivat voimakkaasti kyseistä toimenpidettä, josta oli tullut yksi niiden jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista katettavista eri vaihtoehdoista.
At a total cost of some 326 million euro in financial year 2009, it was the main choice for all Member States, with the exception of Spain (which allocated the largest part of its envelope during financial year 2009 to distillation) and other smaller producing Member States, which opted to transfer a substantial part of their envelopes to SPS26. 
Varainhoitovuonna 2009 kokonaiskulujen määrä oli noin 326 miljoonaa euroa. Toimenpide oli kaikkien jäsenvaltioiden päävalinta lukuun ottamatta Espanjaa (joka myönsi varainhoitovuonna 2009 valtaosan määrärahoistaan tislaukseen) ja muita vähemmän viiniä tuottavia jäsenvaltioita, jotka valitsivat vaihtoehdon, jossa merkittävä osa niiden määrärahoista siirretään tilatukijärjestelmään26.
23 Cross-compliance refers to the statutory management requirements and the good agricultural and environmental condition mentioned in Articles 3 to 7 of Regulation (EC) No 1782/2003 of 29 September 2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers and amending Regulations (EEC) No 2019/93, (EC) No 1452/2001, (EC) No 1453/2001, (EC) No 1454/2001, (EC) No 1868/94, (EC) No 1251/1999, (EC) No 1254/1999, (EC) No 1673/2000, (EEC) No 2358/71 and (EC) No 2529/2001 (OJ L 270, 21.10.2003, p. 
23 Täydentävillä ehdoilla tarkoitetaan lakisääteisiä hoitovaatimuksia ja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta, jotka mainitaan yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s.
1). 
1) 3–7 artiklassa.
24 Article 85t of Regulation (EC) No 1234/2007. 
24 Asetus (EY) N:o 1234/2007, 85 t artikla.
25 Recital 71 of Regulation (EC) No 479/2008. 
25 Asetus (EY) N:o 479/2008, johdanto-osan 71 kappale.
26 Greece,Luxembourg,Malta and the United Kingdom (as of 2010) opted to irrevocably transfer a substantial part of their envelopes to the single payment scheme. Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 
26 Kreikka, Luxemburg, Malta ja Yhdistynyt kuningaskunta (vuodesta 2010 alkaen) valitsivat vaihtoehdon, jossa huomattava osa niiden määrärahoista siirrettiin peruuttamattomasti tilatukijärjestelmään. Erityiskertomus nro 7/ 2012 – Viinialan yhteisen markkinajärjestelyn uudistus: tähänastinen kehitys
The impact of the measure is significant. 
Toimenpiteellä on huomattava vaikutus.
For the two largest wine producing regions Castilla-La Mancha and Languedoc-Rousillon, respectively 16 % and 21 % of their total vineyard area has been restructured over the last 10 years with the support of EU funds27. 
Viimeisten kymmenen vuoden aikana EU-varojen turvin27 toteutettu rakenneuudistus on kattanut kahden laajimman viinintuotantoalueen viinitilojen kokonaispinta-alasta seuraavat osuudet: Kastilia-La Manchassa 16 prosenttia ja Languedoc-Roussillonissa 21 prosenttia.
Certain factors are key to ensuring the competitiveness of a vineyard: grape variety (whether or not it is adapted to market demand), yield (pro-ductivity) and cost structure (the cost of production). 
Tietyillä tekijöillä on keskeinen merkitys viinitilan kilpailukyvyn varmistamisen kannalta: rypälelajike (onko markkinoilla kysyntää), sato (tuot-tavuus) ja kulurakenne (tuotantokulut).
In this context, the restructuring measure, which includes support for varietal conversion28, relocation of vineyards or improvements to vineyard management techniques, is generally acknowledged as a fundamental tool in promoting competitiveness29, as it facilitates the farmer’s efforts to adapt production to demand and to make gains in productivity and/or savings in cost30. 
Tässä yhteydessä rakenneuudis-tustoimenpiteen, jonka osana tuetaan siirtymistä uusiin lajikkeisiin28, viinitilojen uudelleensijoittumista tai viinitilan hoitotekniikoiden parantamista, katsotaan yleisesti olevan kilpailukyvyn edistämisen keskeinen väline29, sillä se auttaa viljelijää mukauttamaan tuotantoaan kysynnän mukaan ja lisäämään tuottavuutta ja/tai vähentämään kuluja30.
27 In some regions, such as Languedoc-Roussillon in France where the restructuring measure was already being applied since the decade of 1980, the impact was even higher — According to data provided by the French paying agency FranceAgriMer almost 40 % of the vineyard existing in 1977 was restructured or approximately 164 000 ha. 
27 Tietyillä alueilla, kuten Languedoc-Roussillonissa Ranskassa, jossa rakenne-uudistustoimenpidettä on sovellettu jo 1980-luvulta alkaen, vaikutus oli jopa tätäkin suurempi – Ranskan maksajaviraston (FranceAg-riMer) toimittamien tietojen mukaan rakenneuudistus koski melkein 40:tä prosenttia vuonna 1977 olemassa olleista viinitiloista eli noin 164 000:ta hehtaaria.
28 The Court noted, for example, a substantial change in the pattern of varieties used by vine growers, who increased their focus in red-wine varieties during the period 2000–10. 
28 Tilintarkastustuomioistuin pani merkille huomattavan suunnanmuutoksen viininviljelijöiden käyttämissä lajikkeissa; viljelijät keskittyivät punaviinilajikkeisiin kaudella 2000–2010.
The red-wine area increased by 18 percentage points (pp) in Spain (to 55 % of the total vineyard area), 8 pp to 32 % in Germany, 5 pp to 75 % in France, and 5 pp to 56 % in Italy. 
Punaviiniala kasvoi 18 prosenttiyksikköä Espanjassa (alan osuus koko viinitila-alasta oli 55 prosenttia), 8 prosenttiyksikköä (32 prosenttia kokonaispinta-alasta) Saksassa, 5 prosenttiyksikköä (75 prosenttia kokonaispinta-alasta) Ranskassa ja 5 prosenttiyksikköä (56 prosenttia kokonaispinta-alasta) Italiassa.
29 Article 103q(1) Regulation (EC) No 1234/2007: ‘The objective of measures relating to the restructuring and conversion of vineyards shall be to increase the competitiveness of wine producers’. 
29 Asetus (EY) N:o 1234/2007, 103 q artiklan 1 kohta: ”Viinitilojen rakenneuudistukseen ja uusiin lajikkeisiin siirtymiseen liittyvien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa viinintuottajien kilpailukykyä”.
30 An example of a potential cost-saving factor is mechanisation: although not covered by the restructuring measure, mechanisation of certain vineyard operations is only possible with a specific vineyard structure (e.g. espalier) — a transformation which in turn, is directly supported by the restructuring and conversion measure. 
30 Yksi esimerkki mahdollisesta kuluja vähentävästä tekijästä on mekanisointi: rakenneuudistustoimenpide ei sitä kata, mutta tiettyjen viinitilatoimien mekanisointi on mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että viinitila on rakenteeltaan tietynlainen (esim. espalier); tällaista muuntamista tuetaan suoraan rakenneuudistusta ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevalla toimenpiteellä.
26 TABLE 2 IMPACT OF EU‐FINANCED RESTRUCTURING IN SOME MEMBER STATES AND REGIONS Italy Spain (Castilla‐ La Mancha) France (Languedoc‐ Roussillon) Germany Total vineyard area 2000 (2002 for Languedoc‐Roussillon) in ha 724 860 Source: Data collected from Eurostat (Basic and Annual Vineyard Survey) and the national and regional authorities visited. 
26 TAULUKKO 2 EU:N RAHOITTAMAN RAKENNEUUDISTUKSEN VAIKUTUS TIETYISSÄ JÄSENVALTIOISSA JA TIETYILLÄ ALUEILLA Italia Espanja (Kastilia-La Mancha) Ranska (Languedoc-Roussillon) Saksa Viinitilojen kokonaispinta-ala vuonna 2000 (2002 Languedoc-Roussillonin osalta) hehtaareina 724 860 Lähde: Eurostatin keräämät tiedot (Basic and Annual Vineyard Survey) ja tarkastuskäynnin kohteena olleet kansalliset ja alueelliset viranomaiset.