natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4 gloSSaRy cohesion policy: Eu policy aiming at strengthening economic, territorial and social cohesion within the Eu by reducing the development gap among the various regions. this audit concerned, in particular, the following two funds: (a) the European regional development fund (Erdf), which invests in infrastructure, creates or preserves jobs and sustains the local development activities of small and medium-sized companies; (b) the cohesion fund (cf), which strengthens economic and social cohesion by financing environment and transport projects in Member states with a Gnp per capita of less than 90 % of the Eu average. cost-effective investment: Lowest cost alternative for achieving a given level of performance or the highest level of performance alternative for a given level of cost. it may also be used for the comparison and prioritisation of alternative projects within a programme. 
Kansallisessa energiatehokkuussuunnitelmassa on kuvattava toimenpiteet, jotka aiotaan panna täytäntöön energiatehokkuuden parantamiseksi, sekä toimet, joita vaaditaan julkisen sektorin esimerkillistä roolia ja loppukäyttäjiin kohdistuvaa tiedottamista ja neuvontaa koskevissa säännöksissä. koheesiopolitiikka: EU:n politiikka, jonka tavoitteena on lujittaa taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:ssa vähentämällä eri alueiden välisiä kehityseroja. Tässä tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin kahteen rahastoon: a) Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tuetaan infrastruktuuri-investointeja, työpaikkojen luomista ja säilyttämistä sekä pienten ja keskisuurten yritysten paikallisia kehitystoimia. b) Koheesiorahaston tarkoituksena on lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta rahoittamalla ympäristö- ja liikennealan hankkeita jäsenvaltioissa, joissa henkeä kohden laskettu BKTL on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. kustannusoptimaalisuutta koskeva menetelmä rakennuksia varten: Kustannusoptimaalisuutta koskevan menetelmän tarkoituksena on luoda oikeudellinen kehys jäsenvaltioissa rakennuksiin sovellettavien, energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten tiukentamiseksi niin, että varmistetaan kaikkien taloudellisesti järkevien toimenpiteiden hyväksyminen.
(Kreith, f., Goswami, Y. d. 
(Kreith, F., Goswami Y.D. Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, Taylor & Francis, Boca Raton, USA, 2007).
Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, taylor & francis, Boca raton, usa, 2007). the best relationship between resources employed and results achieved is a requirement of Eu spending (see article 27(2) of the financial regulation). cost-optimal methodology for buildings: the cost-optimal methodology aims to create a legal framework for raising the Member states’ minimum energy performance requirements for buildings to ensure that all economically rational measures are adopted. 
EU:n varainkäytön vaatimuksiin kuuluu, että käytetyillä varoilla pyritään saavuttamaan parhaat mahdolliset tulokset (ks. varainhoitoasetuksen 27 artiklan 2 kohta). toimenpideohjelma: Jäsenvaltion esittämä ja komission hyväksymä asiakirja, jossa vahvistetaan kehittämisstrategia käyttäen yhtenäistä joukkoa ensisijaisia tavoitteita (asetuksen (EY) N:o 1083/2006 ”toimintalinjat”) ja joka toteutetaan koheesiopolitiikan alan rahaston tuella.
Measures (used in the report also to mean steps or processes) provide for a project or group of projects, which are selected by the managing authority (according to criteria laid down by the monitoring committee) and implemented by one or more beneficiaries. simple payback period: the payback period is one of the evaluation methods for cost-effectiveness. it measures the elapsed time between the time of an initial investment and the point in time at which accumulated savings are sufficient to repay the initial investment. 
Toimintalinjat käsittävät joukon toisiinsa liittyviä toimia, joilla on mitattavissa olevat erityistavoitteet. Ne jakautuvat edelleen toimenpiteisiin. Toimenpiteet (tässä raportissa myös merkityksessä ”vaiheet” tai ”prosessit”) koskevat yhtä tai useampaa hanketta, jotka hallintoviranomainen on valinnut (seurantakomitean asettamia perusteita käyttäen) ja joiden täytäntöönpanosta huolehtii yksi tai useampi edunsaaja. yksinkertainen takaisinmaksuaika: Takaisinmaksuaikaan perustuva menetelmä on yksi kustannustehokkuuden arviointimenetelmistä.
5 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
5 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
6 ExECutIvE SummaRy I. the cost of increased energy consumption, the depletion of fossil fuel reserves and the effect of human activities on global climate change are drivers of recent energy efficiency policies. since 2000, the European union, through its cohesion policy funds, has made available almost 5 billion euro for co-financing energy efficiency measures in the Member states. the European commission and the national and regional authorities are responsible for the sound financial management of these funds in accordance with the ‘shared management’ system. 
Nämä seikat vievät viimeaikaisia ener-giatehokkuuspolitiikkoja eteenpäin. Euroopan unioni on vuodesta 2000 lähtien asettanut koheesiopolitiikan alan rahastojen kautta käyttöön lähes viiden miljardin euron arvosta osarahoitusta jäsenvaltioissa toteutettuihin energiatehokkuustoimenpiteisiin. Euroopan komissio sekä kansalliset ja alueelliset viranomaiset vastaavat rahastojen moitteettomasta varainkäytöstä ”yhteisen hallinnoinnin” järjestelmän mukaisesti. ii.
II. the European court of auditors assessed whether cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court asked whether: (a) the right conditions in programming and financing had been set to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether (b) energy efficiency projects in public buildings were cost-effective. III. the audit was carried out in the czech republic, italy and Lithuania — the countries that had received the largest contributions from the cohesion fund and European regional development fund for energy efficiency measures for the 2007–13 programming period and had also allocated the highest amounts to projects by 2009. the audit included an examination of four operational programmes and a sample of 24 energy efficiency investment projects in public buildings. 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin arvioi, ovatko energiatehokkuuteen kohdennetut koheesiopoliittiset investoinnit olleet kustannustehokkaita. Saadakseen vastauksen tähän kysymykseen tilintarkastustuomioistuin selvitti, a) luotiinko ohjelmasuunnittelulla ja rahoituksella asianmukaiset olosuhteet, jotka mahdollistivat kustannustehokkaiden investointien tekemisen energiatehokkuuteen, ja b) olivatko energiatehokkuushankkeet julkisissa rakennuksissa kustannustehokkaita. iii Tarkastus toimitettiin Tšekin tasavallassa, Italiassa ja Liettuassa - maissa, jotka olivat saaneet koheesiorahastosta ja Euroopan aluekehitysrahastosta eniten varoja energiatehokkuustoimenpiteisiin ohjelmakaudella 2007–2013 ja jotka olivat myös osoittaneet eniten varoja hankkeisiin vuoteen 2009 mennessä.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
8 INtRoduCtIoN EnErGy EffIcIEncy 1. improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
8 johdaNto energIatehokkuuS 1. Energiatehokkuuden parantamisella tarkoitetaan, että entisentasoinen taloudellinen toiminta tai palvelu on mahdollinen pienemmällä energiankulutuksella.
Energy efficiency measures offer still untapped possibilities for reducing energy consumption, curbing the negative effects of human activities and fostering energy security1. improved energy efficiency is important in residential, public and commercial buildings, the manufacturing industry, transport, and power generation and distribution. 
Energiatehokkuustoimenpiteet tarjoavat vielä hyö-dyntämättömiä mahdollisuuksia vähentää energiankulutusta, lieventää ihmisen toiminnan kielteisiä vaikutuksia ja edistää energiavarmuutta1. toteuttaminen. Energiatehokkuuden parantaminen on tärkeää asuinrakennusten, julkisten ja liikerakennusten, valmistusteollisuuden, liikenteen sekä sähköntuotannon ja -jakelun kannalta.
2. typical energy efficiency investments include the additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermoregulation, the upgrading of district heating systems, industrial motors, electrical and steam systems, combined heat and power generation and energy recovery from ventilation air and waste and recycling materials. in transport, a significant impact can be achieved by shifting transport from road to other modes2 and through improved fuel efficiency. 
2. Tavanomaisia energiatehokkuusinvestointeja ovat muun muassa rakennusten lisäeristäminen; energiatehokkaat ikkunat; lämpötilan säätämi-nen; kaukolämpöjärjestelmien, teollisten moottoreiden sekä sähkö-ja höyryjärjestelmien parantaminen; sähkön ja lämpövoiman yhteistuotanto sekä energian talteenotto ilmanvaihdosta ja jätteistä ja materiaalien kierrättäminen.
3. as shown in Table 1, the potential for energy efficiency is far from being fully exploited (progress was assessed by the commission through a comparison of the original projections made in 2007 and the most recent ones from 2009). 
3. Kuten taulukosta 1 käy ilmi, läheskään kaikkia energiatehokkuuden tarjoamia mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty (komissio arvioi edistymistä vertaamalla alun perin vuonna 2007 tehtyjä ennusteita uusimpiin ennusteisiin vuodelta 2009).
1 coM(2006) 545 final of 19 october 2006 — action plan on Energy Efficiency: realising the potential. 2 ibid. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
1 KOM(2006) 545 lopullinen, 19. lokakuuta 2006 – Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma: Mahdollisuuksien Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
9 Eu polIcy objEctIVEs 4. the promotion of energy efficiency is set by the article 194(1) of the treaty on the functioning of the European union in the context of the establishment and functioning of the internal market and the need to preserve and improve the environment. in 2007, the Eu set itself a non-binding target of saving 20 % of its projected primary energy consumption by 20203. 
9 eu:n polItIIkan taVoItteet 4. Energiatehokkuuden edistämisestä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 1 kohdassa sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan yhteydessä sekä ympäristön säilyttämistä ja sen tilan parantamista koskeva vaatimus huomioon ottaen.
However, according to the commission’s assessment4 of current policies (including those still in the design phase), without further action the Eu will have achieved overall only 9 % energy savings by 2020 (see Table 1). 
Komissio kuitenkin arvioi4, että nykyisten politiikkojen (yhä suunnitteluvaiheessa olevat politiikat mukaan lukien) avulla EU saavuttaa ilman lisätoimia kaiken kaikkiaan vain yhdeksän prosentin energiansäästön vuoteen 2020 mennessä (ks. taulukko 1).
Most of the additional efforts to achieve the 20 % target will be required by the residential and tertiary (commercial and public buildings) sectors5. a new Energy strategy for the 2011–20 period calls for stronger political commitment through ‘a clear definition of the objective’ to be achieved and ‘strong compliance monitoring’ of the Eu legislation as enacted in national law6. 
Suurimmat lisäponnistelut 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi on tehtävä asumisessa ja palveluissa (liike-ja julkiset rakennukset)5.
7224/1/07 rEV 1. this objective translates into a saving of 368 million tons of oil equivalent (Mtoe) of primary energy (gross inland consumption minus non-energy uses) by 2020 compared to projected consumption in that year of 1 842 Mtoe, implying a consumption level of 1474 Mtoe. this objective was reconfirmed by the June 2010 European council (17/6/2010 no: Euco 13/10) and is taken up by the new Energy Efficiency directive. 
Tavoite merkitsee 368 miljoonan öljyekvivalenttitonnin (Mtoe) suuruista primaarienergian säästöä (kokonaiskulutus, josta on vähennetty muu kuin energiakäyttö) vuoteen 2020 mennessä verrattuna vuoden 2020 ennustettuun kulutukseen, joka on 1842 Mtoe:a; tämä merkitsisi 1474 Mtoe:n kulutustasoa. Eurooppa-neuvosto vahvisti tavoitteen uudelleen kesäkuussa 2010 (EUCO 13/10, 17. kesäkuuta 2010), ja tavoite on sisällytetty uuteen energiatehokkuusdirektiiviin.
4 sEc(2011) 277 final of 8 March 2011. tablE 1 projEctEd dEVElopmEnts and EnErGy saVInGs potEntIal In 2020 2020 (baseline 2007) [Mtoe] 2020 (baseline 2009) [Mtoe] Expected progress in 2020 without further action (%) 2020 Economic potential (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Gross inland consumption minus final non-energy use 1 842 1 678 -9 % -20 % (EU target) Final energy consumption, of which: 1 348 1 214 -10 % -19 % Industry 368 327 -11 % -13 % Transport 439 395 -10 % -21 % Residential 336 310 -8 % -24 % Tertiary 205 181 -12 % -17 % Energy transformation, transmission and distribution 494 464 -6 % -35 % Source: commission staff Working paper, impact assessment, accompanying the directive of the European parliament and of the council on energy efficiency and amending and subsequently repealing directives 2004/8/Ec and 2006/32/Ec, sEc(2011) 779 final. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
4 SEC(2011) 277 lopullinen, 8. maaliskuuta 2011. ennuStettu kehItyS Ja energIanSääStömahdollISuudet Vuonna 2020 2020 (lähtötilanne vuonna 2007) (Mtoe) 2020 (lähtötilanne vuonna 2009) (Mtoe) Odotettu edistys vuonna 2020 ilman lisätoimia (%) Taloudellinen potentiaali vuonna 2020 (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Kokonaiskulutus, josta on vähennetty lopullinen muu kuin energiakäyttö 1 842 1 678 -9 % -20 % (EU:n tavoite) Lopullinen energiankulutus, joka jakautuu seuraavasti: 1 348 1 214 -10 % -19 % teollisuus 368 327 -11 % -13 % liikenne 439 395 -10 % -21 % asuminen 336 310 -8 % -24 % palvelut 205 181 -12 % -17 % energian muuntaminen, siirto ja jakelu 494 464 -6 % -35 % Lähde: Komission valmisteluasiakirja Commission Staff Working Paper, Impact Assessment, Accompanying the Directive of the European Parliament and of the Council on energy efficiency and amending and subsequently repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC, SEC(2011) 779 lopullinen. Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
Within cohesion policy, the commission issues guidelines for drawing up operational programmes. at the beginning of the programming period, it negotiates and approves the individual operational programmes proposed by the Member states. its task is also to supervise the setting up and operation of management and control systems in the Member states. 
Komissio antaa koheesiopolitiikan yhteydessä ohjeita toimenpideohjelmien laatimista varten. Ohjelmakauden alussa komissio neuvottelee jäsenvaltioiden ehdottamista yksittäisistä toimenpideohjelmista ja hyväksyy ne.
Later, its main role is to monitor the implementation of the operational programme, but it is not involved in the day-to-day management of individual projects. the commission receives annual implementation reports from the Member states and participates in monitoring committees10. the commission is ultimately responsible for the budget implementation11. 
Komission tehtäviin kuuluu myös seurata hallintoja valvontajärjestelmien luomista ja toimintaa jäsenvaltioissa. Myöhemmässä vaiheessa komission päätehtävänä on seurata toimenpideohjelman toteuttamista, mutta se ei osallistu yksittäisten hankkeiden päivittäiseen hallinnointiin.
5 residential, commercial and public buildings are responsible for nearly 40 % of energy consumption and they have the largest energy savings potential. publicly owned or occupied buildings represent about 12 % by area of the Eu building stock and the Energy Efficiency plan stresses the importance of energy efficiency measures in the public sector (Source: coM(2006) 545 final). it should be noted that in this sector, as opposed for example to the transport sector, the technological solutions needed for a low-carbon society are already available. 
Komissio kantaa lopullisen vastuun talousarvion toteuttamisesta11. 5 Lähes 40 prosenttia energiankulutuksesta koskee asuinrakennuksia sekä liike-ja julkisia rakennuksia, joiden energiansäästömahdollisuudet ovatkin suurimmat. Julkisessa omistuksessa tai käytössä olevat rakennukset muodostavat noin 12 prosenttia EU:n rakennuskannan pinta-alasta, ja energiatehokkuussuunnitelmassa painotetaan julkisen sektorin energiatehokkuustoimenpiteitä (lähde: KOM(2006) 545 lopullinen).
6 coM(2010) 639 final of 10 november 2010 — Energy 2020 — a strategy for competitive, sustainable and secure energy. 
6 KOM(2010) 639 lopullinen, 10. marraskuuta 2010 – Energia 2020 – Strategia kilpailukykyisen, kestävän ja varman energiansaannin turvaamiseksi.
7 the 7th framework programme for research (fp7), intelligent Energy Europe (iEE) and Energy Efficiency financing facility (EEff). 
7 Seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma, Älykäs energiahuolto Euroopassa ja Energiatehokkuuden rahoitusväline.
8 European commission (2009) Ex post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000–06 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) — Work Package 5B: Environment and Climate Change, p. 
8 Euroopan komission asiakirja (2009) Ex-post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000-2006 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) – Work Package 5B: Environment and Climate Change, s.
10 9 according to the commission’s proposal, in more developed and transition regions, at least 80 % of Erdf resources must be focused on energy efficiency and renewables, research and innovation, and sME competitiveness, of which at least 20 % must be spent on energy efficiency and renewables; in less developed regions at least 50 % of Erdf resources must be focused on these three areas, of which at least 6 % must be spent on energy efficiency and renewables. 
10 9 Komission ehdotuksen mukaan kehittyneemmillä ja siirtymäalueilla vähintään 80 prosenttia EAKR:n resursseista on kohdennettava energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin, tutkimukseen ja innovointiin sekä pk-yritysten kilpailukykyyn. Tästä määrästä vähintään 20 prosenttia on osoitettava energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin. Vähemmän kehittyneillä alueilla vähintään 50 prosenttia EAKR:n resursseista on kohdennettava näille kolmelle alalle, ja ainakin kuusi prosenttia tästä määrästä on käytettävä energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin.
(Source: coM(2011) 614 final of 6 october 2011, p. 
Lähde: KOM(2011) 614 lopullinen, 6.10.2011.
10 council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oJ L 210, 31.7.2010, p. 
10 Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006 annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta (EUVL L 210, 31.7.2010, s.
11 article 17(1) of the treaty on European union (oJ c 326, 26.10.2012, p. 
11 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohta (EUVL C 326, 26.10.2012, s.
13) and article 317 of the treaty on the functioning of the European union (oJ c 326, 26.10.2012, p. 
13) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artikla (EUVL C 326, 26.10.2012, s.
7. the managing authorities, intermediate bodies and certifying authorities at the national, regional and local levels manage and monitor the implementation of the operational programmes12. the managing authorities or intermediate bodies select the projects and monitor their implementation. project funding is subject to certain rules and conditions laid down partly at Eu13 and partly at Member state level (the criteria for selecting projects, the assessment of costs, benefits and potential earnings of projects as well as economic, social and environmental impact assessments are usually made at Member state level with the exception of major projects in the 2007–13 period, where the commission adopts a decision to co-finance the projects). 
Hallintoviranomaiset, välittävät elimet ja todentamisviranomaiset hallinnoivat ja valvovat kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimenpideohjelmien toteuttamista12. Hallintoviranomaiset tai välittävät elimet valitsevat hankkeet ja valvovat niiden täytäntöönpanoa. Hankerahoitukseen sovelletaan tiettyjä sääntöjä ja ehtoja, joista on säädetty osin EU:n13 ja osin jäsenvaltion tasolla (hankkeiden valintakriteereistä, kustannusten, hyötyjen ja mahdollisten tulojen arvioimisesta sekä taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten arvioimisesta huolehditaan tavallisesti jäsenvaltioiden tasolla; tästä poikkeuksen muodostavat ohjelmakauden 2007–2013 suuret hankkeet, joissa komissio tekee päätöksen hankkeiden osarahoittamisesta).
12 Eu legislative summary on management and control systems for assistance granted under the cohesion policy funds can be found on: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 regulation (Ec) no 1083/2006. 
12 EU:n lainsäädännöstä laadittu tiivistelmä, joka koskee koheesiopolitiikan alan rahastoista myönnettyyn tukeen sovellettavia hallintoja valvontajärjestelmiä. Tiivistelmään voi perehtyä osoitteessa: http://europa. eu/legislation_summaries/ regional_policy/management/ g24241_en.htm.
11 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
11 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
12 audIt SCoPE aNd aPPRoaCh 8. the main audit question was whether the cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court examined whether: — the right conditions had been established in programming and financing to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether — the co-financed public buildings projects were cost-effective. 
Tarkastuksen keskeinen kysymys oli, olivatko energiatehokkuuteen kohdennetut koheesiopoliittiset investoinnit kustannustehokkaita. Vastatakseen tähän kysymykseen tilintarkastustuomioistuin tutki, — luotiinko ohjelmasuunnittelulla ja rahoituksella asianmukaiset olosuhteet, jotka mahdollistivat kustannustehokkaiden investointien tekemisen energiatehokkuuteen — olivatko osarahoitetut energiatehokkuushankkeet julkisissa rakennuksissa kustannustehokkaita.
9. answering the question on programming and financing involved analysing the relevant operational programmes, their ex ante evaluations and the prioritisation of the energy efficiency policy at national level and within individual economic sectors. it also required an analysis of the achievement of national energy efficiency targets and the impact of the cohesion policy funds on this achievement, the availability of national and private co-funding and a review of other national financial support mechanisms. 
9. Jotta tilintarkastustuomioistuin saattoi vastata ohjelmasuunnittelua ja rahoitusta koskevaan kysymykseen, sen täytyi analysoida asianomaiset toimenpideohjelmat ja niiden ennakkoarvioinnit sekä energiatehokkuuspolitiikan priorisoinnit kansallisella tasolla ja talouden eri aloilla. Lisäksi sen oli analysoitava kansallisten energiatehokkuustavoitteiden saavuttamista ja koheesiopolitiikan alan rahastojen vaikutusta siihen ja kansallisen ja yksityisen osarahoituksen saatavuutta sekä perehdyttävä muihin kansallisiin rahoitustukimekanismeihin.