natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For energy efficiency investments in buildings, specifically, managing authorities need to establish selection criteria and procedures tailored to the objectives of each measure, taking into account that such investments in buildings are project-specific, non-standardised and depend on several factors (state of the building, climatic conditions, labour costs, energy costs, material costs, type of use, etc.). 
Erityisesti rakennusten energiatehokkuutta koskevien investointien yhteydessä hallintoviranomaisten on määritettävä valintaperusteet ja -menettelyt kunkin toimenpiteen tavoitteiden mukaan ottaen huomioon, että tällaiset investoinnit ovat hankekohtaisia ja liittyvät useisiin eri tekijöihin (kuten rakennuksen kunto, ilmasto-olosuhteet, työvoimakustannukset, energiakustannukset, materiaalikustannukset, käyttötarkoitus), joita ei voida standardoida.
Notwithstanding, the Commission will encourage managing authorities to use selection criteria and procedures for energy efficiency investments in buildings that include some key parameters for linking their energy efficiency investments in buildings to the targeted or achieved energy savings. 
Tästä huolimatta komissio kannustaa hallintoviranomaisia käyttämään rakennusten energiatehokkuutta koskevia investointeja varten valintaperusteita ja -menettelyjä, jotka sisältävät joitakin keskeisiä parametrejä, joiden avulla niiden rakennusten energiatehokkuutta koskevat investoinnit yhdistetään kohdennettuihin tai saavutettuihin energiansäästöihin.
However, the Commission cannot impose on managing authorities to use a specific methodology for selecting projects. 
Komissio ei kuitenkaan voi velvoittaa hallintoviranomaisia soveltamaan hankkeiden valinnassa mitään tiettyä menetelmää.
Moreover, the Commission considers that the specific requirements and procedures set out under indent 1 and 2 of this recommendation are not always appropriate against the policy objectives sought when it comes to the use of EU funding for energy efficiency investments in buildings. 
Lisäksi komissio katsoo, että tämän suosituksen 1 ja 2 kohdassa esitetyt erityiset vaatimukset ja menettelyt eivät ole aina asianmukaisia suhteessa asetettuihin politiikkatavoitteisiin, kun tarkastellaan rakennusten energiatehokkuutta koskeviin investointeihin osoitettua EU:n rahoitusta.
In some cases, 11 EN EN the proposed parameters could be a disincentive to deep renovations. 
Joissain tapauksissa ehdotetut parametrit saattavat heikentää kannusteita tehdä pitkälle meneviä perusparannuksia.
This could be the case, for example, with the introduction of a maximum acceptable payback time. 
Tämä koskee esimerkiksi takaisinmaksuajan hyväksyttävän enimmäiskeston käyttöönottoa.
The Commission notes that according to its proposal for cohesion policy funds 2021-2027, in selecting operations the managing authority shall ensure that selected operations present the best relationship between the amount of support, the activities undertaken and the achievement of objectives. 
Komissio toteaa, että sen ehdotuksessa koheesiopolitiikan rahastoista vuosiksi 2021–2027 todetaan, että hallintoviranomaisen on toimia valitessaan varmistettava, että valituissa toimissa on paras mahdollinen suhde tuen määrän, toteutettavien toimintojen ja tavoitteiden saavuttamisen välillä.
Selection criteria and procedures should also give priority to operations, which maximise the contribution of EU funding to the achievement of the objectives of the programme5. 
Myös valintaperusteilla ja -menettelyillä on priorisoitava ne toimet, joissa EU:n rahoituksella edistetään mahdollisimman tehokkaasti ohjelman tavoitteiden saavuttamista.5 Näiden säännösten tarkoituksena on estää se, että valituksi tulisi hankkeita, jotka eivät juuri edistä ohjelman tavoitteiden saavuttamista.Komissio toteaa myös, että rakennusten energiatehokkuutta koskevaa direktiiviä on noudatettava.
First indent - The regulatory framework establishes a list of common output indicators per Fund, which have to be used whenever appropriate, i.e. where the indicator is relevant to express the output/result of the supported investment. 
Ensimmäinen luetelmakohta – Sääntelykehyksessä vahvistetaan kunkin rahaston osalta luettelo yhteisistä tuotosindikaattoreista, joita on käytettävä aina, kun se on asianmukaista, eli silloin, kun indikaattori on merkityksellinen tuetun investoinnin tuotoksen/tuloksen ilmaisemisessa.
The common indicators were designed to aggregate information across Member States for the frequently supported actions, but due to the diversity of the investments under cohesion policy these indicators cannot express all the outputs. 
FI FI Yhteiset indikaattorit suunniteltiin eri jäsenvaltioista peräisin tietojen koostamiseksi säännöllisesti tuetuista toimista, mutta koheesiopolitiikan alaisten investointien moninaisuuden vuoksi nämä indikaattorit eivät kykene ilmaisemaan kaikkia tuotoksia.
In addition, programme-specific indicators are used which can better reflect the specific investments. 
Lisäksi käytetään ohjelmakohtaisia indikaattoreita, jotka voivat kuvastaa paremmin yksittäisiä investointeja.
Due to their specific nature, they cannot be aggregated at EU level. 
Niiden erityisen luonteen vuoksi niitä ei voida koostaa EU:n tasolla.
Second indent - The regulatory framework requires programmes to set output and result indicators for each priority axis. 
Toinen luetelmakohta – Sääntelykehyksessä edellytetään, että ohjelmissa määritellään tuotos-ja tulosindikaattorit kunkin toimintalinjan osalta.
Third indent - The allocation of the performance reserve is regulated by Article 22(3) of the Common Provisions Regulation, and it is only based on the achievement of milestones of the indicators selected for the performance framework. 
Kolmas luetelmakohta – Suoritusvarauksen kohdentamista säännellään yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa, ja se perustuu ainoastaan tuloskehystä varten valittujen indikaattoreiden välitavoitteiden saavuttamiseen.
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission partially accepts this recommendation. 
Suositus 3 – Lisätään tuloskehyksen tulossuuntautuneisuutta, jotta voidaan seurata paremmin edistymistä kohti EU:n energiatehokkuustavoitteita ja parantaa tilivelvollisuutta Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain.
The Commission can provide the information requested under part (a) of the recommendation once all the 2021-2027 programmes are approved. 
Komissio voi toimittaa suosituksen kohdassa a pyydetyt tiedot heti, kun kaikki vuosien 2021–2027 ohjelmat on hyväksytty.
The Commission considers that the cost-effectiveness should be analysed on the basis of monitoring data relating to input and outcomes. 
Komissio katsoo, että kustannustehokkuutta olisi analysoitava panoksia ja tuloksia koskevien seurantatietojen perusteella.
At the level of the programmes, the outcomes are measured both by common and programme-specific indicators; therefore the programme-specific outcomes cannot be aggregated at EU level. 
Ohjelmatasolla tuloksia mitataan sekä yhteisillä että ohjelmakohtaisilla indikaattoreilla. Siksi ohjelmakohtaisia tuloksia ei ole mahdollista koostaa EU:n tasolla.
Moreover, they do not necessarily capture all the outcomes. 
Lisäksi indikaattoreilla ei välttämättä saada esiin kaikkia tuloksia.
Therefore, the Commission considers that a cost-effectiveness analysis is only possible at the level of individual 5 COM(2018) 375 final, 29.5.2018, see in particular Article 67 12 
Siksi komissio katsoo, että kustannustehokkuusanalyysi voidaan toteuttaa ainoastaan yksittäisten hankkeiden tasolla.
The comparability of such analysis among Member States would be limited, due to the diverse scope of the investments specific to the particular region or Member State. 
Analyysien vertailtavuus jäsenvaltioiden välillä olisi rajallista kyseessä olevan alueen tai jäsenvaltion investointien monimuotoisuuden vuoksi.
As a consequence, the Commission will not be in a position to use such indicators for the purpose of decisions in the context of the 2021-2027 mid-term review for each programme. 
Tästä syystä komissio ei voi käyttää tällaisia indikaattoreita tehdessään eri ohjelmien osalta ohjelmakauden 2021–2027 väliarviointiin liittyviä päätöksiä.
Any re-programming will be done at the initiative of the Member State, based on the outcome of the review and it will take into account inter alia the new challenges identified in the relevant Country-Specific Recommendations; the progress in implementing the National Energy and Climate Plan, if relevant; the socio-economic situation; the main results of relevant evaluation and the progress in achieving the milestones. 13 
Mahdollinen uudelleenohjelmointi toteutetaan jäsenvaltioiden aloitteesta väliarvioinnin tulosten perusteella, ja siinä otetaan huomioon muun muassa asiaankuuluvissa maakohtaisissa suosituksissa määritetyt uudet haasteet, kansallisen energia-ja ilmastosuunnitelman täytäntöönpanon edistyminen, jos se on tarpeen, ja sosioekonominen tilanne sekä asiaankuuluvan arvioinnin tärkeimmät tulokset ja edistyminen välitavoitteiden saavuttamisessa. 13
The audit was led by ECA Member João Figueiredo, supported by Michael Bain, Principal Manager; Lorenzo Pirelli, Head of Task; Aris Konstantinidis, Radostina Simeonova, and Jolanta Žemailaitė, Auditors. 
Tarkastus toimitettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenen João Figueiredon johdolla, ja siihen osallistuivat toimialapäällikkö Michael Bain, tehtävävastaava Lorenzo Pirelli sekä tarkastajat Aris Konstantinidis, Radostina Simeonova ja Jolanta Žemailaitė.
Miroslava Chakalova-Siddy and Richard Moore provided linguistic support. 
Kielellisissä kysymyksissä avustivat Miroslava Chakalova-Siddy ja Richard Moore.
From left to right: Lorenzo Pirelli, João Figueiredo, Paula Betencourt, Aris Konstantinidis, Terje Teppan-Niesen and Michael Bain. 
Vasemmalta oikealle: Lorenzo Pirelli, João Figueiredo, Paula Betencourt, Aris Konstantinidis, Terje Teppan-Niesen ja Michael Bain.
Timeline Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 23.1.2019 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 16.12.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 30.3.2020 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 20.4.2020 
Tarkastuksen eteneminen Tapahtuma Päivämäärä Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / Tarkastus alkoi 23.1.2019 Kertomusluonnos lähetetty virallisesti komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 16.12.2019 Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 30.3.2020 Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 20.4.2020
To use or reproduce content that is not owned by the EU, you may need to seek permission directly from the copyright holders: Figure 1: © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE. 
Jos sisällöt eivät ole EU:n omaisuutta, voi olla, että lupa niiden käyttöön tai jäljentämiseen on pyydettävä suoraan asianomaisilta tekijänoikeuksien haltijoilta: Kaavio 1: © Shutterstock / PIXEL to the PEOPLE.
Figure 5: © Shutterstock / By Milagli. 
Kaavio 5: © Shutterstock / Milagli.
Box 3 Picture: © Shutterstock / By Marko Mitrovicv. 
Kuva laatikossa 3: © Shutterstock / Marko Mitrovicv.
EN PDF ISBN 978-92-847-4399-5 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/996083 QJ-AB-20-004-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-4370-4 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/18658 QJ-AB-20-004-EN-Q 
FI PDF ISBN 978-92-847-4394-0 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/816877 QJ-AB-20-004-FI-N FI HTML ISBN 978-92-847-4387-2 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/320846 QJ-AB-20-004-FI-Q
We assessed whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings had cost-effectively helped the EU toward its 2020 energy saving target. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, ovatko EU:n yhteisrahoittamat investoinnit rakennusten energiatehokkuuteen auttaneet kustannustehokkaasti EU:ta saavuttamaan vuoden 2020 energiansäästötavoitteitaan.
We concluded that the operational programmes and the project selection were not driven by a cost-effectiveness rationale. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että toimenpideohjelmat ja hankkeiden valinta eivät perustuneet kustannustehokkuuteen.
While Member States required buildings to be renovated to save a minimum of energy and improve their energy rating, this sometimes happened at a high cost. 
Jäsenvaltiot edellyttävät rakennusten kunnostamista, jotta voidaan säästää jonkin verran energiaa ja parantaa rakennusten energialuokitusta, mutta kunnostaminen oli toisinaan kallista.
Because of a lack of comparative assessment of project merits and of minimum/maximum thresholds for cost-effectiveness, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower cost were not prioritised. 
Koska hankkeiden ansioita ei vertailla eikä kustannustehokkuudelle ole asetettu vähimmäis-tai enimmäistasoja, etusijaa eivät saaneet hankkeet, jotka tuottavat suurempia energiansäästöjä tai muita hyötyjä alhaisemmin kustannuksin.
We recommend improving the planning, selection and monitoring of the investments to improve the cost-effectiveness of the spending. 
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että investointien suunnittelua, valintaa ja seurantaa parannetaan, jotta varat saataisiin käytettyä kustannustehokkaammin.
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU. 2 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus. 2
EN 2020 12 The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited Special Report 
FI 2020 12 Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen Erityiskertomus
Annex III – Memoranda of Understanding signed between the EIB and NPBIs (2015 to 2018) Annex IV – Hub performance framework Annex V – ECA Analysis of the Hub output and result monitoring indicators Annex VI Hub requests related to EIB/EFSI approved or signed operations Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission and EIB Audit team Timeline 3 
Liitteet Liite I – Keskitetysti hallinnoidut EU:n teknisen avun aloitteet nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä Liite II – Tarkastusmenetelmät Liite III – EIP:n ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten väliset yhteisymmärryspöytäkirjat (2015–2018) Liite IV – Investointineuvontakeskuksen tuloksellisuuskehys Liite V – Euroopan tilintarkastustuomioistuimen analyysi investointineuvontakeskuksen tuotos-ja tulosseurantaindikaattoreista Liite VI Investointineuvontakeskukselle osoitetut pyynnöt, jotka liittyvät EIP:n/ESIR-rahaston hyväksymiin tai sopimiin toimiin Lyhenteet Sanasto Komission ja EIP:n vastaukset Tarkastustiimi Tarkastuksen eteneminen 3
Executive summary I The European Investment Advisory Hub was set up in 2015, alongside the European Fund for Strategic Investments, as part of the Investment Plan for Europe designed to boost investment following the economic crisis. 
Tiivistelmä I Euroopan investointineuvontakeskus perustettiin vuonna 2015 yhdessä Euroopan strategisten investointien rahaston kanssa osana Euroopan investointiohjelmaa, jonka tarkoituksena oli edistää investointeja talouskriisin jälkeen.
The Hub’s role is to support investment in the real economy by providing advisory services to project promoters in addition to those already available under other EU programmes. 
Investointineuvontakeskuksen tehtävänä on tukea investointeja reaalitalouteen tarjoamalla hankkeiden toteuttajille neuvontapalveluja muista EU:n ohjelmista jo saatavilla olevien palvelujen lisäksi.
The Hub operates as a partnership between the Commission and the European Investment Bank and works in cooperation with national promotional banks or institutions and the European Bank for Reconstruction and Development. 
Investointineuvontakeskus toimii komission ja Euroopan investointipankin välisenä kumppanuutena ja tekee yhteistyötä kansallisten kehityspankkien tai -laitosten sekä Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin kanssa.
II The objective of our audit was to assess whether the Hub has proven to be an effective tool for boosting investment. 
II Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko investointineuvontakeskus osoittautunut vaikuttavaksi välineeksi investointien edistämisessä.
In particular, we examined whether the Hub: (1) was set up appropriately to meet the need for advisory services additional to those already available from other EU sources; (2) operated as intended to achieve its goals, including cooperation with partners; and (3) has contributed to improving the supply of projects that are suitable for investment. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti keskuksen osalta, 1) oliko se perustettu asianmukaisesti vastaamaan neuvontapalvelujen tarpeeseen muista EU:n lähteistä jo saatavilla olevien palvelujen lisäksi 2) toimiko se suunnitellun mukaisesti tavoitteidensa saavuttamiseksi, mukaan lukien yhteistyö kumppaneiden kanssa 3) onko se osaltaan parantanut investointikelpoisten hankkeiden tarjontaa.
III Our audit covered the Hub’s activity from its launch in 2015 up until December 2018. 
III Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi investointineuvontakeskuksen toiminnan sen vuonna 2015 tapahtuneesta käynnistämisestä joulukuuhun 2018 saakka.
We reviewed Hub documents, interviewed the relevant EIB and Commission services, analysed the Hub’s management data, reviewed a sample of the Hub’s assignments of advisory support, and carried out surveys of the National Promotional Banks and Institutions cooperating with the Hub and of final beneficiaries of advisory services supported by the Hub. 
Tarkastuksessa käytiin läpi keskuksen asiakirjoja, haastateltiin asianomaisia EIP:n ja komission yksiköitä, analysoitiin keskuksen hallintotietoja ja arvioitiin keskuksen neuvontatukea koskevista toimeksiannoista poimittua otosta. Lisäksi tarkastuksen yhteydessä tehtiin kyselytutkimuksia investointineuvontakeskuksen kanssa yhteistyötä tekeville kansallisille kehityspankeille ja -laitoksille sekä investointineuvontakeskuksen tukemien neuvontapalvelujen lopullisille edunsaajille.
IV In June 2018, the Commission proposed an InvestEU programme for the 2021-2027 programming period, including an InvestEU advisory hub to replace the existing Hub and a number of other EU centrally managed advisory initiatives. 
IV Komissio ehdotti kesäkuussa 2018 InvestEU-ohjelmaa ohjelmakaudelle 2021– 2027. Ohjelmaan sisältyy InvestEU-neuvontakeskus, joka korvaa nykyisen keskuksen ja useita muita EU:n keskitetysti hallinnoimia neuvoa-antavia aloitteita.
Our report provides analysis and recommendations of relevance for the planned new hub. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa esitetään analyysi ja suosituksia, joilla on merkitystä suunnitellun uuden keskuksen kannalta.
V We conclude that, by the end of 2018, the Hub had not yet proven to be an effective tool for boosting investment. 
V Johtopäätöksenä kertomuksessa todetaan, että investointineuvontakeskus ei ollut vielä vuoden 2018 loppuun mennessä osoittautunut vaikuttavaksi välineeksi 4
We found that the Hub was set up as a “demand-driven” tool with limited prior assessment of the advisory needs it would address, the level of demand it was likely to receive, or the amount of resources it 4 would need. 
Perustamisen yhteydessä arvioitiin vain vähäisessä määrin, mihin neuvontatarpeisiin keskus vastaisi, millainen siihen kohdistuva kysyntä tulisi todennäköisesti olemaan tai millaisen määrän resursseja se tarvitsisi.
In the event, the Hub received few requests that could have led to assignments compared to the resources at its disposal. 
Investointineuvontakeskus sai käytettävissä oleviin resursseihinsa nähden suhteellisen vähän sellaisia tukipyyntöjä, jotka olisivat voineet johtaa toimeksiantoihin.
VI We also found that the Hub largely met the goal of providing tailored advisory services to the high satisfaction of beneficiaries. 
VI Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että keskus saavutti pitkälti tavoitteen tarjota räätälöityjä neuvontapalveluja, joihin edunsaajat ovat erittäin tyytyväisiä.
However, it did not have a sufficiently clear strategy or establish the criteria and procedures for targeting support where it could potentially add most value to the supply of investment projects, despite recording most of the information necessary to do so. 
Investointineuvontakeskuksella ei kuitenkaan ollut riittävän selkeää strategiaa eikä se määrittänyt tarvittavia kriteerejä ja menettelyjä tuen kohdentamiseksi sinne, missä se voisi tuottaa eniten lisäarvoa investointihankkeiden tarjonnan osalta.
We found that some beneficiaries questioned the additionality of Hub support with respect to other advisory sources and just over 1 % of financial operations supported by the European Fund for Strategic Investments during the period benefited from a Hub assignment. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että osa edunsaajista asetti kyseenalaiseksi investointineuvontakeskuksen tuen täydentävyyden muihin neuvontalähteisiin nähden, ja vain hieman yli 1 prosenttia Euroopan strategisten investointien rahaston tukemista rahoitustoimista oli investointineuvontakeskuksen toimeksiannon kohteena kauden aikana.
Hence, a more proactive approach would have been required to better target the overall unmet advisory needs. 
Olisi tarvittu ennakoivampaa lähestymistapaa, jotta toimet olisi voitu kohdentaa paremmin neuvontatarpeisiin, jotka kaiken kaikkiaan jäivät täyttämättä.
In addition, despite the Hub’s efforts, cooperation with partners to improve geographical coverage developed slowly due to legal complexity and the national promotional banks’ varying willingness and capacity to cooperate. 
Lisäksi maantieteellisen kattavuuden parantamiseen tähtäävä yhteistyö kumppaneiden kanssa edistyi investointineuvontakeskuksen toimista huolimatta hitaasti oikeudellisen monimutkaisuuden ja kansallisten kehityspankkien vaihtelevan yhteistyöhalukkuuden ja -valmiuksien vuoksi.
VII Finally, we found limited evidence of the Hub having made a significant contribution to the supply of projects suitable for investment by the end of 2018. 
VII Tilintarkastustuomioistuin sai lopulta vain rajoitetussa määrin evidenssiä siitä, että investointineuvontakeskus olisi vuoden 2018 loppuun mennessä edistänyt merkittävästi investointikelpoisten hankkeiden tarjontaa.
The Hub had insufficient procedures for following up the investments resulting from the Hub’s assignments during the period, which made it difficult to monitor and evaluate the Hub’s performance in this regard. 
Investointineuvontakeskuksella ei ollut riittäviä menettelyjä, joiden avulla seurata kauden aikana sen toimeksiantojen seurauksena toteutuneita investointeja, mikä vaikeutti tältä osin keskuksen tuloksellisuuden seurantaa ja arviointia.
The Hub had also completed too few assignments, by the end of 2018, to have made a significant contribution to boosting investment. 
Investointineuvontakeskus oli myös suorittanut vuoden 2018 loppuun mennessä liian vähän toimeksiantoja, jotta niillä olisi ollut merkittävä vaikutus investointien edistämisessä.
In addition, as Hub support was mostly related to projects at an early stage, it may only have effects in the longer term. 
Lisäksi voidaan todeta, että koska investointineuvontakeskuksen tuki kohdistui pääasiassa varhaisessa vaiheessa olleisiin hankkeisiin, sillä voi olla vaikutuksia vasta pidemmällä aikavälillä.
VIII Based on our observations, we make recommendations for: o promoting the outreach of the Hub’s activities; o better targeting Hub support towards priorities; o improving the measurement of performance. 
VIII Tilintarkastustuomioistuin esittää näiden huomioiden perusteella seuraavat suositukset: o parannetaan keskuksen toiminnan kattavuutta o kohdennetaan keskuksen tuki paremmin painopisteisiin o parannetaan tuloksellisuuden mittaamista.