natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C 210/4 EN Official Journal of the European Communities 27.7.2001 Ń It would be expedient if the Commission were to make them more legally binding and to improve their monitoring, for example, by inserting control clauses or by making payments dependent on progress; it should review certain unwarranted practices of systematically unloading and reloading frozen fish. 
C 210/4 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 27.7.2001 Ń Komission olisi lujitettava sopimusten juridista sitovuutta ja parannettava niiden seurantaa esimerkiksi sisllyttmll sopimuksiin valvontaa koskevia ehtoja tai suorittamalla maksut saavutetun edistyksen mukaan; komission olisi tarkistettava esimerkiksi tiettyj perusteettomia kytntj, jotka liittyvt jdytettyjen kalojen jrjestelmlliseen purkuun ja uudelleenlastaukseen.
Together with the Member States, it should also lay down guidelines on the detailed arrangements for their inspections. 
Komission olisi mys laadittava yhteistyss jsenvaltioiden kanssa suuntaviivat niiden suorittamia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista menettelyist.
Fishery products are an important food resource for the Member States of the EU. 
Kalatuotteet ovat trke ravinnonlhde Euroopan unionin jsenvaltioissa.
A common fisheries policy has been set up for conserving fish stocks, managing and adapting the development of the Member StatesŐ industrial structures, ensuring the common organisation of the market and concluding fisheries agreements with non-Community countries. 
Yhteinen kalastuspolitiikka otettiin kyttn kalavarojen silyttmiseksi, jsenvaltioiden teollisten rakenteiden kehittmisen hallinnoimiseksi ja mukauttamiseksi, yhteisen markkinajrjestelyn toteuttamiseksi ja kalastussopimusten tekemiseksi yhteisn ulkopuolisten maiden kanssa.
The principle of free access to the high seas gradually disappeared from the mid-1970s onwards and in the wake of the third United Nations Conference on the Law of the Sea. 
Periaate vapaasta psyst avomerelle on poistunut asteittain 1970-luvulta alkaen ja Yhdistyneiden Kansakuntien kolmannen merioikeuskonferenssin jlkeen.
Around that time,moreandmorethirdcountriesdecidedtoextendtheir exclusive economic zone from 12 to 200 nautical miles and thus about 90 % of fish resources came under the control of coastal countries. 
Yh useammat yhteisn ulkopuoliset maat ovat tmn seurauksena pttneet laajentaa yksinomaista talousvyhykettn 12meripeninkulmasta 200meri-peninkulmaan; 90prosenttia kalavaroista on nin siirtynyt rannikkovaltioiden hallintaan.
As a consequence, the fleets of the European Union Member States, which had previously fished these waters, no longer had access to them (representing 9 % (1) of Community consumption). 
Kyseisill vesialueilla aiemmin kalastaneet Euroopan unionin jsenvaltioiden kalastuslaivastot eivt niin ollen en psseet kyseisille alueille (kyseess oli 9 prosentin osuus yhteisn alueen kulutuksesta (1).
As a result of this state of affairs, plus the need for sound management of fish stocks in short supply, the Community negotiated fisheries agreements with third countries, thus enabling the Member StatesŐ fleets to continue their previous activities. 
Mainittu tilanne sek tarve hoitaa niukkoja kalavaroja asianmukaisesti johtivat siihen, ett yhteis alkoi tehd yhteisn ulkopuolisten maiden kanssa kalastussopimuksia, joiden avulla jsenvaltioiden kalastuslaivastot pystyivt jatkamaan aiempaa toimintaansa.
By 1 January 2001, the Commission had signed fisheries agreements with 33 countries, 14 of which were still in force. 
Vuoden 2001 tammikuun 1. pivn menness komissio oli tehnyt kalastussopimuksen 33 maan kanssa. Sopimuksista 14 oli edelleen voimassa.
Nature of the fisheries agreements 4. 
Kalastussopimusten luonne 4.
Theseagreementsdefinethelevel,thetermsofallocationand theuseoftherightsofaccesstofishresourcesintheexclusive (1) The CommissionŐs evaluation, carried out by Ifremer/CEP (Institut franais de recherche pour lŐexploitation de la mer/Centre dŐetudes de projets), p. 63, September 1999. economic zones of the third countries. 
Kalastussopimuksissa mritelln yhteisn ulkopuolisten maiden yksinomaisilla talousvyhykkeill olevien kalavarojen hy-(1) Ifremer/CEP-instituutin (Institut franais de recherche pour lŐexploitation de la mer/Centre dŐtudes de projets) komission pyynnst laatima arviointi, sivu 63, syyskuu 1999. dyntmisoikeuksien laajuus, myntmisehdot sek kalavarojen kytt.
They differ according to the partner involved. A distinction is made between so-called Ôfirst-generationŐ and Ôsecond-generationŐ agreements. The first-generation agreements are chiefly : (a) reciprocal agreements, involving an exchange of fishing possibilities between the fleets of the Member States and those of third countries; in general, the latter (for example Iceland, Norway, the Faeroe Islands) fully exploit their resources. 
Sopimusten sislt vaihtelee kumppaneittain. Sopimukset jaotellaan niin sanottuihin ensimmisen ja toisen sukupolven sopimuksiin. Ensimmisen sukupolven sopimuksiin kuuluvat seuraavat sopimus-tyypit: a) vastavuoroiset sopimukset, joiden perusteella kalastusmahdollisuuksia voidaan vaihtaa jsenvaltioiden ja sellaisten yhteisn ulkopuolisten maiden kalastuslaivastojen kesken, jotka yleens kyttvt kaikki kalavaransa (esimerkiksi Islanti, Norja ja Fr-saaret).
These agreementsdonotrequireanyfinancialcontributiononthe part of the Community nor any fee (licence fee) to be paid by the shipowners. (b) agreements involving financial compensation, signed with third countrieswhichwanttoconcedepartoftheuseoftheir resources, without any reciprocity of access rights, in return for financial compensation borne by the Community budget and (licence) fees paid by the shipowners holding these access rights. (c) Thisfinancialcompensationtakestheformofcontributions: (i) to the State budget of the third country; (ii) to measures in support of development cooperation; (iii) to the public services of the fisheries sector (training programmes for fishermen and inspectors, scientific research programmes concerning fish stocks, administration, etc.). 
Sopimuksissa ei edellytet rahoitusta yhteislt eik lisenssimaksuja varustajilta. b) taloudellisiin korvauksiin perustuvat sopimukset, joita tehdn sellaisten yhteisn ulkopuolisten maiden kanssa, jotka haluavat antaa kyttn osan kalavaroistaan ilman vastavuoroisia kalastusoikeuksia. Kyseisist sopimuksista aiheutuvat taloudelliset korvaukset maksetaan yhteisn talousarviosta, ja sopimusten kohteena olevilla alueilla toimivat varustajat maksavat lisens-simaksuja. Taloudelliset korvaukset suunnataan seuraavasti: i) valtion budjettiin yhteisn ulkopuolisissa maissa; ii) kehitysyhteistyt tukeviin toimiin; iii) kalastusalanjulkisiinpalveluihin(kalastajillejatarkastajille tarkoitetut koulutusohjelmat sek muun muassa kalavaroja ja hallintoa koskevat tieteelliset tutkimusohjelmat).
The cost of some of the development measures provided for in these agreements, such as the presence of observers on board or the recruitment of local crews, is borne directly by the shipowners. 
Jotkin sopimuksissa tarkoitetut kehitystoimet ovat suoraan varustajien vastuulla. Tllaisia ovat muun muassa tarkkailijoiden lsnolo aluksilla tai paikallisten miehistjen rekrytointi.
The agreements with the African and Indian Oceancountriescomeunderthiscategory;or agreements involving financial compensation and access to the Community market of fishery products coming from third countries (without any customs duties or quantitative restrictions), 
Afrikan sek Intian valtameren maiden kanssa tehdyt sopimukset kuuluvat thn ryhmn. c) sopimukset, joihin sisltyy taloudellisia korvauksia sek yhteisn ulkopuolisista maista perisin olevien kalatuotteiden psy yhteisn markkinoille (ilman tullimaksuja tai mrllisi rajoituksia).
27.7.2001 EN Official Journal of the European Communities C 210/5 enabling the Community, in return, to exploit certain fishing resources in the waters of those countries (for example Green-land), without the shipowners having to pay any fee. 
27.7.2001 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 210/5 Niden sopimusten yhteydess yhteis voi vastavuoroisesti hydynt tiettyj kalavaroja ilman, ett varustajat joutuvat maksamaan lisenssimaksuja (esimerkiksi Grnlanti).
The second-generation agreements aim at the setting-up by private operators of joint ventures, which are responsible for the management of European vessels and which are allocated fishing quotas in the waters of third countries (the agreements may provide for financial compensation for the fishing quotas). 
Toisen sukupolven sopimusten yhteydess yksityiset toimijat perustavat yhteisyrityksi, jotka vastaavat yhteisn kalastusalusten hallinnoinnista ja joille mynnetn kalastuskiintiit yhteisn ulkopuolisten maiden vesialueilla (sopimuksissa saatetaan mrt kalastuskiintiist maksettavista taloudellisista korvauksista).
Furthermore, their objective is for vessels making up the fleets of Member States to be definitively or temporarily transferred to the fleets of third countries(forexampleArgentina,Estonia,Latvia,Lithuania). 
Sopimusten tavoitteena on niin ikn siirt jsenvaltioiden kalastusaluksia pysyvsti tai tilapisesti osaksi yhteisn ulkopuolisten maiden (esimerkiksi Argentiinan, Viron, Latvian ja Liettuan) lai-vastoa.
From the outset, the purpose of the fisheries agreements has been to safeguard the continued activity of the Member StatesŐ fishing fleets, in return for financial contributions or fishing opportunities, thus confirming that these agreements are commercial in nature. 
Kalastussopimusten avulla on alusta alkaen pyritty varmistamaan jsenvaltioiden kalastuslaivastojen toiminnan jatkuminen maksamalla taloudellisia korvauksia tai myntmll kalastusmahdollisuuksia. Tm osoittaa, ett sopimukset ovat luonteeltaan kaupallisia.
The main parties involved in the fisheries agreements 6. 
Kalastussopimuksiin vaikuttavat keskeiset toimijat 6.
The main responsibilities of the parties involved in the fisher-iesagreementsareasfollows: Main responsibilities Budgetary authority; gives the Commission a mandate to negotiate an agreement, including the level of fishing opportunities; adopts the agreement by means of a regulation and signs it Budgetary authority; consulted for an opinion Negotiates the agreements; takes care of the administrative, financial and technical management On a case-by-case basis, deconcentrated management by a fisheries unit in accordance with the provisions of the agreement Responsible for applying the control measures and other provisions of the fisheries agreements Negotiate the agreements; control and supervision in their ports and exclusive economic zones For the Őagreements involving financial compensationŐ mentioned in paragraph 4(b), payment of licence fees to the third country in return for access rights; compliance with any specific conditions (for example crews to consist of nationals of the third country) Council Parliament Commission: Brussels Commission: Delegations Member States Third countries Shipowners Objective and scope of the audit 7. 
Kalastussopimuksiin osallistuvien toimijoiden keskeiset vastuualueet ovat seuraavat: Keskeiset vastuualueet Budjettivallan kyttj; antaa komissiolle sopimusta koskevat neuvotteluvaltuudet (mys kalastusmahdollisuuksien mrllisen tason osalta); hyvksyy sopimuksen asetuksella ja allekirjoittaa sen Budjettivallan kyttj; kuullaan lausuntoa varten Neuvottelee sopimukset; vastaa yleisest, taloudellisesta ja teknisest hallinnoinnista Kalastusasioiden yksikot vastaavat tapauskohtaisesti hajautetusta hallinnoinnista sopimusmrysten mukaisesti Vastaavat valvontatoimien ja muiden kalastussopimuksiin sisltyvien mrysten tytntnpanosta Neuvottelevat sopimukset; tarkastukset ja valvonta satamissa ja yksinomaisilla talousvyhykkeill Lisenssimaksujen maksaminen yhteisn ulkopuolisille maille vastineena kalastusoikeuksista, jotka perustuvat edell kohdassa 4 b) mainittuihin taloudellista korvausta koskeviin sopimuksiin; mahdollisten erityisehtojen noudattaminen (esimerkiksi miehistjen jsenten palkkaaminen yhteisn ulkopuolisista maista) Neuvosto Parlamentti Komissio: Bryssel Komissio: lhetystt ja edustustot Jsenvaltiot Yhteisn ulkopuoliset maat Varustajat Tarkastuksen tavoite ja tarkastusalue 7.
The objective of the audit was to examine whether the Commission had clearly defined the objectives of the international fisheries agreements and whether it had set up adequate performance monitoring systems to measure their achievement. 
Tarkastuksen tavoitteena oli tarkistaa, kuinka selkesti komissio on mrittnyt kansainvlisten kalastussopimusten tavoitteet ja miss mrin se on ottanut kyttn sopimusten vaikuttavuuden seurantaa koskevia asianmukaisia jrjestelmi.
The audit examined the management, during the period 1993 to 1999, of the agreements made with Morocco, Mauritania, Greenland, Senegal and Argentina, which together accounted for 92%ofthepaymentschargedtothefinancialyear1999.These are agreements involving financing by the Community budget. 
Tarkastus kohdistui Marokon, Mauritanian, Grnlannin, Senegalin ja Argentiinan kanssa tehtyjen sopimusten hallinnointiin vuosien 1993 ja 1999 vlisen aikana. Niden sopimusten osuus varainhoitovuoden 1999 osalta suoritetuista maksuista oli yhteens 92 prosenttia.
Through documentary analysis of the management systems, the key activities were identified and then underwent audit tests. 
Asiakirjoihin perustuneen hallinnointijrjestelmien analysoinnin avulla yksilitiin keskeiset toimet, joihin testaukset kohdistet-tiin.
Audit visits were conducted at the Commission, in the Member States (Spain, France and Portugal) and in the CommissionŐs delegations in Morocco, Mauritania and Senegal. 
Tarkastuskyntej tehtiin komissioon, jsenvaltioihin (Espanjaan, Ranskaan ja Portugaliin) sek komission lhetystihin Marokossa, Mauritaniassa ja Senegalissa.
Audit evidence was obtained by checks on documents and registers, the observation of port activities, requests for and confirmation of information, supplemented by interviews with representatives of third countries and selected organisations. 
Luotettavia tietoja saatiin asiakirjoihin ja rekistereihin kohdistettujen tarkastusten, satamien toiminnan havainnoinnin sek informaatiopyyntjen ja -vahvistusten avulla; lisksi jrjestettiin tapaamisia yhteisn ulkopuolisten maiden ja tarkastukseen valittujen elinten kanssa.
10.InitsAnnualReportconcerningfinancialyear1999,the Court stated that, for budget headings relating to international fisheries agreements, the Commission had entered into legal obligations which exceeded available appropriations by 129 million euro and that, as a consequence, the commitments for the finan-cialyearhadbeenunderstated(1).Thisquestionhasthereforenot beendealtwithinthisReport. 
10. Tilintarkastustuomioistuin toi esille jo varainhoitovuotta 1999 koskevassa vuosikertomuksessa, ett komissio on kansainvlisi kalastussopimuksia koskevien budjettikohtien osalta sitoutunut oikeudellisiin velvoitteisiin, jotka ylittvt kytettviss olevat mrrahat 129 miljoonalla eurolla, ja ett tmn seurauksena varainhoitovuoden maksusitoumukset on esitetty liian pienin (1).
Budgetaryaspects 11. Annex I shows the budgetary expenditure for the interna-tionalfisheriesagreementsfortheperiod1993to2000,andits relationship with the total expenditure borne by the common fisheries policy. 
Liitteess I esitetn kalastusta koskeviin kansainvlisiin sopimuksiin liittyvt talousarviomenot vuosien 1993 ja 2000 vliselt ajanjaksolta sek niden menojen suhde yhteisest kalastuspolitiikasta aiheutuneisiin kokonaismenoihin.
Between 1993 and 1997 there was an upward trend in the amounts paid to the partner countries in return for fishing rights, but since 1998 the level of these amounts has stabilised (see the Graph). 
Kaavion perusteella havaitaan, ett sopimuskumppaneina oleville maille kalastusoikeuksista suoritetut maksut olivat kasvusuuntaisia vuosien 1993 ja 1997 vlisen aikana ja ett summat ovat tasaantuneet vuodesta 1998 alkaen (ks. kaavio).
(1) Annual Report concerning the financial year 1999 (OJ C 342, 1.12.2000, p. 
(1) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1999 (EYVL C 342, 1.12.2000, s.
189). 
189).
C 210/6 EN Official Journal of the European Communities Graph InternationalfisheriesagreementsŃCommitmentsandpayments(implementation),valueofcatches 27.7.2001 800 700 600 500 400 300 200 100 Commitments Payments Value of catches 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Year NB: Figures for catches not available at the Commission for 1998 and 1999. 
C 210/6 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti 27.7.2001 800 700 600 500 400 300 200 100 Kaavio Kansainvliset kalastussopimukset Ń Maksusitoumukset ja maksut (toteutuminen), saaliiden arvo Maksusitoumukset Maksut Saaliiden arvo (1) 2 ( ) 3 () Tiettyjen Gibraltarin salmen etelpuolella sijaitsevien maiden kanssa tehdyt kansainvliset kalastussopimukset.
Thistrendismainlyduetotheimpactofneworrenegoti-atedagreements.Othercontributoryfactorsarethenewcatego- ries of fishing inserted into some of the agreements, as in the case ofMauritaniaandSenegal,higherratesoffinancialcompensation and the increasing scarcity of fish stocks. 
Lisksi joihinkin (esimerkiksi Mauritanian ja Senegalin kanssa tehtyihin) sopimuksiin on listty uusia kalastusluokkia, taloudelliset korvaukset ovat aiempaa suurempia ja kalavarat ovat vhentyneet.
The increase in commitments and payments that occurred from 1995 to 1996 is due to the implementation of new agreements, in particular the Morocco Agreement. 
Maksusitoumuksien ja maksujen kasvu vuodesta 1995 vuoteen 1996 johtuu uusien sopimusten, etenkin Marokon kanssa tehdyn sopimuksen tytntnpanosta.
See Annex II: Morocco, providing 74 % of thecatchesundertheÔSouthernŐAgreements(1)fortheperiod 1993 to 1997, was the most important partner, whereas Spain, with more than 87 % of the catches, was the prime beneficiary of these agreements (2). THE COST-BENEFIT RATIO OF THE FISHERIES AGREEMENTS An instrument for monitoring the agreements 13. 
Marokon osuus niin sanottujen etelistensopimusten(1)perusteellapyydetyistsaaliistaoli74pro-senttia, ja se oli merkittvin sopimuskumppani vuosien 1993 ja 1997 vlisen aikana; sopimusten suurin edunsaaja oli sit vastoin Espanja, jonka osuus pyydetyist saaliista oli yli 87 prosenttia (2)(ks. liite II). KALASTUSSOPIMUSTEN KUSTANNUS-HY TYSUHDE Sopimusseurannan vline 13.
These analy-sesrequirethedefinitionofcriteriaandindicatorsmakingitpos- sible to evaluate the extent to which the agreementsŐ objectives havebeenachieved.IntheFisheriesCouncilŐsconclusionsof 30 October 1997, the Commission was requested to draw up cost-benefit analyses for each agreement (or renegotiation of an agreement) well before they were signed. 
Kalastusalaa koskeneen, 30. lokakuuta 1997 pidetyn neuvoston kokouksen ptelmiss kehotettiin komissiota laatimaan kustannus-hytyanalyysi jokaisesta sopimuksesta (tai uudelleenneuvoteltavasta sopimuksesta) huomattavasti ennen sopimusten allekirjoittamista.
The CommissionŐs response to this request by the Council has been twofold: it has arrangedforanexternalevaluationtobemadeandithasdrawn up individual technical data sheets. 
Komissio on vastannut neuvoston kehotukseen lhinn kahdella tavalla: se on teettnyt ulkoisen arvioinnin ja laatinut yksilityj teknisi lomakkeita.
Theevaluationoftheinternationalfisheriesagreementsfor the period 1993 to 1997, for which the Commission used the services of an external consultant (4), consists of an examination of variousaspectsoftheagreements,butdoesnotconstituteafull cost-benefit analysis. 
Komissio antoi vuosien 1993 ja 1997 vlist ajanjaksoa koskevien kansainvlisten kalastussopimusten arvioinnin ulkopuolisen konsultin (4) tehtvksi.
This evaluation contains reservations concerning the quality, completeness, relevance and reliability of the information available. 
Thn arviointiin sisltyy varauksia kytettviss olleiden tietojen laadusta, kattavuudesta, asianmukaisuudesta ja luotettavuudesta.
These reservations undermine the conclusions of the evaluation and indicate that the Commission needs to improve its collection of data from the Member States. 
Varaukset heikentvt arviointiptelmien merkityst ja osoittavat, ett komission on parannettava tiedonkeruuta jsenvaltioista.
4 ( ) Ifremer/CEP. 
4 ( ) Ifremer/CEP.
27.7.2001 EN Official Journal of the European Communities C 210/7 15. 
27.7.2001 FI Euroopan yhteisjen virallinen lehti C 210/7 15.
Although this evaluation pinpointed weaknesses and set out useful conclusions and recommendations on the management and monitoring of the agreements, the Commission is still studying whether and how to implement these findings. 
Vaikka arvioinnin yhteydess tuotiin esille puutteita ja esitettiin hydyllisi ptelmi ja suosituksia sopimusten hallinnoinnista ja seurannasta, komissio on viel vaiheessa, jossa se tutkii, miten ptelmi ja suosituksia voidaan soveltaa kytntn.
However, this evaluation, together with its recommendations, ought to be used as a basis for developing an ongoing monitoring system which also incorporates a cost-benefit analysis. 
Arviointia ja siihen liittyvi suosituksia olisi kuitenkin kytettv perustana kehitettess jatkuvan seurannan jrjestelm, johon olisi yhdistettv mys kustannus-hytyanalyysi.
For the Community, the added value of some agreements is higher than others and, in some cases, it is even negative. 
Yhteislle koituu joistakin sopimuksista suurempi lisarvo kuin toisista, kun taas joissakin tapauksissa se on jopa negatiivinen.
Between 1993 and 1999 there was a 42 % increase in the appropriations for payments under these agreements. 
Sopimuksiin liittyvt maksumryksiin kytettvt mrrahat kasvoivat 42 prosenttia vuosien 1993 ja 1999 vlisen aikana.
The same period saw a slight decline in the fishing opportunities offered by the agreements. 
Saman ajanjakson kuluessa sopimuksiin perustuvat kalastusmahdollisuudet vhenivt hieman.
As pointed out above, the increase in the cost to the budget can in part be attributed to various factors (such as the increase in the rates of financial compensation under some agreements, or the depletion of fish stocks). 
Kuten edell jo mainittiin, talousarviosta maksettavien mrien kasvuun voivat osaltaan vaikuttaa erityyppiset tekijt (esimerkiksi tiettyihin sopimuksiin liittyvien taloudellisten korvausten tason kasvu tai kalavarojen vhe-neminen).
As regards the technical data sheets drawn up by the Commission for each individual agreement, four of the eight sheets examined by the Court did not contain data on catch quantities and none of them contained information on the value of these catches. 
Komissio laatii kunkin sopimuksen osalta sopimuskohtaisen teknisen lomakkeen. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimista kahdeksasta lomakkeesta neljn ei sisltynyt mrllisi tietoja saaliista, eik ainoassakaan lomakkeessa ilmoitettu saaliiden arvoa.
Although these data sheets contain certain aspects of a cost-benefit analysis and have improved since they were first introduced, some of the key data are still too vague to allow a meaningful analysis. 
Vaikka niden lomakkeiden yhteydess on huomioitu tiettyj kustannus-hytyanalyysin nkkohtia ja vaikka niit on parannettu alkuperiseen muotoonsa nhden, tietyt keskeiset tiedot eivt ole riittvn tarkkoja perusteellisen analyysin laatimiseen.
They also fail to satisfy the requests made by the Council, referred to in paragraph 13. 
Lomakkeiden avulla ei myskn vastata kohdassa 13 mainittuihin neuvoston esittmiin vaatimuksiin.
Underutilisation of the agreements 19. 
Sopimusten liian alhainen hydyntmisaste 19.
The CommissionŐs evaluation of these estimates ought to bethebasisfortheagreementstobenegotiated,giventheimpact they may have on the cost to be negotiated, on the balance of fish stocks and on the level of take-up of fishing opportunities. 
Komission tekemn kyseisten arvioiden mrityksen olisi oltava neuvoteltavien sopimuksien perustana, ottaen huomioon niiden mahdollinen vaikutus neuvottelun kohteena oleviin kustannuksiin, kalavarojen tasapainoon sek kalastusmahdollisuuksien hydyntmisastee-seen.