natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Executive summary 10 VII We make the following recommendations in this report: Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy. NRISs should indicate the funding available for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget. 
Tiivistelmä 10 VII Tilintarkastustuomioistuin esittää kertomuksessa seuraavat suositukset: Suositus 1 Jäsenvaltioiden olisi romanien integrointia edistävien kansallisten strategioiden tarkistamisen tai muuttamisen yhteydessä (a) täsmennettävä, kuinka paljon rahoitusta tarvitaan strategiassa ehdotettujen romaniväestön osallistamiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon; romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa olisi mainittava, kuinka paljon varoja kyseisiin toimenpiteisiin on käytettävissä kansallisesta talousarviosta sekä EAKR:n ja ESR:n kautta EU:n talousarviosta; jäsenvaltioiden olisi myös virallisesti sitouduttava varmistamaan, että poliittisten prioriteettien lyhyen aikavälin muutokset eivät vaaranna pyrkimyksiä toteuttaa romaniväestön integrointia edistäviä toimenpiteitä (b) sisällytettävä strategiaan syrjinnän torjuntaa tai erityisesti romanivastaisuuden torjuntaa koskevia indikaattoreita ja tavoitearvoja; rotusyrjintädirektiivin vaatimusten mukaisesti nämä indikaattorit olisi myös otettava huomioon ohjelmakaudella 2014–2020, kun suunnitellaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen osallistamista edistäviä toimenpiteitä, jotka rahoitetaan ERI-rahastojen puitteissa (c) varmistettava, että kansalaisjärjestöjä romaniedustajineen kuullaan säännöllisesti ja ne osallistuvat romaniväestön integrointia edistävien toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon (d) määritettävä tarkemmin kansallisten romaniasioiden yhteyspisteiden rooli suhteessa romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin ja varmistettava, että yhteyspisteiden valtuudet ja vastuut vastaavat niiden käytettävissä olevia resursseja.
Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational programmes that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation. 
Suositus 2 (a) Komission olisi varmistettava relevanttien toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että ERI-rahastojen avulla toteutettavat toimenpiteet ovat luonteeltaan osallistavia ja sisältävät erottelun torjuntaa koskevia määräyksiä.
Segregational practices should be clearly described and explicitly excluded from funding under the ESIF framework (and not only mentioned in the recitals), particular attention being paid in this connection to education and housing projects. 
Erottelukäytännöt olisi kuvattava selvästi ja nimenomaisesti suljettava ERI-rahastojen rahoituksen ulkopuolelle (eli niitä ei pitäisi ainoastaan mainita johdanto-osan kappaleissa). Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota koulutus-ja asumishankkeisiin.
This would help to reinforce the link between CSRs and the use of the ESIF. (b) The Commission should make full use in OP monitoring committee meetings of the information contained in the reports which Member States are required to provide from 2016 under the Council recommendation on ef‐ fective Roma integration measures, as well as of the findings arising from that information. 
Tämä auttaisi lujittamaan maakohtaisten suositusten ja ERI-rahastojen käytön välistä yhteyttä. (b) Komission olisi hyödynnettävä toimenpideohjelmien seurantakomiteoiden kokouksissa täysimääräisesti tietoja, jotka sisältyvät kertomuksiin, joita jäsenvaltioiden on toimitettava vuodesta 2016 alkaen romaniväestön integrointia edistäviä tuloksellisia toimenpiteitä koskevan neuvoston suosituksen mukaisesti. Lisäksi sen olisi hyödynnettävä näiden tietojen pohjalta tehtyjä havaintoja.
This is to ensure that the areas of weakness identified in the reports are tackled by means of ESIF and/or Member State funds (e.g. by reallocating funds to areas where shortcomings have been identified). 
Tällä tavoin varmistetaan, että kertomuksissa yksilöityihin puutteellisiin aloihin puututaan ERI-rahastojen ja/tai jäsenvaltioiden rahoituksen avulla (esim. kohdentamalla varat uudelleen aloille, joilla on havaittu puutteita).
Executive summary 11 Recommendation 3 Member States should make use of the ‘best practice’ criteria for Roma integration (such as the Council’s 10 CBPs) when making calls for proposals and selecting projects. 
Tiivistelmä 11 Suositus 3 Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä romaniväestön integrointia koskevia ”parhaina käytäntöinä” tunnettuja kriteerejä (mm. neuvoston kymmentä yhteistä perusperiaatetta) ehdotuspyyntöjen teossa ja hankkeiden valinnassa.
Where appropriate, calls should be organised to select long‐term projects in favour of marginalised Roma communities. 
Tarvittaessa olisi järjestettävä ehdotuspyyntöjä, joiden avulla valitaan syrjäytyneiden romaniyhteisöjen hyväksi toteutettavia pitkän aikavälin hankkeita.
Finally, wherever possible, the allocation of ESIF funding should be made subject to the sustainability of projects, without continued EU funding, after their comp‐ letion. 
Lisäksi ERI-rahoituksen myöntämisen ehtona olisi oltava mahdollisuuksien mukaan se, ovatko hankkeet kestäviä täytäntöönpanon jälkeen ilman jatkuvaa EU:n rahoitusta.
These aspects should also be considered when the 2014‐2020 operational programmes are modified. 
Nämä näkökohdat olisi myös otettava huomioon kauden 2014–2020 toimenpideohjelmia muutettaessa.
Recommendation 4 The Commission should ensure, in the next programme period or when revising the operational programmes, that Roma integration objectives included in the NRISs are reflected in the ESIF framework at all operational levels, whenever applicable. 
Suositus 4 Komission olisi tarvittaessa varmistettava seuraavalla ohjelmakaudella tai toimenpideohjelmien tarkistuksen yhteydessä, että romanien integrointia edistäviin kansallisiin strategioihin sisältyvät romaniväestön integrointiin tähtäävät tavoitteet näkyvät ERI-rahastojen kehyksessä kaikilla toiminnan tasoilla.
In this context, it should ensure that data are collected reliably in order to allow progress to be monitored and evaluated between individual projects and at all levels of administration. 
Sen olisi tässä yhteydessä varmistettava, että tietoa kerätään luotettavalla tavalla, jotta edistystä voidaan seurata ja arvioida yksittäisten hankkeiden välillä ja kaikilla hallinnon tasoilla.
Recommendation 5 Member States should complement the common output and results indicators set out in the ESIF legislation with Roma‐specific indicators, where appropriate. 
Suositus 5 Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa täydennettävä ERI-rahastoja koskevassa lainsäädännössä vahvistettuja yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita nimenomaan romaniväestöä koskevilla indikaattoreilla.
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs, and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes. 
Näiden indikaattorien olisi oltava yhdenmukaisia romanien integrointia edistävissä kansallisissa strategioissa täsmennettyjen indikaattorien kanssa, ja niitä olisi sittemmin sovellettava kauden 2014–2020 toimenpideohjelmien seurantaan.
They could build on those developed by the Fundamental Rights Agency in 2016. 
Ne voisivat pohjautua Euroopan unionin perusoikeusviraston vuonna 2016 kehittämiin indikaattoreihin.
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employ‐ ment. 
Suositus 6 Jäsenvaltioiden olisi harkittava seuraavan ohjelmakauden valmisteluita ajatellen yhteistoimintaa, jotta varmistettaisiin oikeusvarmuus, kun kyseessä on ESR:n käyttö sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien toimenpiteiden rahoittamiseen riippumatta siitä, liittyvätkö toimenpiteet työllisyyteen.
The removal of legal uncertainty would facilitate the Member States in making full use of the ESF for the purpose of social inclusion, including through measures to combat discrimination. 
Oikeudellisen epävarmuuden poistaminen auttaisi jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:a täysimääräisesti sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja niin ollen myös syrjinnän torjuntaan tähtääviin toimenpiteisiin.
Recommendation 7 The Commission should consider proposing changes to the ESIF legislation to ensure that, from the programme period beginning in 2020, the distribution of funds among the different Member States takes into account specific social inclusion indicators: in particular, the proportion of marginalised groups such as the Roma within the popula‐ tion. 
Suositus 7 Komission olisi harkittava muutosten ehdottamista ERI-rahastoja koskevaan lainsäädäntöön, jotta varmistetaan, että vuonna 2020 alkavasta ohjelmakaudesta alkaen varojen jaossa eri jäsenvaltioiden kesken otetaan huomioon erityiset sosiaalisen osallisuuden indikaattorit ja erityisesti syrjäytyneiden ryhmien, kuten romanien, osuus väestöstä.
It should ensure that any additional ESF funds made available to Member States as a result of this change are earmarked for the specific purpose of supporting marginalised communities. 
Sen olisi varmistettava, että tämän muutoksen ansiosta kaikki ESR:sta jäsenvaltioiden käyttöön annetut lisävarat on sidottu käytettäviksi erityisesti syrjäytyneiden yhteisöjen tukemiseen.
Recommendation 8 (a) The Commission should work together with the Member States to develop a common methodology which provides relevant data on the Roma population to monitor their social inclusion, in line with national legal frameworks and EU legislation, including existing possible derogations. 
Suositus 8 (a) Komission olisi työskenneltävä jäsenvaltioiden kanssa ja kehitettävä yhteinen metodologia, jonka avulla saataisiin kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti relevanttia tietoa romaniväestöstä ja seurattaisiin heidän sosiaalista osallistamistaan.
This should be done at the latest when preparing the next programme period. (b) The Commission should encourage Member States, in accordance with national legal frameworks and EU legis‐ lation, including existing possible derogations, to collect in a comprehensive manner statistical data on ethnic‐ ity within the next 2 years. 
Tämä olisi tehtävä viimeistään seuraavan ohjelmakauden valmistelun yhteydessä. (b) Komission oli kannustettava jäsenvaltioita kansallisten lainsäädäntökehysten ja EU:n lainsäädännön sekä olemassa olevien poikkeusten mukaisesti keräämään kattavalla tavalla tilastotietoja etnisestä alkuperästä seuraavien kahden vuoden aikana.
Eurostat could include relevant questions in surveys such as the Labour Force Survey and in the European Union Statistics on Income and Living Conditions. 
Eurostat voisi sisällyttää asiaankuuluvia kysymyksiä kyselytutkimuksiin, kuten työvoimatutkimukseen, ja Euroopan unionin tuloja elinolotilastoihin (EU-SILC).
Introduction 12 The Roma population 01 The Roma people of Europe are the descendants of groups which left the Indian subcontinent around 1 000 years ago and began arriving on the territory of today’s European Union in the 14th century. 
Johdanto 12 Romaniväestö 01 Euroopan romanit ovat Intian niemimaalta noin 1 000 vuotta sitten lähteneiden ryhmien jälkeläisiä. Romaneja alkoi saapua 1300-luvulla alueelle, joka nykyään on osa Euroopan unionia.
By 1450, the Roma people had set‐ tled in almost the whole of Europe. 
Vuoteen 1450 mennessä romanit olivat asettautuneet lähes koko Euroopan alueelle.
In central Europe, the first deportations and expulsions of Roma people were already taking place by then. 
Keski-Euroopassa oli jo tuolloin ryhdytty käännyt-tämään ja karkottamaan romaneja.
The term ‘Roma’ refers to different groups (see Box 1) which have certain cultural characteristics in common, as well as a history of persistent marginalisation in European societies. 
Termi ”romani” viittaa useisiin eri ryhmiin (ks. laatikko 1), joita yhdistää tietynlainen ominaiskulttuuri sekä syrjäytyminen, joka on jatkunut eurooppalaisissa yhteiskunnissa jo kauan.
Although the cultural and ethnic identity of these groups is not homogenous, for practical reasons, we have used the word ‘Roma’ to refer to all of them. 
Käytämme käytännön syistä kaikista näistä ryhmistä termiä ”romani”, vaikka ne eivät ole kulttuuriselta ja etniseltä identiteetiltään samanlaisia.
1 Council of Europe, ‘Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues’, 2012. 
1 Euroopan neuvosto, ”Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues”, 2012.
02 Today, the Roma population is the largest ethnic minority in Europe. 
02 Romaniväestö on tätä nykyä laajin etninen vähemmistö Euroopassa.
Estimates of the size of the community vary widely between 10 and 12 million people. 
Yhteisön kooksi arvioidaan 10–12 miljoonaa.
Of these, around 6.2 million reside in the EU, most of them in central and eastern Member States. 
EU:ssa asuu noin 6,2 miljoonaa romania, joista suurin osa elää Keski-ja Itä-Euroopassa sijaitsevissa jäsenvaltioissa.
The vast majority of Roma in Europe (80‐85 %) now live a settled lifestyle2. 
Valtaosalla eurooppalaisista romaneista (80–85 prosenttia) on nykyisin vakinainen asuinpaik-ka2.
Roma people maintaining an itinerant lifestyle should not be confused with Roma people moving from one EU Member State to settle in another. 
Kiertävän elämäntyylin yhä valinneita romaneja ei pitäisi sekoittaa romaniväestöön, joka muuttaa yhdestä EU:n jäsenvaltiosta asettuakseen asumaan toiseen EU:n jäsenvaltioon.
Figure 1 shows the concentration of Roma people in the EU, candidate countries3 and potential candidate countries4. 
Kaaviosta 1 käyvät ilmi romanien keskittymät EU:ssa, hakijamaissa3 ja mahdollisissa hakijamaissa4.
2 COM(2011) 173 final of 5 April 2011 ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’. 
2 KOM(2011) 173 lopullinen, 5. huhtikuuta 2011, EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille.
3 Albania, former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro, Serbia and Turkey. 
3 Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro, Serbia ja Turkki.
4 Bosnia and Herzegovina and Kosovo*. 
4 Bosnia ja Hertsegovina sekä Kosovo*.
Introduction 13 Estimated Roma population in the EU, candidate and potential candidate countries (2012) Figure 1 PT 750 000 AL 2 750 000 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK ES 58 000 ME 20 000 TR EU Member States Candidate countries Potential candidate countries Number = Average estimated size of Roma population. 
Johdanto 13 Arvioitu romaniväestö EU:ssa, hakijamaissa ja mahdollisissa hakijamaissa (2012) Kaavio 1 PT AL 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK ES 58 000 ME 20 000 TR 750 000 2 750 000 EU:n jäsenvaltiot Ehdokasmaat Mahdolliset ehdokasmaat Määrä = Keskimääräinen arvio romaniväestön koosta.
Average estimate as proportion of total population (in %): From 5 to 10 From 1 to 4.9 From 0.4 to 0.9 Less than 0.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Cartography: Eurostat - Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * All reference to Kosovo, whether to the territory, institutions or population, in this text shall be understood in full compliance with United Nations Security Council Resolution 1244 and without prejudice to the status of Kosovo. 
Keskimääräinen arvio – osuus kokonaisväestöstä (prosentteina): 5–10 1–4,9 0,4–0,9 Alle 0,4 Hallinnolliset rajat: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Kartanpiirustus: Eurostat - Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * Kaikki tekstissä olevat viittaukset Kosovoon – alueeseen, instituutioihin tai väestöön – ovat täysin Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisia eivätkä vaikuta Kosovon asemaan.
Source: ECA, based on Council of Europe data. 225 000 PL FR SI 750 000 1 850 000 400 000 8 500 30 000 200 000 490 000 NL 32 500 40 000 105 000 BE CZ SK LU 300 AT SE DK DE 1 050 2 500 3 000 IT HR 600 000 750 000 The former Yugoslav Republic of Macedonia 197 000 150 000 35 000 BG 50 000 LV 35 000 HU RO Bosnia and Herzegovina MT 1 250 0 37 500 EL FI 11 000 EE 12 500 LT RS* 175 000 CY 
225 000 PL FR SI 750 000 1 850 000 400 000 8 500 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan neuvoston tietojen perusteella. NL 32 500 40 000 105 000 BE CZ SK 30 000 200 000 490 000 LU 300 AT SE DK DE 1 050 2 500 3 000 IT HR 600 000 750 000 The former Yugoslav Republic of Macedonia 197 000 50 000 LV 150 000 Bosnia and Herzegovina BG 35 000 HU RO 35 000 MT 1 250 0 37 500 EL FI 11 000 EE 12 500 LT RS* 175 000 CY
Introduction 14 03 Around four fifths of the EU’s estimated Roma population live in the eight Member States listed in Table 1. 
Johdanto 14 03 Noin neljä viidesosaa EU:n arvioidusta romaniväestöstä elää taulukossa 1 mainituissa kahdeksassa jäsenvaltiossa.
In the Member States where the concentration of Roma population is highest (Bulgaria, Slovakia, Romania and Hungary), Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants. 
Jäsenvaltioissa, joissa romaniväestöä on eniten (Bulgaria, Slovakia, Romania ja Unkari), koulujen oppilaista ja työmarkkinoille ensi kertaa tulijoista romaneja on 15–20 prosenttia.
Member States with the largest estimated number of Roma people Member State Average estimated size of Roma population Minimum estimate Maximum estimate Number of people Proportion of total population Romania Bulgaria Hungary Spain Slovakia France Czech Republic Greece 1 850 000 750 000 750 000 750 000 490 000 400 000 200 000 175 000 8.6 % 9.9 % 7.5 % 1.6 % 9.0 % 0.6 % 1.9 % 1.5 % 1 200 000 700 000 500 000 500 000 380 000 300 000 150 000 50 000 2 500 000 800 000 1 000 000 1 000 000 600 000 500 000 250 000 300 000 Total 5 365 000 3.0 % 3 780 000 6 950 000 Total for all EU 6 197 100 1.2 % 4 368 700 8 025 500 Note: The ‘Total for all EU’ figures include Croatia. 
Jäsenvaltiot, joissa arvioidaan olevan eniten romaneja Jäsenvaltio Keskimääräinen arvio romaniväestön koosta Vähimmäisarvio Enimmäisarvio Väestömäärä Osuus koko väestöstä Romania Bulgaria Unkari Espanja Slovakia Ranska Tšekki Kreikka 1 850 000 750 000 750 000 750 000 490 000 400 000 200 000 175 000 8,6 % 9,9 % 7,5 % 1,6 % 9,0 % 0,6 % 1,9 % 1,5 % 1 200 000 700 000 500 000 500 000 380 000 300 000 150 000 50 000 2 500 000 800 000 1 000 000 1 000 000 600 000 500 000 250 000 300 000 Yhteensä 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000 Yhteensä koko EU:ssa 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500 Huom.: Kroatia on otettu huomioon koko EU:ta koskevissa kokonaismäärissä.
Source: Council of Europe, ‘Estimates and official numbers of Roma in Europe’, July 2012. 
Lähde: Euroopan neuvosto, ”Estimates and official numbers of Roma in Europe”, heinäkuu 2012.
Introduction 15 Legal and policy framework 04 The EU treaties are the main legal basis for all EU initiatives aimed at promoting social inclusion in general, and the integration of Roma people in particular. 
Johdanto 15 Oikeudellinen ja toimintapoliittinen kehys 04 EU:n perussopimukset muodostavat kaikkien sosiaalista osallistumista yleisesti ja romanien integrointia erityisesti edistävien EU:n aloitteiden oikeusperustan.
Art‐ icle 2 of the Treaty on the European Union (TEU) is particularly relevant: among other things, it safeguards the rights of persons belonging to minorities (see Box 2). 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artikla on erityisen merkityksellinen, koska sillä mm. suojataan vähemmistöihin kuuluvien oikeuksia (ks. laatikko 2).
Article 2 of the Treaty on the European Union ‘The Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina.
These values are common to the Member States in a society in which pluralism, non‐discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail’. 
Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.”
05 Furthermore, Article 10 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) establishes the EU’s aim of combating discrimination on the grounds of ra‐ cial or ethnic origin by means of action by the Council (Article 19 TFEU). 
05 Lisäksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 artiklassa vahvistetaan EU:n pyrkimys torjua rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää neuvoston toimilla (SEUT, 19 artikla).
Article 21 TFEU also establishes the right of EU citizens to move and reside freely within the EU. 
SEUT-sopimuksen 21 artiklassa myös vahvistetaan EU:n kansalaisten oikeus liikkua ja oleskella vapaasti EU:ssa.
06 The following legal and policy instruments are also relevant to Roma integration measures: — the Charter of Fundamental Rights of the European Union of 20005, in par‐ ticular Article 21 on non‐discrimination. It became legally binding after the Treaty of Lisbon entered into force on 1 December 2009; — the two Council directives from 2000 on equal treatment6: the racial equality directive, which prohibits discrimination on the grounds of racial or ethnic origin in various areas; and the employment equality directive, which con‐ tains provisions stipulating equal treatment in the workplace; 5 Charter of Fundamental Rights of the European Union (OJ C 364, 18.12.2000, p. 
06 Romanien integroinnin kannalta merkityksellisiä ovat myös seuraavat oikeudelliset ja toimintapoliittiset välineet: – Euroopan unionin perusoikeuskirja vuodelta 20005 ja erityisesti syrjintäkiel-toa koskeva 21 artikla; perusoikeuskirjasta tuli oikeudellisesti sitova Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1. joulukuuta 2009 – yhdenvertaisesta kohtelusta vuonna 2000 annetut kaksi neuvoston direk-tiiviä6: rotusyrjintädirektiivi, jossa kielletään rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä eri aloilla, ja työsyrjintädirektiivi, jossa säädetään yhdenvertaisesta kohtelusta työssä 5 Euroopan unionin perusoikeuskirja (EYVL C 364, 18.12.2000, s.
1). 6 Council Directive 2000/43/EC of 29 June 2000 implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of racial or ethnic origin (‘racial equality directive’) (OJ L 180, 19.7.2000, p. 
1). 6 Neuvoston direktiivi 2000/43/ EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s.
22), Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation (‘employment equality directive’) (OJ L 303, 2.12.2000, p. 
22) ja neuvoston direktiivi 2000/78/ EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s.