natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 12 – Average cost per household with improved energy rating and number of renovated households per Member State 39 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Number of households with improved energy rating Average cost per household with improved energy rating (in euro) Source: ECA based on data provided by the European Commission (we calculated the average cost per household with improved energy rating by dividing the expenditure for energy efficiency renovation of residential buildings (reported in Annex) by the number of households with improved energy rating reported under Common Output Indicator 31 by 31 December 2018). 
Kaavio 12 — Keskimääräiset kustannukset energialuokitustaan parantanutta kotitaloutta kohti ja kunnostettujen asuntojen määrä jäsenvaltioittain 44 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Energialuokituksen paraneminen (kotitalouksien lukumäärä) Keskimääräiset kustannukset energialuokitustaan parantanutta kotitaloutta kohden (euroa) Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Euroopan komission toimittamien tietojen perusteella. (Tilintarkastustuomioistuin laski keskimääräiset kustannukset sellaista kotitaloutta kohti, jonka energialuokitus on parantunut. Laskelmassa asuinrakennusten energiatehokkuutta parantavaa peruskorjausta koskevat menot, jotka on ilmoitettu liitteessä, jaettiin niiden kotitalouksien lukumäärällä, joiden energialuokitus parani yhteisen tuotosindikaattorin 31 mukaisesti 31. joulukuuta 2018 mennessä).
The graph does not show the average cost per household for the eight Member States (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK) which reported no households with improved energy rating. 
Kaaviosta eivät näy kotitalouskohtaiset keskimääräiset kustannukset niissä kahdeksassa jäsenvaltiossa (FI, EL, IT, MT, NL, SE, SK ja UK), jotka eivät raportoineet energialuokitustaan parantaneista kotitalouksista.
The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved 80 To ensure that the necessary actions to promote cost-effective investments in energy efficiency are in place, the Commission required Member States to fulfil a specific ex ante conditionality by the start of the 2014-2020 programming period. 
Komissio jakoi kustannustehokkuustoimenpiteisiin tarkoitetun suoritusvarauksen menojen ja tuotosten eikä niinkään säästetyn energian määrän perusteella 80 Komissio pyrkii varmistamaan, että kustannustehokkaita investointeja energiatehokkuuteen edistävät toimet toteutetaan. Tätä varten se vaati jäsenvaltioita täyttämään asiaa koskevan ennakkoehdon ohjelmakauden 2014–2020 alkuun mennessä.
The actions to put in place for fulfilling this conditionality consisted of measures to ensure: (a) minimum requirements are in place related to the energy performance of buildings; (b) a system of certification of the energy performance of buildings; (c) strategic planning on energy efficiency; Average costperhousehold(ineuro) Number of households 
Ennakkoehdon täyttämisen edellyttämät toimet koostuivat toimenpiteistä, joilla varmistetaan a) rakennusten energiatehokkuuteen liittyvien vähimmäisvaatimusten olemassaolo b) rakennusten energiatehokkuustodistuksia koskevan järjestelmän olemassaolo c) energiatehokkuutta koskeva strateginen suunnittelu Keskimääräiset kustannukset kotitaloutta kohden (euroa) Kotitalouksien lukumäärä
(d) the provision to final customers of individual meters. 
d) käyttäjäkohtaisten mittareiden tarjoaminen loppukäyttäjille.
81 Except for Italy, all Member States we visited had put in place these actions from the start of the 2014-2020 programming period. 
81 Kaikki tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot Italiaa lukuun ottamatta olivat toteuttaneet nämä toimet ohjelmakauden 2014–2020 alusta alkaen.
Italy put in place the actions (a) and (b) in 2017, i.e. three years after the start of the 2014-2020 programming period. 
Italia toteutti toimet a) ja b) vuonna 2017 eli kolme vuotta ohjelmakauden 2014–2020 alkamisen jälkeen.
82 To ensure the result orientation of the operational programmes, the EU set aside a performance reserve (equal to 6 % of the Cohesion policy funding) and allocated it in August 2019 to priorities that had achieved their milestones. 
82 Toimenpideohjelmien tulossuuntautuneisuuden varmistamiseksi EU teki suoritusvarauksen (kuusi prosenttia koheesiopolitiikan rahoituksesta). Varat osoitettiin elokuussa 2019 prioriteetteihin, joissa oli saavutettu asetetut välitavoitteet.
Where there are two indicators both must achieve at least 85 % of their milestone value. 
Jos indikaattoreita on kaksi, niissä on kummassakin päästävä vähintään 85 prosenttiin välitavoitearvosta.
Where there are three (or more) indicators two must achieve at least 85 % and the other must achieve at least 75 % of its milestone value. 
Jos indikaattoreita on kolme (tai useampia), kahdessa niistä on saavutettava ainakin 85 prosenttia ja yhdessä vähintään 75 prosenttia välitavoitearvosta.
83 As identified in our previous reports41, such milestones are expressed in terms of spending and output indicators. 
83 Kuten aiemmissa kertomuksissamme41 on tuotu esiin, välitavoitteet ilmaistaan varainkäytön ja tuotosindikaattoreiden avulla.
The five operational programmes we examined expressed the milestones for energy efficiency measures in terms of expenditure and number of households with improved energy rating. 
Tarkastetuissa viidessä toimenpideohjelmassa esitettiin energiatehokkuustoimenpiteiden välitavoitteet menojen ja niiden kotitalouksien määränä, joiden energialuokitus on parantunut.
84 Except for Lithuania, the Commission decided whether or not to allocate the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, not on energy saved in residential buildings or on the cost-effectiveness of the investments. 
84 Komissio päätti, kohdennetaanko suoritusvaraus energiatehokkuustoimenpiteisiin, ja käytti perusteena menoja ja tuotoksia, ei asuinrakennuksissa säästetyn energian määrää eikä investointien kustannustehokkuutta.
85 In Ireland, the reported indicators “number of households with improved energy consumption classification” and “total amount of eligible expenditure” reported to the Commission are not reliable. 
85 Arvot eivät olleet luotettavia Irlannin komissiolle ilmoittamissa indikaattoreissa ”niiden kotitalouksien lukumäärä, joiden energiankulutusluokitus on parantunut” ja ”tukikelpoisten menojen kokonaismäärä”.
Following our audit and Commission observations, the Irish authorities reported that energy ratings did not improve for 52 % of households renovated by the Better Energy Warmer Home Schemes in 2017. 
Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen ja komission havaintojen seurauksena Irlannin viranomaiset raportoivat, että energialuokitus ei parantunut 52 prosentissa kotitalouksista, joita kunnostettiin ohjelmassa ”Better Energy Warmer Home” vuonna 2017.
The Irish authorities are currently reviewing the projects for households renovated in 2014, 2015, 2016 and 2018 to verify how many did not have their energy rating improved. 
Irlannin viranomaiset käyvät parhaillaan läpi vuosina 2014, 2015, 2016 ja 2018 kunnostettuja asuntoja koskevia hankkeita tarkistaakseen, kuinka monen energialuokitus ei ole parantunut.
86 For Lithuania, in August 2019 the Commission, based on a national system audit report, considered that there was a serious deficiency in the quality and reliability of the whole monitoring system and the data on common and specific indicators. 
86 Liettuan osalta komissio katsoi järjestelmätarkastusta koskevan kansallisen kertomuksen perusteella elokuussa 2019, että koko seurantajärjestelmän ja yhteisiä ja erityisiä indikaattoreita koskevien tietojen laadussa ja luotettavuudessa oli vakavia puutteita.
This was not specific to energy efficiency measures. 
Päätelmä ei koskenut pelkästään energiatehokkuustoimenpiteitä.
allocated the performance reserve to any of the measures in the Lithuania’s operational programme. 
Komissio ei ole vielä kohdentanut suoritusvarausta yhteenkään Liettuan toimenpideohjelman toimenpiteeseen.
Conclusions and recommendations 87 We examined five operational programmes in Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania, which allocated some €2.9 billion of their European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field. 
46 Johtopäätökset ja suositukset 87 Tilintarkastustuomioistuin tarkasti viisi toimenpideohjelmaa Bulgariassa, Tšekissä, Irlannissa, Italiassa (Apulia) ja Liettuassa.
We assessed whether this budget was used cost-effectively and whether the Commission and Member States had applied our recommendations from special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings. 
Se arvioi myös, ovatko komissio ja jäsenvaltiot panneet täytäntöön suositukset, jotka tilintarkastustuomioistuin esitti julkisten rakennusten energiatehokkuutta käsittelevässä erityiskertomuksessaan nro 21/2012.
88 As in our previous report, we conclude that cost-effectiveness does not guide EU spending on energy efficiency in buildings. 
88 Tilintarkastustuomioistuin totesi aiemmassa erityiskertomuksessaan, että kustannustehokkuus ei ohjaa rakennusten energiatehokkuuteen liittyvien EU:n varojen käyttöä.
The funded investments are still not focused on achieving the greatest potential energy savings for the budget invested. 
Rahoitetuissa investoinneissa ei edelleenkään keskitytä siihen, että saavutettaisiin suurimmat mahdolliset energiasäästöt suhteessa investoituun rahamäärään.
Project selection procedures more focused on cost-effectiveness could lead to higher energy savings per euro invested. 
Jos hankkeiden valintamenettelyissä painotettaisiin enemmän kustannustehokkuutta, saavutettaisiin suuremmat energiansäästöt investoitua euroa kohti.
89 As these funds are spent under shared management both the Commission and the Member States are responsible for using the funds to achieve the greatest impact. 
89 Koska komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat näitä varoja yhteistyössä, ne ovat myös yhdessä vastuussa siitä, että varoilla saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus.
However, the Commission considers that project selection is the exclusive responsibility of Member States. 
Komissio katsoo kuitenkin, että hankkeiden valinta on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla.
Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever. 90 We found that the needs identified by the Member States in the National Energy Efficiency Action Plans could not be properly considered when designing the 2014-2020 operational programmes due to timing constraints. 
Siksi on entistäkin tärkeämpää varmistaa, että varat käytetään kustannustehokkaasti. 90 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltioiden kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissaan yksilöimiä tarpeita ei aikataulurajoitusten vuoksi voitu ottaa asianmukaisesti huomioon, kun vuosien 2014– 2020 toimenpideohjelmia suunniteltiin.
For the 2021-2027 period, Member States had to submit the National Energy and Climate Plans by 31 December 2019 and the national Long-Term Renovation Strategies by 10 March 2020 to the Commission. 
Jäsenvaltioiden täytyi toimittaa komissiolle vuosia 2021–2027 koskevat kansalliset energia-ja ilmastosuunnitelmat 31. joulukuuta 2019 mennessä ja kansalliset pitkän aikavälin peruskorjausstrategiat 10. maaliskuuta 2020 mennessä.
These strategic documents should arrive in time to be reflected by Member States in Cohesion policy programmes. 
Kyseiset strategiset asiakirjat on toimitettava ajoissa, jotta jäsenvaltiot voivat ottaa ne huomioon koheesiopolitiikan ohjelmissa.
91 As regards the needs assessments of the operational programmes themselves, we found that: o All five operational programmes we examined identified the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings but did not quantify potential energy savings and the corresponding investment needs (paragraphs 23 to 28); 42 
91 Toimenpideohjelmien tarvearviointien osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: o Kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa viidessä toimenpideohjelmassa todettiin, että rakennuskannan, erityisesti asuinrakennusten, energiatehokkuutta on parannettava.
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver. 
Silti neljä viidestä tilintarkastustuomioistuimen tarkastamasta toimenpideohjelmasta käyttää edelleen avustuksia ainoana keinona rahoittaa näitä investointeja. Vain Liettua on ottanut käyttöön hyvin toimivan EU:n rahoitusvälineen, josta on myönnetty edullisia lainoja noin 4 000 moniasuntoisen rakennuksen kunnostamiseen (kohdat 33—35). o Komissio on ohjeistanut, että pitkälle menevien perusparannusten tekemiseen olisi kannustettava myöntämällä niihin suurempia tukiosuuksia.
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42). 
Liettua ja Tšekki mukauttivat tukitasoa kasvattaakseen mahdollisimman paljon yksityisen rahoituksen osuutta (kohdat 36—42).
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 
48 Suositus 1 – Parannetaan investointien suunnittelua ja kohdentamista Ennen kuin komissio hyväksyy ohjelmia, joissa ehdotetaan koheesiopolitiikan varojen käyttämistä energiatehokkuustoimenpiteisiin, sen olisi arvioitava, a) perustuvatko ohjelmat niiden toimien analysointiin, joita tarvitaan rahoitusvälineiden tai markkinamekanismien, kuten energiatehokkuutta koskevien sopimusten, käyttöön ottamiseksi; edistetäänkö ohjelmilla EU:n rahoittamien avustusten kustannustehokasta käyttöä energiatehokkuuden vähimmäisvaatimukset ylittäviin pitkälle meneviin perusparannuksiin siten, että erityiset markkinaolosuhteet otetaan huomioon b) noudattavatko ohjelmat kansallisia energia-ja ilmastosuunnitelmia ja kansallisia pitkän aikavälin peruskorjausstrategioita c) arvioidaanko ohjelmissa, minkä verran energiaa EU:n varoja käyttämällä säästetään.
92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver. 
92 Hankevalinnan osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: o Kaikissa viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa edellytettiin, että hankkeet perustuvat energiakatselmukseen ja että rakennuksille annetaan energiatehokkuustodistus ennen kunnostustöitä ja niiden jälkeen (kohdat 45— 48). o Kaikki tarkastuskäynnin kohteena olleet jäsenvaltiot Irlantia lukuun ottamatta edellyttivät hankkeilta tietynasteista kunnianhimoa.
Recommendation 2 – Improving project selection procedures For the 2021-2027 period, the Commission should ensure that managing authorities fulfil the requirements of the Financial Regulation in relation to the principles of economy, efficiency and effectiveness, notably by using project selection procedures that: — set minimum and/or maximum thresholds for key parameters (e.g. the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should reach after project, the net present value, the simple payback time or the cost per unit of energy saved); — assess the relative costs and benefits of projects and select those delivering higher energy savings and other benefits at lower cost. 
Suositus 2 – Parannetaan hankkeiden valintamenettelyjä Komission olisi kaudella 2021–2027 varmistettava, että hallintoviranomaiset noudattavat varainhoitoasetuksen vaatimuksia, jotka koskevat taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita.
93 As regards the performance framework, we found that: o There is no indicator measuring energy saved by investments in residential buildings, thus it is not possible to know the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets. 
93 Tuloksellisuuskehyksen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa: o Asuinrakennuksiin tehtävillä investoinneilla säästettyä energiaa mittaava indikaattori puuttuu, joten ei ole mahdollista tietää, missä määrin EU:n määrärahoilla edistetään EU:n energiatehokkuustavoitteita.
There is also no indicator measuring other benefits these investments should generate (paragraphs 67 to 76); 44 o None of the indicators used in the Member States we visited measures the cost-effectiveness of the investments in buildings as the Commission did not design its 2014-2020 monitoring system to provide information on the cost per unit of energy saved (paragraphs 77 to 79); o All of the managing authorities we visited (except Italy (Puglia)) carried out the actions defined by the ex ante conditionality for energy efficiency investments in good time. 
Käytössä ei myöskään ole indikaattoria, jolla mitattaisiin investointien tuottamia muita hyötyjä (kohdat 67—76). o Yksikään tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltioissa käytetyistä indikaattoreista ei mittaa rakennuksiin tehtyjen investointien kustannustehokkuutta. Komissio ei nimittäin suunnitellut vuosien 2014–2020 seurantajärjestelmää antamaan tietoja säästettyä energiayksikköä kohti aiheutuvista kustannuksista (kohdat 77—79). o Kaikki hallintoviranomaiset, joiden luo tehtiin tarkastuskäynti (Italiaa (Apulia) lukuun ottamatta), toteuttivat energiatehokkuusinvestointeihin liittyvissä ennakkoehdoissa määritellyt toimet hyvissä ajoin.
However, the criteria for allocating the performance reserve did not ensure the result-orientation of the spending, as the Commission allocated it based on spending and outputs, rather than energy saved or cost-effectiveness (paragraphs 80 to 86). 
Suoritusvarauksen kohdentamisperusteilla ei kuitenkaan varmistettu varainkäytön tulossuuntautuneisuutta, sillä komissio jakoi varat menojen ja tuotosten eikä 51 säästetyn energian määrän tai kustannustehokkuuden perusteella (kohdat 80— 86).
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission should: (a) provide information both on the aggregate expenditure and amount of energy saved or other results generated by the investments; (b) define indicators for monitoring the cost-effectiveness of the investments; and (c) use these indicators when making decisions on the allocating resources in the 2021-2027 period mid-term review. 
Suositus 3 – Lisätään tuloksellisuuskehyksen tulossuuntautuneisuutta, jotta voidaan paremmin seurata edistymistä kohti EU:n energiatehokkuustavoitteita ja parantaa tilivelvollisuutta Komission olisi a) annettava tietoa sekä kokonaiskustannuksista että säästetyn energian määrästä ja muista investointien tuottamista tuloksista b) määriteltävä indikaattorit, joilla seurataan investointien kustannustehokkuutta c) hyödynnettävä näitä indikaattoreita tehdessään kauden 2021–2027 väliarvioinnin yhteydessä päätöksiä varojen allokoinnista.
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes for (b) and once all the 2021-2027 programmes are approved for (a) and (c). 
Tavoiteajankohta: alakohta b) ajoissa kauden 2021–2027 ohjelmien hyväksymistä ajatellen ja alakohdat a) ja c) sen jälkeen, kun kaikki kauden 2021–2027 ohjelmat on hyväksytty.
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 30 March 2020. 
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Nikolaos Milioniksen johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 30. maaliskuuta 2020 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 45 
Tilintarkastustuomioistu imen puolesta Klaus-Heiner LEHNE Presidentti
Energy audit: A standard energy audit consists of a comprehensive energy analysis for the energy systems of a facility. 
Sanasto Energiakatselmus: Tavanomaiseen energiakatselmukseen kuuluu rakennuksen energiajärjestelmien kattava energia-analyysi.
In particular, it includes the development of a baseline for its energy use, an evaluation of potential energy savings, and the cost-effectiveness of appropriately selected energy conservation measures. 
Siihen sisältyy ennen kaikkea energiankäytön lähtötilanteen määrittäminen sekä energiansäästömahdollisuuksien ja tarkoituksenmukaisesti valittujen energiansäästötoimien kustannustehokkuuden arvioiminen.
Energy efficiency: It refers to using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. 
Energiatehokkuus: Entisentasoinen taloudellinen toiminta tai palvelu on mahdollinen pienemmällä energiankulutuksella.
Investment in energy efficiency provides a better economic and societal return than investment in energy supply. 
Investoimalla energiatehokkuuteen saadaan parempi taloudellinen ja yhteiskunnallinen tuotto kuin investoimalla energiantarjontaan.
Energy efficiency increases the potential for economic growth, makes companies more competitive, lowers household energy bills and leads to lower energy import dependency, reduced emissions and improved air quality. 
Energiatehokkuus parantaa mahdollisuuksia taloudelliseen kasvuun, lisää yritysten kilpailukykyä, pienentää kotitalouksien energialaskua, vähentää riippuvuutta tuontienergiasta, alentaa päästöjä ja parantaa ilman laatua.
Energy Efficiency Obligation Schemes: Market-based instruments, defined by Article 7 of the Energy Efficiency Directive 2012/27/EU, that place requirements for ‘obligated parties’ to meet quantitative energy savings targets across their portfolio. 
Energiatehokkuusvelvoitejärjestelmät: Energiatehokkuusdirektiivin 2012/27/EU 7 artiklassa määriteltyjä markkinapohjaisia välineitä, joilla asetetaan ”velvoitetuille osapuolille” vaatimuksia saavuttaa määrälliset energiansäästötavoitteet koko salkkunsa osalta.
Obligated parties may be retail energy sales companies, energy or transport fuel distributors. 
Velvoitettuja osapuolia voivat olla energian vähittäismyyntiyritykset ja energian tai liikennepolttoaineen jakelijat.