natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Table 6 (source ZMP) shows the surplus in relation to the total supply of manufactured products (includ-2 ing imports). () OECD: Agricultural policies in OECD countries, monitoring and evaluation 2000. 
Taulukosta 6 (lähde: ZMP) voidaan nähdä ylijäämä suhteessa 2 teollisten tuotteiden kokonaistarjontaan (tuonti mukaan luettuna). () OECD: Agricultural policies in OECD countries, monitoring and evaluation 2000.
Disposal of milk products (1998) Exports 13,79 mio t Variations of stocks 1,41 mio t Subsidised internal consumption 10,1 mio t Source: ZMP milk balance sheet. Budget expenditure Unsubsidised internal consumption 92,28 mio t 16. 
Maitotuotteiden myynti (1998) Vienti 13,79 milj. t Varastojen muutokset 1,41 milj. t Varastojen muutokset Vienti Ylitarjonta verrattuna kysyntään yhteisössä Tuettu kulutus yhteisössä 10,1 milj. t Tuen ulkopuolelle jäävä kulutus yhteisössä 16.
The equilibrium of the market in milk and milk products is maintained by means of Community financing for the disposal of 25 Mio t (1) in milk equivalent in 1999, financed at a net budget1 () In a document entitled ÔSituation and outlook dairy sectorŐ (CAP 2000 series of working documents), the Commission calculates the surplus as the difference between production and total consumption, including on-farm consumption and the consumption of farm produce (direct sales). 
Maito-ja maitotuotealan markkinoiden tasapainoa ylläpidetään myyntiä varten myönnetyn yhteisön rahoituksen avulla; 25 miljoonan maitoekvivalenttitonnin (1) myynnistä aiheutui 1 ( ) Asiakirjassa ”Situation & Outlook Dairy Sector” (YMP 2000 -sarjan valmisteluasiakirjat) komissio määrittää ylijäämän laskemalla tuotannon ja kokonaiskulutuksen välisen erotuksen. Maatilalla tapahtuva miljoonaa maitoekvivalenttitonnia
C 305/8 EN Official Journal of the European Communities 30.10.2001 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Đ 1 000 Other measures Disposal measures Export refunds Storage cost Financial contributions 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Other measures Other products School milk Cheese SMP Butter 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Illustration 4 Common organisation of the market in the milk and milk productsŐ sector Expenditure broken down by category Source: figures 1988-96: Commission, DGVI, CAP 2000 working document: Situation and outlook dairy sector, Table 14, April 1997 figures 1997-99: drawn up by the Court of Auditors on the basis of documents illustrating the development of EAGGF-Gurantee expenditure, Commission, DGVI. 
C 305/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30.10.2001 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 – 1 000 Muut toimenpiteet Myyntitoimenpiteet Vientituki Varastointikustannukset Rahoitusosuus 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 Muut toimenpiteet Muut tuotteet Koululaisten maito Juusto Rasvaton maitojauhe Voi 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Kaavio 4 Maito-ja maitotuotealan yhteinen markkinajärjestely Menot ryhmittäin Lähde: Vuodet 1988–1996: komission PO VI, YMP 2000 valmisteluasiakirja: Situation and outlook dairy sector, taulukko 14, huhtikuu 1997. Vuodet 1997–1999: tilintarkastustuomioistuin valmistellut EMOTR:n tukiosaston menojen kehitykseen liittyvien asiakirjojen perusteella, komission PO VI.
For 1998 gross expenditure includes expenditure in Chapter B1-20 (ECU 2810,8 Mio) and School milk scheme (ECU 105 Mio) in B1-312 and Social assistance butter (ECU 4 Mio) in B1-313. For 1999 gross expenditure includes expenditure in Chapter B1-20 (ECU 3007,8 Mio) and School milk Scheme (ECU 87,6 Mio) in B1-312 and Social assistance butter (ECU 3,6 Mio) in B1-313. 
Vuoden 1998 bruttomenoihin sisältyvät luvun B1-20 menot (2 810,8 milj. ecua), koululaisten maito budjettikohdasta B1-312 (105 milj. ecua) sekä voin kulutustuki sosiaalihuollon edunsaajille budjettikohdastaB1-313(4milj.ecua).Vuoden1999bruttomenoihinsisältyvätluvunB1-20menot(3007,8milj.ecua),koululaistenmaitobudjettikohdastaB1-312 (87,6 milj. ecua) sekä voin kulutustuki sosiaalihuollon edunsaajille budjettikohdasta B1-313 (3,6 milj. ecua). milj. euroa milj. euroa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Kaavio 5 Maito-ja maitotuotealan yhteinen markkinajärjestely Menot eriteltyinä tuotteen tai toimenpiteen mukaan Huom.
Other products are whole milk powder, condensed milk, etc. 
Muita tuotteita ovat esimerkiksi täysmaitojauhe ja kondensoitu maito.
Source: see Illustration 4. 
Lähde: Ks. kaavio 4.
30.10.2001 EN Official Journal of the European Communities C 305/9 18. 
30.10.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 305/9 18.
The Court has reported on various aspects of the milk market, in particular the measures used to dispose of the 25 mio t milk equivalent resulting from the level of milk quota currently in force and criticised the lack of a rigorous assessment of the alternatives available. 
Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tuonut esiin maitoalan markkinoihin (erityisesti tällä hetkellä voimassa olevasta maitokiintiöstä johtuvan 25 miljoonan maitoekvivalenttitonnin suuruisen määrän myymiseksi käytettäviin toimenpiteisiin) liittyviä eri näkökohtia. Tilintarkastustuomioistuin on kritisoinut sitä, että käytettävissä olevista vaihtoehdoista ei ole tehty tarkkaa arviota.
The Commission informed the Court that such a study would be carried out (1). 
Komissio on ilmoittanut tilintarkastustuomioistuimelle, että tällainen tutkimus toteutettaisiin (1).
Production prices and dairy farmersŐ incomes 19. 
Tuotantohinnat ja maidontuottajien tulot 19.
Dairy farm incomes, calculated by taking the net added value per family work unit (FNAV/FWU) (2), increased by more than farm incomes as a whole between 1984 and 1996 (+ 66 % against + 61 %). 
Maitotilojen tulot, jotka lasketaan perhekohtaisen työvoi-mayksikön nettolisäarvon (FNAV/FWU) (2) perusteella, kasvoivat enemmän kuin maataloustuottajien kokonaistulot vuosina 1984–1996 (66 prosenttia verrattuna 61 prosenttiin).
Throughout this period, dairy farm incomes were significantly higher than average farm incomes. 
Koko kauden ajan maidontuottajien tulot olivat selvästi suuremmat kuin maataloustuottajien tulot keskimäärin.
There are three reasons for this increase: support for production prices, increased dairy farm productivity (see paragraph 23) and direct Community aid from other sectors. 
Kasvuun on kolme syytä: tuotantohintojen tuki, maitotilojen lisääntynyt tuottavuus (ks. kohta 23) sekä suora yhteisön tuki muilta aloilta.
Although this type of aid is less substantial for milk than for other agricultural sectors, the contribution it makes to milk producersŐ incomes has steadily grown, increasing from 7 % in 1990 to 24 % in 1996. 
Vaikka maidon kohdalla suora tuki ei olekaan yhtä merkittävä kuin muilla maatalouden aloilla, sen osuus maidontuottajien tuloista on kasvanut tasaisesti nousten 24 prosenttiin vuonna 1996, kun se vuonna 1990 oli 7 prosenttia.
The prices paid to milk producers and the incomes (3) of these producers still differ significantly from one Member State to another. 
Maidontuottajille maksetut hinnat ja tuottajien tulot (3) vaihtelevat yhä suuresti eri jäsenvaltioiden välillä.
Despite a closer alignment of prices since 1984, the highest average price paid to producers in 1999 (in Greece, Italy, and Sweden) was 25 % more than the lowest average price (paid in the United Kingdom, Belgium and Ireland). 
Huolimatta siitä, että hintoja on lähennetty vuodesta 1984, tuottajille maksettu korkein keskimääräinen hinta vuonna 1999 (Italiassa, Kreikassa ja Ruotsissa) oli 25 prosenttia korkeampi kuin alhaisin keskimääräinen hinta (Belgiassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).
This disparity is even greater as regards income. 
Tuloerot ovat vielä suuremmat.
The incomes for dairy farmers are lowest in Portugal and Sweden. 
Maidontuottajien tulot ovat pienimmät Portugalissa ja Ruotsissa.
In 1996-1997, dairy incomes in Portugal and Sweden were only 32 % and 36 % respectively of the average income of milk producers in the European Union. 
Vuonna 1996–1997 maidontuottajien tulot olivat Portugalissa ainoastaan 32 prosenttia ja Ruotsissa ainoastaan 36 prosenttia maidontuottajien keskimääräisestä tulosta Euroopan unionissa.
Explanations for discrepancies in price and income are to be sought in the differences in the structure of holdings and purchasers, production cost and level of demand not in the existence of the quota regime. 
Hintojen ja tulojen erot johtuvat tilojen rakenteeseen ja ostajiin, tuotantokustannuksiin sekä kysyntään liittyvistä eroista, eivät kiintiöjärjestelmästä.
Costs for the consumer 22. 
Kuluttajille koituvat kustannukset 22.
While budgetary costs have continued to decrease, the consumer continues to pay high prices for dairy products, notably as a result of price support measures. 
Talousarviokustannukset ovat pienentyneet edelleen, mutta kuluttajat maksavat yhä maitotuotteista korkeita hintoja juuri hin-tatukitoimenpiteiden vuoksi.
For the period 1997 to 1999, the OECD assessed the producer subsidy equivalent (PSE) (4) as being 54 % of the value of output for milk as opposed to 44 % for agricultural products as a whole. 
Kaudella 1997–1999 OECD arvioi tuottajien tukiekvivalentin (4) olevan 54 prosenttia maidon koko tuotantomäärän arvosta ja 44 prosenttia kaikkien maataloustuotteiden koko tuotantomäärän arvosta.
In other words, EU consumers pay for dairy products twice as much as they would in a free market. 
Toisin sanoen kuluttajat maksavat EU:ssa maitotuotteista kaksinkertaisen hinnan verrattuna siihen, mitä he maksaisivat vapailla markkinoilla.
The restructuring of milk production has continued under the quota regime 23. 
Maidontuotannon rakenneuudistusta on jatkettu kiintiöjärjestelmän aikana 23.
Between 1979 and 1985, prior to the introduction of the quota system, there was a marked increase in dairy farm productivity. 
Vuosina 1979–1985, ennen kiintiöjärjestelmän käyttöönottoa, maitotilojen tuottavuus lisääntyi huomattavasti.
The number of dairy farms was falling by around 4 % each year and numbers of dairy cattle were declining slightly. 
Maitotilojen määrä pieneni noin 4 prosenttia vuosittain, ja lypsykarjan määrä pieneni hieman.
Average herd size per farm was increasing by 4,5 % each year (see Illustration 6). 
Tilojen keskimääräinen karjakoko kasvoi 4,5 prosenttia vuosittain (ks. kaavio 6).
Dairy farm productivity has continued to increase since the introduction of the milk quota system (see Illustration 7). 
Maitotilojen tuottavuus on lisääntynyt edelleen maidon kiintiöjärjestelmän käyttöönoton jälkeen (ks. kaavio 7).
Average production levels for dairy farms rose by 119 % between 1985 and 1997. 
Maitotilojen keskimääräinen tuotanto kasvoi 119 prosenttia vuosina 1985–1997.
This increase can be explained by the increase in production per dairy cow (+ 29 %) and by the growth in the average size of dairy farms (+ 74 %). 
Kasvu voidaan selittää sillä, että tuotanto lypsylehmää kohti lisääntyi (29 prosenttia) ja maitotilojen keskimääräinen koko kasvoi (74 prosenttia).
Milk production is becoming concentrated in ever larger and ever fewer farms (Đ 56 %). 
Maidontuotanto keskittyy yhä suurempiin ja harvempiin tiloihin (vähennystä 56 prosenttia).
In 1997, farms with over 50 cows accounted for 48 % of all dairy cattle within the Community (as against 31,5 % in 1985). 
Vuonna 1997 kaikesta yhteisön lypsykarjasta 48 prosenttia oli tiloilla, joilla oli yli 50 lehmää (kun määrä vuonna 1985 oli 31,5 prosenttia).
(1) Commission reply to Special Report No 8/2000 (OJ C 132, 12.5.2000). 
(1) 2 () 3 ( ) Komission vastaus erityiskertomukseen nro 8/2000 (EYVL C 132, 12.5.2000).
(2) Farm net added value (FNAV) is the total gross output (including own on-farm consumption) minus the fixed and variable costs incurred in carrying on farming activities. 
Tilakohtainen nettolisäarvo (FNAV) tarkoittaa bruttomääräistä kokonaistuotantoa (mukaan luettuna tilalla tapahtuva kulutus), josta vähennetään maataloustoimintaan liittyvät kiinteät ja muuttuvat kustannukset.
It does not include financing charges, labour costs and farm rents. It is adjusted to take into account duties, taxes, premiums and subsidies. It gives a positive weighting to family labour and paid employment, own capital and borrowed capital and farm management. 
Mukaan ei lueta rahoituskuluja, työvoimakustannuksia tai maatilan vuokraa. Nettolisäarvoa mukautetaan tullien, verojen, palkkioiden ja tukien mukaan ottamiseksi ja siinä annetaan positiivinen painotus perheeseen kuuluvalle ja palkatulle työvoimalle, omalle ja vieraalle pääomalle sekä tilanhoidolle.
The annual work unit represents the farm work done by one full-time worker over the course of one year, whether paid or unpaid. 
Vuosittainen työvoimayksikkö tarkoittaa yhden kokoaikaisen työntekijän vuoden aikana palkallisena tai palkatta tekemää maataloustyötä.
The family work unit represents the work done by the 3 farmer and the members of his family. 
Perhekohtainen työvoimayksikkö tarkoittaa maataloustuottajan ja hänen perheenjäsentensä tekemää työtä.
Source RICA. () Comparison on incomes is made by using current exchange rates. 
Lähde: RICA. Tulojen vertailussa käytettiin tämänhetkisiä valuuttakursseja.
4 () The PSE is an indicator of the value of the monetary transfers made to farmers over the course of a given year resulting from the various instruments of agricultural policy. 
4 () Tuottajien tukiekvivalentti osoittaa maataloustuottajille tietyn vuoden aikana maatalouspolitiikan eri välineistä tehtyjen varainsiirtojen arvon.
It takes into account price support measures, direct aid to producers, subsidies aimed at reducing production costs and other measures concerning general agricultural services. 
Siinä otetaan huomioon hintatukitoimet, tuottajien saama suora tuki, tuotantokustannusten alentamiseen tarkoitetut tuet ja muut yleisiä maatalouspalveluja koskevat toimenpiteet.
It is an attempt to quantify the direct transfers financed by the taxpayer and the indirect transfers financed by the consumer that contribute to maintaining farm incomes. 
Tukiekvivalentin tarkoituksena on esittää määrällisesti veronmaksajan rahoittamat suorat varainsiirrot ja kuluttajan rahoittamat välilliset varainsiirrot, jotka osaltaan ylläpitävät maataloustuloa.
Source OECD. 
Lähde: OECD.
C 305/10 EN Official Journal of the European Communities 30.10.2001 Number of Number of dairy cows farms in dairy cows Number of in thousands thousands per farm 30 000 25 000 20 0 00 15 000 10 000 25 309 14 Illustration 6 Development of the structure of dairy farms 24 518 31 35 30 25 20 071 22 18 672 20 15 10 5 18 5 000 1 810 1 379 913 600 00 1979 1985 1991 1997 Source: EUROSTAT: Enquiries into the structure of farms, data recorded by DGVI: ÔSituation of Agriculture..Ő and New Cronos. 
C 305/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30.10.2001 Kaavio 6 Maitotilojen rakenteen kehitys 24 518 20 071 22 00 1979 1985 1991 1997 Lähde: EUROSTATin selvitykset tilojen rakenteesta; PO VI toistaa tiedot asiakirjassaan ”Maatalouden tilanne...” sekä New Cronos.
Illustration 7 Development of milk production on dairy farms Milk production Number of dairy by farm in tonnes cows per farm Yield in kg per dairy cow 200 180 160 140 120 100 80 60 40 20 5 258 kg 5 551 kg 172,6 t 31 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 4 029 kg 14 4 423 kg 78,7 t 18 115,6 t 56,4 t 22 00 1979 1985 1991 1997 Source: EUROSTAT: Enquiries into the structure of farms, data recorded by DGVI: ÔSituation of Agriculture..Ő and New Cronos. 
Tilojen Lypsylehmien lukumäärä lukumäärä (tuhatta) (tuhatta) Lypsylehmiä tilaa kohti 30 000 25 000 20 0 00 15 000 10 000 25 309 14 31 35 30 25 5 000 1 810 18 18 672 20 15 10 5 1 379 913 600 Kaavio 7 Maidontuotannon kehitys maitotiloilla Tuotetun maidon määrä Lypsylehmiä tilaa kohti (t) tilaa kohti Tuotos lypsylehmää kohti (kg) 200 180 160 140 120 100 80 60 40 20 5 258 kg 5 551 kg 172,6 t 31 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 4 029 kg 14 4 423 kg 78,7 t 18 115,6 t 56,4 t 00 1979 1985 1991 1997 Lähde: EUROSTATin selvitykset tilojen rakenteesta; PO VI toistaa tiedot asiakirjassaan ”Maatalouden tilanne...” sekä New Cronos.
30.10.2001 EN Official Journal of the European Communities C 305/11 Quota is a valuable asset 25. 
30.10.2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 305/11 Kiintiö on varallisuusarvo 25.
The initial allocation of quota was made to producers having previously produced milk, without charge. 
Alkuperäiset kiintiöt jaettiin ilmaiseksi tuottajille, jotka olivat ennenkin tuottaneet maitoa.
Purely as a result of the existence of the quota regime that quota now has a monetary value. 
Kiintiöllä on nyt rahallinen arvo täysin kiintiöjärjestelmän olemassaolon vuoksi.
Even in Member States where a market for quotas does not exist, for example France, the land which has a quota attached is worth more than land without. 
Jopa sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa kiintiöiden markkinoita ei ole, kuten Ranskassa, kiintiön alainen maa-alue on arvokkaampi kuin maa-alue, johon kiintiötä ei sovelleta.
As a result entry into the milk market or increases in the scale of individual holdings are more difficult and more expensive. 
Näin ollen pääsy maitoalan markkinoille tai yksittäisten tilojen laajentaminen on vaikeampaa ja kalliimpaa.
Abolition of quotas, may give rise to demands for compensation to quota holders. 
Kiintiöiden poistaminen saattaa johtaa siihen, että kiintiöiden haltijat pyytävät korvauksia.
This asset, although a creation of the EU regulations was, at least in one Member State, eligible for funding under the structural funds. 
Vaikka tämä varallisuusarvo perustuu yhteisön asetuksiin, kiintiöiden hankkimiseen oli mahdollista saada rahoitusta rakennerahastoista ainakin yhdessä jäsenvaltiossa.
In Ireland, a restructuring programme provided for a 75 % contribution from the EU budget toward the purchase cost of quota for eligible farmers. 
Irlannissa tukikelpoisille maataloustuottajille korvattiin rakenneuudistusta koskevan ohjelman mukaisesti 75 prosenttia kiintiön ostamisen kustannuksista; varat otettiin yhteisön talousarviosta.
Conversely in Spain, some farmers had benefited from Structural FundsŐ financing to develop milk production but they could not afford to buy sufficient quota to make an efficient dairy holding. 
Espanjassa taas eräät maataloustuottajat saivat rakennerahastoista tukea maidontuotannon kehittämiseen, mutta heillä ei ole ollut varaa ostaa riittäviä kiintiömääriä tehokkaan maatilan luomiseksi.
No structural funding for buying sufficient quota was forthcoming. 
Riittävien kiintiöiden ostamiseen ei myönnetty rakennetukea.
These cases show that such co-financing from the Community budget, adds to the cost of the support for the dairy sector and creates inconsistencies of treatment between Member States. 
Nämä tapaukset osoittavat, että tällainen osarahoittaminen yhteisön talousarviosta lisää maitoalan tuesta aiheutuvia kustannuksia ja johtaa erilaiseen kohteluun eri jäsenvaltioissa.
MEMBER STATES HAVE THE MAIN RESPONSIBILITY FOR IMPLEMENTATION OF THE QUOTA REGIME 28. 
JÄSENVALTIOILLA ON PÄÄVASTUU KIINTIÖJÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA 28.
The Member States are mainly responsible for the implementation and management of the quota regime. 
Pääasiallinen vastuu kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanosta ja hallinnoinnista on jäsenvaltioilla.
The quota regime causes inefficiencies in milk production 29. 
Kiintiöjärjestelmä saa aikaan maidontuotannon tehottomuutta 29.
Following the last round of accessions, the Community market could have been rebalanced by redistributing the national reference quantities previously allocated to the 12 Member States among the 15. 
Uusimpien jäsenvaltioiden liityttyä unioniin yhteisön markkinoita olisi voitu tasapainottaa jakamalla kahdelletoista jäsenvaltiolle aiemmin osoitetut kansalliset viitemäärät uudestaan viidentoista jäsenvaltion kesken.
This would have resulted in a reduction in the surpluses disposed of using the Community budget, but the opportunity was not taken. 
Tällöin ylijäämää, jonka myyntiä tuetaan yhteisön talousarviosta, olisi voitu pienentää. Tilaisuutta ei kuitenkaan käytetty hyväksi.
The existence of 15 national reference quantities without provision to transfer quotas between producers operating in different Member States means that the resources used to produce milk cannot be optimised. 
Jokaisella viidestätoista jäsenvaltiosta on kansallinen viitemääränsä, ja kiintiöitä ei voida siirtää eri jäsenvaltioissa toimivien tuottajien välillä, mikä tarkoittaa sitä, että maidon tuottamiseen käytettyjä voimavaroja ei pystytä optimoimaan.
This hampers the rational development of production and limits production in those EU regions best suited to it. 
Tämä vaikeuttaa tuotannon järkiperäistä kehittämistä ja rajoittaa tuotantoa sellaisilla EU:n alueilla, joilla on parhaat edellytykset maidontuotantoon.
The restriction on transfers and on the offsetting mechanism (see paragraphs 40 to 42) between producers operating in different Member States seems anachro-nistic from the point of view of a single market and in the light of rules on competition in force in the European Union. 
Eri jäsenvaltioissa toimiville tuottajille asetetut rajoitukset, jotka koskevat kiintiöiden siirtämistä sekä tasausmekanismia (ks. kohdat 40–42), vaikuttavat vanhentuneilta yhtenäismarkkinoiden kannalta ja kun otetaan huomioon Euroopan unionissa voimassa oleva kilpailulainsäädäntö.
Any suppression of these restrictions should imply a corresponding decrease of the global quota. 
Jos nämä rajoitukset poistetaan, yhteisön kokonaiskiintiötä olisi alennettava vastaavasti.
Since 1999/2000 quotas restrict production in all Member States (except the new German Lnder). 
Markkinointivuodesta 1999–2000 lähtien kiintiöillä on rajoitettu tuotantoa kaikissa jäsenvaltioissa (lukuun ottamatta Saksan uusia osavaltioita).
In four Member States (Greece, Spain, Italy, the United Kingdom) milk production is lower than consumption. 
Neljässä jäsenvaltiossa (Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) maidon tuotanto on vähäisempää kuin sen kysyntä.
In three Member States (Denmark, Ireland, the Netherlands) national production is above the level of consumption. 
Kolmessa muussa jäsenvaltiossa (Tanskassa, Irlannissa ja Alankomaissa) kansallinen tuotanto taas ylittää kysynnän.
As a result some national authorities, notably in Italy, have faced difficulties in implementing the system against strong social opposition. 
Kansalliset viranomaiset puolestaan ovat kohdanneet vaikeuksia järjestelmän täytäntöönpanossa, kun yhteiskunnallinen vastustus on ollut kii-vasta.
Table1 shows estimates of self-sufficiency rates by Member State as no figures on internal consumption in milk equivalent were made available by the Commission. 
Taulukossa 1 on arvioitu jäsenvaltioiden omavaraisuusastetta, sillä komissiosta ei saatu maitoekvivalentteina ilmaistua sisäistä kulutusta koskevia lukuja.
10 982,3 268,1 255,5 n.a. 
10 982,3 268,1 255,5 t.p.
10 991,9 11 024,0 192% 188% 187% 186% 184% 181% 180% 178% 176% 175% 175% n.a. 
10 991,9 11 024,0 192% 188% 187% 186% 184% 181% 180% 178% 176% 175% 175% t.p.
10 869,0 10 778,0 10 536,0 10 431,0 10 500,0 10 496,0 10 825,0 10 535,0 10 458,0 10 541,0 SPAIN AUSTRIA Self-sufficiency Quota (1) Production (1) 2 369,8 2 292,0 n.a. 2 355,7 2 365,4 n.a. 3 300,0 3 243,0 n.a. 
10 869,0 10 778,0 10 536,0 10 431,0 10 500,0 10 496,0 10 825,0 10 535,0 10 458,0 10 541,0 ESPANJA Omavaraisuusaste Kiintiö (1) 4 650,0 Tuotanto (1) 4 637,1 PORTUGALI Kiintiö (1) Tuotanto (1) 1 147,0 Omavaraisuusaste ITÄVALTA Omavaraisuusaste Yhteensä Kiintiö (1) 104 381,6 Tuotanto (1) 106 975,2 Kulutus 88 300,0 98 761,1 101 675,2 92 510,0 96 105,6 99 117,3 90 100,0 97 676,6 99 181,2 87 200,0 97 864,8 100 689,8 85 630,0 103 754,9 105 086,6 90 000,0 103 754,9 103 211,7 91 700,0 106 170,3 103 137,7 92 140,0 107 062,4 103 637,1 93 360,0 Kiintiö (1) Tuotanto (1) 2 369,8 2 292,0 t.p.