natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Court found unrealistic assumptions, calculation errors and other inconsistencies in the financial projections that had not been detected by the Member State authorities during the appraisal of the project (see examples in Box 4). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi taloudellisissa ennusteissa epärealistisia olettamuksia, laskuvirheitä ja muita epäjohdonmukaisuuksia, joita jäsenvaltioiden viranomaiset eivät olleet havainneet hankearvioinnin aikana (ks. laatikossa 4 esitetyt esimerkit).
As shown in part I, the Member States audited did not identify structural and territorial needs for public intervention and did not set specific objectives for the measure. 
Kuten ensimmäisestä osasta ilmenee, tarkastetut jäsenvaltiot eivät kartoittaneet julkisen toimenpiteen rakenteellista ja alueellista tarvetta eivätkä asettaneet toimenpiteelle erityistavoitteita.
As a consequence a wide range of potential projects in almost all food sectors was eligible for support. 
Tästä seurasi, että laaja valikoima mahdollisia hankkeita oli oikeutettu tukeen lähes kaikilla elintarvikealoilla.
Three main instruments are available to the Member States to ensure that support is nevertheless directed to the projects that best meet the national or regional needs: application of selection criteria, imposing specific conditions and varying the aid rates to give incentives. SELECTION SYSTEMS 35. 
Jäsenvaltioiden käytössä on kolme pääasiallista välinettä, joiden avulla varmistetaan, että tuki kuitenkin ohjautuu hankkeille, jotka tyydyttävät parhaiten kansalliset tai alueelliset tarpeet. Nämä välineet ovat valintakriteerien noudattaminen, erityisehtojen asettaminen ja tukitason käyttö kannustimena.
Member States are expected to make a selection from within the population of eligible investment projects, using selection criteria related to the objectives set. 
Jäsenvaltioiden on määrä valita tuensaajat esitettyjen tukikelpoisten investointihankkeiden joukosta asetettuihin tavoitteisiin perustuvien valintakriteerien avulla.
This is a requirement of the EU legislation. 
Tämä on EU:n lainsäädännön mukainen vaatimus.
It allows the relative merits of project proposals to be evaluated on an objective basis and for those projects that do not represent value for money to be rejected. 
Sen avulla hanke-ehdotusten edut voidaan arvioida objektiivisesti ja hylätä hankkeet, jotka eivät tarjoa rahalle vastinetta.
19 Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 
19 Erityiskertomus nro 1/2013 – Onko EU:n elintarviketeollisuustuella lisätty maataloustuotteiden arvoa vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla?
Spain (Castilla y León) and Poland have not defined such selection criteria. 
Espanja (Kastilia ja León) ja Puola eivät ole määrittäneet tällaisia valintakriteerejä.
The selection systems applied in the other four Member States audited are characterised by weaknesses, described below. 
Neljässä muussa tarkastetussa jäsenvaltiossa valintajärjestelmissä esiintyy jäljempänä kuvattuja puutteita.
While most of the selection criteria were relevant to the (albeit general) national and regional objectives for the measure, few concerned the degree to which the projects added value to the agricultural products. 
Suurin osa valintakriteereistä oli tarkoituksenmukaisia (vaikkakin yleisiä) toimenpiteelle asetettujen kansallisten ja alueellisten tavoitteiden osalta, mutta harvoissa otettiin huomioon, kuinka paljon hankkeet lisäsivät maataloustuotteiden arvoa.
Those that did were not highly weighted in the evaluation, with an exception in Italy (Lazio) (see Box 5). 
Niitä kriteereitä, joissa lisäarvo otettiin huomioon, ei painotettu kovinkaan paljon arvioinnissa Italiaa (Lazio) lukuun ottamatta (ks. laatikko 5).
In Lithuania and Romania priority was given to criteria unrelated to the effectiveness or efficiency of the project (see Box 6). 
Liettuassa ja Romaniassa etusijalle asetettiin kriteerit, jotka eivät liittyneet hankkeen vaikuttavuuteen tai tehokkuuteen (ks. laatikko 6).
Romania rejects projects that fail to achieve a minimum score of 20 points from the assessment of the selection criteria. One criterion concerns whether the project is in a ‘priority sector’. 
Romania hylkäsi hankkeita, jotka eivät saaneet vähimmäispisterajaksi asetettua 20:tä pistettä valintakriteerien arvioinnissa. Yhtenä kriteerinä oli, että hanke liittyi ”painopistealaan”.
However, all the major food sectors (dairy, meat, cereals, wine, fruit and vegetables) are classed as priority sectors, with scores of 32 to 36 points. 
Kaikki keskeiset elintarvikealat (maitotuotteet, liha, vilja, viini, hedelmät ja vihannekset) luokiteltiin painopistealoiksi, joiden osalta pistemäärä oli 32–36 pistettä.
Consequently, almost all projects automatically achieve the minimum score. Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 
Tästä seurasi, että lähes kaikki hankkeet ylsivät automaattisesti vähimmäispistemäärän tasolle. Erityiskertomus nro 1/2013 – Onko EU:n elintarviketeollisuustuella lisätty maataloustuotteiden arvoa vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla?
With the exception of Romania, at the time of the audit the EU and national budgets programmed for the measure by the Member States audited was more than sufficient to be able to support every eligible project application. 
Romaniaa lukuun ottamatta EU:n määrärahat ja tarkastuksen kohteina olleiden jäsenvaltioiden kansallisessa talousarviossaan toimenpiteelle kohdistamat määrärahat riittivät tarkastuksen aikana hyvin kaikkien tukikelpoisten hankehakemusten tukemiseen.
The selection systems in these Member States have had little or no effect (see Box 7). 
Valintajärjestelmillä oli näissä jäsenvaltioissa vain vähän vaikutusta tai ei lainkaan vaikutusta (ks. laatikko 7).
SPECIFIC CONDITIONS 39. 
ERITYISEHDOT 39.
Member States may define specific conditions to be met by the investment projects to ensure that they will contribute to national and regional objectives. 
Jäsenvaltiot voivat määrittää investointihankkeille erityisehtoja. Näin varmistetaan, että hankkeilla edistetään kansallisten ja alueellisten tavoitteiden saavuttamista.
This facility was not widely used in the audited Member States but there were instances in Poland, and Italy (Lazio). 
Järjestely ei ollut laajalti käytössä tarkastetuissa jäsenvaltioissa, mutta Puolassa ja Italiassa (Lazio) sitä sovellettiin jonkin verran.
This is intended to improve the situation of farmers by giving them some stability by fixing the quality and quantity of produce to be delivered. 
Tällä tavoin pyritään parantamaan viljelijöiden tilannetta, sillä viljelijä hyötyy toimittamiensa tuotteiden laadun ja määrän määrittelyn tuomasta vakaudesta.
Supply contracts are also a condition of the grant in Italy (Lazio). 
Toimitussopimuksia sovelletaan niin ikään yhtenä avustuksen ehdoista Italiassa (Lazio).
21 BOX 7 SELECTION SYSTEMS THAT HAVE LITTLE EFFECT In Italy (Lazio) there is no minimum score so projects have been selected with as little as 15 points out of 100 in the project evaluation, indicating a poor contribution to the region’s priorities and objectives. 
21 LAATIKKO 7 VALINTAJÄRJESTELMÄT, JOILLA OLI VÄHÄN VAIKUTUSTA Italiassa (Lazio) hankkeille ei ole vahvistettu vähimmäispistemäärää, joten valituksi on tullut hankkeita, jotka saivat hankearvioinnissa niinkin vähän kuin 15 pistettä sadasta.
In France (Rhône-Alpes) the national cofinancing is granted by the regional council and/or the local council. 
Ranskassa (Rhône-Alpes) kansallisen osarahoituksen myöntää alue-ja/tai paikallishallinto.
The regional council evaluates projects against its own, regional, objectives and rejects projects that do not achieve a minimum score. 
Aluehallinto arvioi hankkeet omien alueellisten tavoitteiden perusteella ja hylkää hankkeet, jotka eivät yllä vähimmäispistemäärän tasolle.
However, the rejected projects nevertheless received EU funding, as co-financing for these was provided by the local council, which does not operate a formal selection system. 
Hylätyt hankkeet saivat kuitenkin EU-varoja, koska paikallishallinto myönsi niille osarahoituksen. Paikallishallinto ei sovella virallista valintajärjestelmää.
In Lithuania, the selection system of prioritisation is only applied if the budget is insufficient to finance all eligible projects — which, at the time of the audit, had not been the case. 
Liettuassa priorisointiin perustuvaa valintajärjestelmää käytetään ainoastaan siinä tapauksessa, että määrärahat eivät riitä rahoittamaan kaikkia tukikelpoisia hankkeita. Näin ei tarkastuksen aikana tapahtunut.
Projects could therefore be selected even if they did not meet any of Lithuania’s six priorities. Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 
Täten oli mahdollista, että hanke tuli valituksi, vaikka se ei täyttänyt yhtäkään Liettuan kuudesta ensisijaisesta tavoitteesta. Erityiskertomus nro 1/2013 – Onko EU:n elintarviketeollisuustuella lisätty maataloustuotteiden arvoa vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla?
22 INCENTIVES 40. 
22 KANNUSTIMET 40.
For projects co-financed by the regional council in France (Rhône-Alpes), supply contracts are not an obligation but project promoters may make a voluntary commitment. 
Ranskan aluehallinnon (Rhône-Alpes) osarahoittamissa hankkeissa toimitussopimus ei ole velvoite, mutta hankeen vetäjä voi sitoutua siihen vapaaehtoisesti.
In return for this, and other commitments such as using local suppliers or creating new jobs, the beneficiary is given an additional 5 % or 10 % aid. 
Vastineeksi tästä ja muista sitoumuksista (kuten paikallisten toimittajien käyttö ja uusien työpaikkojen luominen) edunsaaja saa 5 tai 10 prosenttia lisää tukea.
How much additional effect this practice leads to is unclear: three of the four beneficiaries visited in this audit met the conditions for the additional aid without having to adapt their projects (for example, the cooperatives already had supply contracts with local suppliers, i.e. their members). 
Tämän käytännön lisävaikutuksesta ei ole selvää kuvaa. Tarkastuskäynnin kohteena olleista neljästä edunsaajasta kolme täytti lisätuen ehdot ilman, että hankkeita olisi ollut tarvetta mukauttaa (esim. osuuskunnilla oli jo toimitussopimus paikallisten toimittajien eli osuuskuntansa jäsenten kanssa).
The fourth beneficiary (a maker of traditional sausage products) declined the additional aid element as they did not want to be tied to regional suppliers of pork. 
Neljäs edunsaaja (tuotan-toalana perinteiset kuivamakkaratuotteet) kieltäytyi lisätuesta, koska se ei halunnut sitoutua paikallisiin sianlihan tuottajiin.
In Spain (Castilla y León), projects were assessed against evaluation criteria, which determined the aid rate applicable. 
Espanjassa (Kastilia ja León) hankearviointi perustui arviointikriteereihin, joiden perusteella määritettiin sovellettava tuen taso.
Several criteria were related to priorities identified in the regional legislation, such as projects that conclude contracts with local farmers or that are related to innovation or organic production. 
Useat kriteerit liittyivät aluelainsäädännössä yksilöityihin painopisteisiin (mm. paikallisten viljelijöiden kanssa tehtyihin sopimuksiin perustuvat hankkeet, innovaatiohankkeet tai luonnonmukaiseen tuotantoon liittyvät hankkeet).
However, only around 2 % of the projects corresponded to each of these criteria. 
Tästä huolimatta ainoastaan noin 2 prosenttia hankkeista täytti kaikki edellä mainitut kriteerit.
The incentive effect of the evaluation criteria is reduced because of the predominance of criteria related to the size of the company and the food sector: small or medium-sized beneficiaries in sectors such as fruit and vegetables automatically received the maximum 40 % aid rate regardless of the other characteristics of the project. 
Arviointikriteerin kannustava vaikutus vähenee, jos vallitsevia kriteerejä ovat yrityksen koko ja tietty elintarvikeala: esim. hedelmä-ja vihannesalalla toimivat pk-yritykset saivat automaattisesti enimmäismäärän tukea (40 prosenttia) hankkeen muista ominaisuuksista huolimatta.
Aid rates for larger companies, which were as low as 3 % in the dairy sector or 7 % in the wine sector, for example, are unlikely to provide sufficient incentive to potential applicants that may have had proposals for effective projects. 
Suuremmille yrityksille annettava tukitaso oli alhaisempi, kuten maitoalalla 3 prosenttia tai viinialalla 7 prosenttia. On epätodennäköistä, että tämä olisi riittänyt kannustimeksi mahdollisille hakijoille, joiden ehdotukset olisivat voineet johtaa vaikuttaviin hankkeisiin.
ASSESSMENT OF AUDITED PROJECTS 42. 
TARKASTETTUJEN HANKKEIDEN ARVIOINTI 42.
The Member States audited14 did not have information to show if the projects to which they had given financial support were financially sustainable and effective, i.e. that they had achieved specific RDP objectives for the measure and added value to agricultural products. 
Tarkastetuilla jäsenvaltioilla14 ei ollut näyttöä siitä, olivatko hankkeet, joille ne olivat myöntäneet rahoitustukea, taloudellisesti kestäviä ja vaikuttavia eli oliko hankkeiden avulla saavutettu maaseudun kehittämisohjelmiin liittyvät toimenpidetavoitteet ja lisätty maataloustuotteiden arvoa.
The Court assessed the financial sustainability and effectiveness for the 24 projects as illustrative case studies. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi 24 hankkeen taloudellisen kestävyyden ja vaikuttavuuden kuvaavina tapaustutkimuksina.
The contribution to specific RDP objectives could not be assessed as the RDPs set only very general objectives (see part I). 
Maaseudun kehittämisohjelmien erityistavoitteiden saavuttamisen edistämistä ei voitu arvioida, sillä kehittämisohjelmilla oli vain erittäin yleisiä tavoitteita (ks. ensimmäinen osa).
Consequently, projects were considered as ‘effective’ if they resulted in an added value for agricultural products. 
Tämän vuoksi hankkeita pidettiin ”vaikuttavina”, jos ne lisäsivät maataloustuotteiden arvoa.
The results of this assessment are shown in Annex II and summarised below. 
Arvioinnin tulokset esitetään liitteessä II ja yhteenvedonomaisesti jäljempänä.
14 Lithuania and Poland are exceptions in that the companies had to declare some information on their financial situation after the grant. 
14 Liettua ja Puola muodostavat poikkeuksen.
All of the 24 projects visited by the Court’s auditors were financially sustainable at the time of the audit. 
Kaikki tilintarkastustuomioistuimen tarkastajien paikalla tarkastamat 24 hanketta olivat tarkastuksen aikana taloudellisesti kestäviä.
In two cases, it was too soon to assess the impact of the project on the company’s financial results but of the remaining 22 companies, 15 had improved their financial results since the investment. 
Kahdessa tapauksessa hankkeen vaikutusta yrityksen taloudelliseen tulokseen oli liian varhaista arvioida. Jäljellä olevista 22 yrityksestä 15:ssä taloudellinen tulos oli investoinnin ansiosta parantunut.
Seven of these had achieved or exceeded their financial targets, and in eight cases, although the targets were not achieved, some improvement in the companies’ financial situation had occurred. 
Niistä seitsemässä taloudelliset tavoitearvot oli saavutettu tai ylitetty ja kahdeksassa tapauksessa yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut jonkin verran, vaikka tavoitearvoja ei ollutkaan saavutettu.
In seven cases, the company’s financial results had deteriorated, although only in one case was the future sustainability of the project at risk. 
Seitsemässä tapauksessa yrityksen taloudellinen tulos oli huonontunut, vaikkakin ainoastaan yhdessä tapauksessa hankkeen kestävyys oli vaarassa.
The reasons given were complex but ultimately the projects were insufficiently robust in sometimes unfavourable market conditions. 
Selitykset olivat monisyisiä, mutta viime kädessä hankkeet eivät olleet riittävän vankkoja toisinaan epäsuotuisassa markkinatilanteessa.
It might be expected that most investments by food processing and marketing companies would result in adding value to agricultural produce as this is the nature of their business. 
Voisi olettaa, että suurin osa elintarvikkeita jalostavien ja kaupan pitävien yritysten investoinneista lisäisi maataloustuotteiden arvoa, sillä se on näiden yritysten liiketoiminnalle ominaista.
The Court assessed the results of the projects in terms of the value added, including whether new products were created, new market opportunities developed or the quality of existing products improved. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi hankkeiden tuloksia arvonlisäyksen perusteella. Samalla arvioitiin, oliko luotu uusia tuotteita, kehitetty uusia markkinamahdollisuuksia tai parannettu olemassa olevien tuotteiden laatua.
The Court found that six of the projects had a clear effect in adding value and classified these as ‘high added value’ according to the criteria set out in paragraph 45 (although this result may be biased to an extent as the projects in France, Spain (Castilla y León) and Romania were best practice projects nominated by the Member State). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kuudella hankkeella oli selkeä arvoa lisäävä vaikutus. Ne luokiteltiin ”korkean lisäarvon hankkeiksi” kohdassa 45 mainittujen kriteerien mukaisesti (tulos voi olla tietyssä määrin vääristynyt, sillä Ranskassa, Espanjassa (Kastilia ja León) ja Romaniassa jäsenvaltion viranomaiset olivat nimenneet kyseiset hankkeet parhaita käytäntöjä edustaviksi hankkeiksi).
A further 12 projects were assessed as medium by the Court for their results in adding value. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, että 12 hankkeessa arvonlisäys oli keskimääräistä.
These were characterised by improvements to product quality that did not affect the sales price, or new products that were small-scale in relation to the investment or of low value. 
Niille oli ominaista, että tuotteiden laatu oli parantunut mutta se ei vaikuttanut myyntihintaan tai että oli kehitetty uusia tuotteita, joiden tuotanto oli investointiin nähden pienimuotoista tai joiden arvo oli vähäinen.
An example is a 1,5 million euro investment by a tomato processing plant in Romania that enabled it to meet hygiene standards and produce a high volume, low cost range of own-label products for supermarket chains. 
Esimerkkinä voidaan mainita tomaattia jalostavan laitoksen 1,5 miljoonan euron investointi Romaniassa. Investointi mahdollisti hygienianormien täyttymisen, suuren volyymin tuotannon ja valintamyymälän edullisen ketjutuotesarjan.
23 Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 
23 Erityiskertomus nro 1/2013 – Onko EU:n elintarviketeollisuustuella lisätty maataloustuotteiden arvoa vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla?
24 BOX 8 PROJECTS THAT CLEARLY ADDED VALUE TO AGRICULTURAL PRODUCE In Spain (Castilla y León), a 1 million euro investment improved the ham drying process by expanding the storage and handling areas and providing new equipment. 
24 LAATIKKO 8 HANKKEET, JOTKA SELKEÄSTI LISÄSIVÄT MAATALOUSTUOTTEIDEN ARVOA Espanjassa (Kastilia ja León) miljoonan euron investoinnilla parannettiin kinkun kuivausprosessia laajentamalla varastointi-ja käsittelyalaa ja hankkimalla uudet laitteet.
This allowed the drying times to be increased from 11 months to 18 months, thus improving the quality of the final products and enabling the company to gain certification for authentic ‘jamón serrano’ and ‘jamón ibérico’ products. 
Tämän ansiosta kuivausaika piteni 11 kuukaudesta 18 kuukauteen. Tämä paransi lopputuotteiden laatua ja sitä kautta yritys sai aitoustodistuksen ”jamón serrano”-ja ”jamón ibérico” -tuotteista.
The new equipment also enabled new types of products to be produced with a higher added value — vacuum-packed and boneless dried ham. 
Uusien laitteiden avulla voitiin tuottaa uudenlaisia lisäarvoltaan korkeampia tuotteita eli vakuumiin pakattua luutonta kuivakinkkua.
In France, in a 200 000 euro project a new company purchased equipment for producing vegetable crisps. 
Ranskassa toteutetun 200 000 euron hankkeen yhteydessä uusi yritys hankki kasvislastujen tuotantovälineistön.
The company developed new products with a high added value and created new market outlets for organic vegetables produced in the area. 
Yritys kehitti uusia korkean lisäarvon tuotteita ja loi uudet markkinat alueella tuotetuille luonnonmukaisille vihanneksille.
In Romania, a 1,1 million euro project by one of the country’s leading wine producers invested in modern equipment for wine production, conditioning, bottling and transport. 
Romaniassa toteutetussa 1,1 miljoonan euron hankkeessa yksi maan johtavista viinintuottajista investoi uuden-aikaiseen laitteistoon, joka oli tarkoitettu viinituotantoon, ilmastointiin, pullotukseen ja kuljetukseen.
As a result of the project, the company was able to increase the share of quality wines in the total sales. 
Hankkeen ansiosta yritys pystyi lisäämään laatuviinien osuutta kokonaismyynnissään.
A new high quality brand was introduced, which helped the company expand to external markets. Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 
Näin luotiin uusi korkealuokkainen merkkituote, joka auttoi yritystä laajentamaan toimintaansa ulkomaan markkinoille. Erityiskertomus nro 1/2013 – Onko EU:n elintarviketeollisuustuella lisätty maataloustuotteiden arvoa vaikuttavalla ja tehokkaalla tavalla?
The remaining six projects resulted in little or no adding of value to the agricultural products and were aimed primarily at increasing the capacity and/or efficiency of the processor. 
Jäljellä olevat kuusi hanketta lisäsivät maataloustuotteiden arvoa vähän tai ei laisinkaan. Pyrkimyksenä oli lähinnä lisätä jalostajan kapasiteettia ja/tai tehokkuutta.
Displacement is an issue with these projects in particular (see paragraphs 62 onwards). 
Erityisesti näissä hankkeissa oli ongelmana siirtymävaikutus (ks. kohdasta 62 eteenpäin).
Examples are given in Box 9. 
Laatikossa 9 esitetään tästä esimerkkejä.
The Court further assessed whether there was a demonstrable benefit to the agricultural producers that supplied the processing and marketing companies concerned. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi, hyötyivätkö maataloustuotteita asianomaisille jalostaville ja kaupan pitäville yrityksille toimittavat maataloustuottajat osoitetusti hankkeista.
Eight of the 24 projects could demonstrate that the added value at least partly accrued to the agricultural producers. 
Kahdeksassa 24 hankkeesta voitiin osoittaa, että arvonlisäyksestä saivat osansa myös maataloustuottajat.
Seven of these were cooperatives. 
Seitsemän niistä oli osuuskuntia.
A further seven beneficiaries in Italy (Lazio) and Poland were obliged to conclude supply contracts, which may have had some value for the producers. 
Lisäksi seitsemän edunsaajan oli Italiassa (Lazio) ja Puolassa tehtävä toimitussopimukset, joista saattoi olla jonkin verran hyötyä myös tuottajille.
A common, horizontal objective of all the RDPs was to create new jobs in rural areas. 
Kaikkien maaseudun kehittämisohjelmien yleinen, monialainen tavoite oli uusien työpaikkojen luominen maaseutualueille.
While this is not the primary objective of measure 123, projects that create employment in addition to adding value enhance the effectiveness of the measure. 
Tämä ei tosin ole toimenpiteen 123 ensisijainen tavoite, mutta toimenpide on vaikutta-vampi, jos hankkeilla arvonlisäyksen lisäksi luodaan työllisyyttä.
Three of the projects had a strong impact on employment, each creating over 20 new jobs (but see paragraphs 62 to 66 for findings on displacement) and nine projects created at least one new job. 
Kolmella hankkeella oli suuri työllistävä vaikutus: kunkin hankkeen avulla luotiin yli 20 uutta työpaikkaa (mutta siirtymävaikutustakin esiintyi; ks. siirtymävaikutusta koskevat havainnot, kohdat 62–66) ja yhdeksässä hankkeessa luotiin ainakin yksi uusi työpaikka.