natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Numerous EU funding initiatives exist but are not being taken advantage of, largely due to red tape69. 
EU:lla on lukuisia rahoitusaloitteita, mutta niitä ei hyödynnetä, mikä johtuu suurelta osin byrokratiasta69.
Overall, EU cybersecurity firms underperform against their international peers: fewer in number, the average amount of funding they raise is significantly lower70. 
Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että kyberturvallisuusalan yritykset EU:ssa 24 alisuoriutuvat kansainvälisiin vertailukohteisiin nähden: niitä on lukumääräisesti vähemmän ja niiden keskimääräinen rahoitus on huomattavasti vähäisempi70.
Ensuring effective targeting and funding of start-ups is therefore crucial to achieving the EU’s digital policy objectives. 22 
Startup-yritysten tehokkaan kohdentamisen ja rahoituksen varmistaminen on näin ollen ratkaisevassa asemassa pyrittäessä saavuttamaan EU:n digitaalipolitiikan tavoitteet.
Scaling up impact 45 Closing the cyber investment gap needs to yield useful outcomes. 
Vaikutusten laajentaminen 45 Kyberalan investointivajeen korjaamisen avulla on saatava aikaan hyödyllisiä tuloksia.
For example, despite the strength of the EU’s research and innovation sector, results are not sufficiently patented, commercialised or scaled up to help strengthen resilience, competitiveness and digital autonomy71. 
Esimerkkinä voidaan todeta, että EU:n tutkimuksen ja innovoinnin alan vahvuuksista huolimatta tulokset eivät ole riittävän patentoituja, markkinoituja tai levitettyjä, jotta niiden avulla kyettäisiin tukemaan sietokyvyn, kilpailukyvyn ja digitaalisen autonomian vahvistamista71.
This is especially the case when compared with the EU’s global competitors. 
Tämä koskee erityisesti unionin tilannetta globaaleihin kilpailijoihin verrattuna.
The paucity of properly harnessed results stems from a range of factors 72, including: o the lack of a consistent transnational strategy to scale up the approach to fit the EU’s wider digital needs for competiveness and increased autonomy; o the length of the value chain cycle, which means tools soon become obsolete; o the lack of sustainability as projects typically end with the dissolution of the project team and a discontinuation of support, including updates and patching solutions. 
Asianmukaisesti hallittujen tulosten vähäisyys johtuu useista tekijöistä72, muun muassa seuraavista: o käytössä ei ole yhdenmukaista ylikansallista strategiaa lähestymistavan laajentamiseen siten, että se vastaisi EU:n laajempia digitaalisia tarpeita kilpailukyvyn ja suuremman autonomian osalta o arvoketjun sykli on pitkä, mikä tarkoittaa, että välineet vanhentuvat pian o hankkeet eivät ole kestäviä, koska hankkeiden päättyessä yleensä hanketiimi hajoaa ja tuki lakkaa, mukaan lukien päivitykset ja paikkausta koskevat ratkaisut.
46 The Commission’s proposal to establish a network of cybersecurity competence centres and a research competence centre is an attempt to overcome fragmentation in the cybersecurity research field and to spur investment at scale73. 
46 Komission ehdotus kyberturvallisuuden osaamiskeskusten verkoston ja tutkimuksen osaamiskeskuksen perustamisesta on yritys korjata kyberturvallisuusalan tutkimuksen hajanaisuutta ja vauhdittaa laajamittaisia investointeja73.
In total, there are some 665 centres of expertise across the EU. 
Eri puolilla EU:ta toimii yhteensä noin 665 osaamiskeskusta.
Challenge 4: a clear overview of EU budget spending 47 A centralised overview of spending is important for transparency and improved coordination. 
Haaste 4: selkeä yleiskuva EU:n talousarviomenoista 47 Keskitetty yleiskuva menoista on tärkeä läpinäkyvyyden ja koordinoinnin parantamisen kannalta.
Without this, it is difficult for policymakers to see how spending aligns with needs for meeting priority goals. 
Ilman sitä päättäjien on vaikea nähdä, miten menot vastaavat ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä tarpeita.
48 No dedicated budget funds the cybersecurity strategy. 
48 Kyberturvallisuusstrategiaa varten ei ole olemassa erillistä budjettia.
At the EU level, cybersecurity spending instead comes from the EU’s general budget and Member States’ co-funding. 
EU:n tasolla kyberturvallisuusmenot rahoitetaan sen sijaan EU:n yleisestä talousarviosta ja jäsenvaltioiden yhteisrahoituksen avulla.
Our analysis reveals a complex set-up of at least ten different instruments under the EU general budget, but no clear picture of what money goes where (see Annex II). 
26 välineestä koostuvaa monimutkaista rakennetta, mutta varojen jakautumisesta eri kohteiden kesken ei ole selvää kuvaa (ks. liite II).
49 Establishing a clear spending overview of a topic that cuts across many policy areas is thus a sizeable challenge. 
49 On siis erittäin haasteellista laatia selkeä varainkäyttöä koskeva yleiskatsaus aiheesta, joka liittyy moniin eri politiikanaloihin.
Spending programmes are managed by different parts of the Commission, each with its own goals, rules and timetables. 
Meno-ohjelmia hallinnoivat komission eri yksiköt, joilla on kullakin omat päämääränsä, sääntönsä ja aikataulunsa.
The picture is complicated further when factoring in Member States’ co-financing, like under the Internal Security Fund (Police)74. 23 
Tilanne mutkistuu entisestään, kun huomioon otetaan jäsenvaltioiden osarahoitus esimerkiksi sisäisen turvallisuuden rahaston (poliisiyhteistyö) kohdalla74.
Identifiable cybersecurity spending 50 In the 2014 – 2018 period, the Commission spent at least €1.4 billion implementing the Strategy75, allocating the largest share to Horizon 202076 (‘H2020’). 
Eriteltävissä olevat kyberturvallisuusalan menot 50 Kaudella 2014–2018 komissio käytti vähintään 1,4 miljardia euroa strategian täytäntöönpanoon75.
H2020’s funding is mainly channelled through the Secure Societies Challenge programme and in Leadership in enabling and industrial technologies projects77. 
Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusta on kanavoitu pääasiassa Turvalliset yhteiskunnat -haasteeseen liittyvän ohjelman ja Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa -toimien kautta77.
We identified 279 contracted cybersecurity-related projects up to September 2018, with total EU-financing of €786 million78. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että syyskuuhun 2018 mennessä oli tehty sopimus 279:stä kyberturvallisuuteen liittyvästä hankkeesta, joihin kohdennetun EU:n rahoituksen kokonaismäärä oli 786 miljoonaa euroa78.
Figure 5 shows the typology of these projects based on this analysis. 
Kaaviossa 5 eritellään hankkeiden tyypit tilintarkastustuomioistuimen analyysin perusteella.
Figure 5 – H2020 contracted cybersecurity research projects (€ millions) 24 Source: ECA. 
Kaavio 5 – Horisontti 2020-puiteohjelman yhteydessä sopimuksen kohteena olleet kyberturvallisuusalan tutkimushankkeet (miljoonaa euroa) 27 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
51 A contractual public-private partnership (cPPP) was set up in 2016 to spur on the European cybersecurity industry. 
51 Vuonna 2016 perustettiin sopimusperusteinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jonka tarkoituksena on edistää Euroopan kyberturvallisuustoimialaa.
The aim was to channel €450 million from the H2020 programme into the cPPP and attract an additional €1.8 billion from the private sector by 2020. 
Tavoitteena oli ohjata kumppanuuteen vuoteen 2020 mennessä 450 miljoonaa euroa Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja lisäksi 1,8 miljardia euroa yksityiseltä sektorilta.
In the 18-month period to 31 December 2017, €67.5 million was channelled from H2020 into the cPPP and the private sector invested €1billion79. 
Vuoden 2017 joulukuun 31. päivään ulottuvan 18 kuukauden jakson aikana Horisontti 2020 -puiteohjelmasta kanavoitiin kumppanuuteen 67,5 miljoonaa euroa ja yksityisen sektorin investoinnit olivat miljardi euroa79.
52 The fight against cybercrime is also supported by the Internal Security Fund – Police (ISF-P). 
52 Kyberrikollisuuden torjuntaa tukee myös sisäisen turvallisuuden rahasto – poliisiyhteistyö (ISF-P).
The ISF-P supports studies, expert meetings, and communication activities; these amounted to nearly €62 million between 2014 and 2017. 
Poliisiyhteistyön avulla tuetaan tutkimuksia, asiantuntijakokouksia ja viestintää. Niiden osuus oli lähes 62 miljoonaa euroa vuosina 2014–2017.
Member States can furthermore receive grants for equipment, training, research and data collection under shared management. 
Yhteishallinnoinnin puitteissa jäsenvaltiot voivat lisäksi saada avustuksia laitteisiin, koulutukseen, tutkimukseen ja tiedonkeruuseen.
Nineteen Member States have taken up these grants for €42 million. 
Näitä avustuksia on suunnattu 19 jäsenvaltiolle 42 miljoonan euron edestä.
53 Funds supporting judicial cooperation and the functioning of mutual legal assistance treaties, with a specific focus on the exchange of electronic data and financial information, amounted to €9 million under the Justice Programme managed by DG JUST. 
oikeusapua koskevien sopimusten toimintaa. Tuen erityisenä painopisteenä oli sähköisten tietojen vaihto ja rahoitustiedot.
54 The NIS Directive explicitly states that the CSIRTs must have adequate resources to effectively carry out their tasks 80. 
54 Verkko-ja tietoturvadirektiivissä todetaan nimenomaisesti, että CSIRT-toimijoilla on oltava riittävät resurssit voidakseen suorittaa tehtävänsä tuloksekkaasti80.
Between 2016 and 2018, €13 million was available annually from the Connecting Europe Facility, to which Member States could apply to help implement the Directive’s requirements. 
Vuosina 2016–2018 käytettävissä oli vuosittain 13 miljoonaa euroa Verkkojen Eurooppa - välineen varoja, joita jäsenvaltiot pystyivät anomaan saadakseen tukea direktiivin vaatimusten täytäntöönpanoon.
There has been no study determining the actual financial needs for the CSIRTs network and Cooperation Group to have an impact. 
Todellisista rahoitustarpeista, joita CSIRT-verkoston ja yhteistyöryhmän vaikuttava toiminta edellyttää, ei ole tehty tutkimusta.
It is difficult, however, to extract any exact figures from the available public information. 
Saatavilla olevista julkisista tiedoista on kuitenkin vaikea erottaa tarkkoja lukuja.
56 The Budapest Convention (see paragraph 11) has formed the backbone for EU external cyber spending. 
56 Budapestin yleissopimus (ks. kohta11) on muodostanut kyberalaa koskevan EU:n ulkoisen varainkäytön perustan.
The EU spent around €50 million strengthening cybersecurity beyond its borders in the 2014-2018 period. 
EU käytti noin 50 miljoonaa euroa kyberturvallisuuden lujittamiseen rajojensa ulkopuolella kaudella 2014–2018.
Nearly half of this was through the Instrument contributing to Stability and Peace, with one main project – the €13,5 million GLACY+ – aiming to strengthen capacities worldwide to develop and implement cybercrime legislation and to increase international cooperation81. 
Tästä määrästä lähes puolet maksettiin vakautta ja rauhaa edistävän välineen kautta. Tuen kohteena oli erityisesti 13,5 miljoonan euron GLACY+-hanke, jolla pyritään parantamaan maailmanlaajuisesti valmiuksia kehittää ja panna täytäntöön kyberrikollisuutta koskevaa lainsäädäntöä, ja lisäämään kansainvälistä yhteistyötä81.
Elsewhere the focus of spending by other EU financial instruments was largely on the Western Balkans 82, as well the European neighbourhood, for example the Cybercrime@EaP project with the Eastern Partnership countries aims to improve international co-operation on cybercrime and e-evidence. 
EU:n muiden rahoitusvälineiden menojen painopiste oli pitkälti Länsi-Balkanilla82 ja Euroopan naapuruuspolitiikassa. Esimerkiksi itäisen kumppanuuden maiden kanssa toteutettavan Cybercrime@EaP -hankkeen avulla pyritään parantamaan kyberrikollisuuden torjuntaa ja sähköistä todistusaineistoa koskevaa kansainvälistä yhteistyötä.
Other cybersecurity spending 57 It is not always possible to identify specific cybersecurity spending within EU prog ra mme s : o H2020 funding has also been channelled through the Electronic Components and Systems for European Leadership (ECSEL) joint undertaking for cyber-physical systems. 
Muut kyberturvallisuusalan menot 57 EU:n ohjelmien yhteydessä ei aina ole mahdollista eritellä kyberturvallisuusalan menoja: o Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusta on kanavoitu myös kyberfyysisiin järjestelmiin Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten -yhteisyrityksen (ECSEL-yhteisyritys) kautta.
However, we were unable to determine what specifically related to cybersecurity from among the 27 projects totalling €437 million between 2015 and 2016. 25 
Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan kyennyt määrittämään, mitkä vuosina 2015 ja 2016 rahoitetuista 27 hankkeesta, joiden arvo oli yhteensä 437 miljoonaa euroa, liittyivät nimenomaisesti kyberturvallisuuteen. o Kyberturvallisuuden ja luottamuspalveluiden alojen menoihin on käytettävissä enintään 400 miljoonaa euroa Euroopan rakenne-ja investointirahastojen 28
This covers security and data protection investments to enhance interoperability and interconnection of digital infrastructure, electronic identification, and privacy and trust services. 
Määrä kattaa turvallisuutta ja tietosuojaa koskevat investoinnit, joiden tarkoituksena on parantaa digitaalisen infrastruktuurin, sähköisen tunnistamisen ja luottamus-ja yksityisyyssuojapalveluiden yhteentoimivuutta ja yhteenliittämistä.
58 In its 2018 operational plan, the European Investment Bank announced its intention to increase the financing of dual-use technology, cybersecurity and civilian security to up to €6 billion over a three-year period83. 
58 Euroopan investointipankki ilmoitti vuoden 2018 toimintasuunnitelmassaan aikovansa lisätä kaksikäyttöteknologian, kyberturvallisuuden ja siviiliturvallisuuden rahoitusta enintään kuusi miljardia euroa kolmen vuoden aikana83.
Looking ahead 59 The €2 billion cybersecurity component of the proposed new Digital Europe Programme84 (DEP) for 2021-2027 is designed to strengthen the EU cybersecurity industry and overall societal protection, including by aiding implementation of the NIS Directive. 
Katse tulevaisuuteen 59 Kaudelle 2021–2027 ehdotettuun Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan84 sisältyvän kahden miljardin euron kyberturvallisuuskomponentin tarkoituksena on vahvistaa EU:n kyberturvallisuusteollisuutta ja yleistä yhteiskunnallista suojelua muun muassa tukemalla verkkoja tietoturvadirektiivin täytäntöönpanoa.
The proposed network of cybersecurity competence centres and a research competence centre, which aims to lead to a more streamlined approach, is expected to form the main implementation mechanism for EU spending under the DEP. 
Ehdotetun kyberturvallisuusalan osaamiskeskusten verkoston ja tutkimus-ja osaamiskeskuksen, jonka tavoitteena on järkeistetty lähestymistapa, on tarkoitus muodostaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman puitteissa tapahtuvan EU:n varainkäytön tärkein täytäntöönpanomekanismi.
60 Defence spending from the EU budget has recently increased through the European Defence Industrial Development programme, with €500 million to be allocated in 2019 and 202085. 
60 EU:n talousarviosta rahoitettavien puolustusmenojen määrä on viime aikoina kasvanut Euroopan puolustusteollisuuden kehittämisohjelman myötä. Ohjelmaan on määrä kohdentaa 500 miljoonaa euroa vuosina 2019 ja 202085.
This will focus on improving the coordination and efficiency of Member States’ defence spending through incentives for joint development. 
Siinä keskitytään parantamaan jäsenvaltioiden puolustusmenojen koordinointia ja tehokkuutta yhteistä kehittämistä koskevien aloitteiden avulla.
It aims to generate a total of €13 billion of defence capability investment after 2020 through the European Defence Fund, some of which covers cyber defence86. 
Ohjelma pyrkii saamaan aikaan yhteensä 13 miljardia euroa puolustusvoimavarojen investointeja vuoden 2020 jälkeen Euroopan puolustusrahaston kautta. Osa rahastosta kattaa kyberpuolustuksen86.
Challenge 5: adequately resourcing the EU’s agencies 61 The three core bodies at the heart of the EU’s cybersecurity policy – ENISA, Europol’s EC3, and CERT-EU (see Box 2) are facing resourcing challenges at a time of heightened security-driven political priorities. 
Haaste 5: riittävien resurssien osoittaminen EU:n virastoille 61 EU:n kyberturvallisuuspolitiikan kolmella keskeisellä elimellä – ENISA, Europolissa toimiva Euroopan kyberrikostorjuntakeskus ja komissiossa toimiva tietotekniikan kriisiryhmä (ks. laatikko 2) – on edessään resurssihaasteita aikana, jolloin poliittiset painopisteet keskittyvät enenevässä määrin turvallisuuteen.
The current allocation of human and financial resources in the EU agencies remains a challenge for them to meet expectations 87. 
EU:n virastoille osoitetut nykyiset henkilöstöresurssit ja taloudelliset resurssit muodostavat haasteen odotusten saavuttamisen kannalta87. 29
62 The agencies’ requests for additional resources to meet rising demand have not been fully satisfied, potentially jeopardising the (timely) meeting of policy objectives. For example: 26 
62 Kasvavaan kysyntään perustuviin virastojen lisäresurssipyyntöihin ei ole vastattu riittävästi, mikä saattaa vaarantaa poliittisten tavoitteiden (oikea-aikaisen) saavuttamisen.
o Limited resources were a factor in preventing ENISA from fully achieving its objectives in 201788. 
Esimerkiksi: o Rajalliset resurssit olivat tekijä, joka esti ENISAa saavuttamasta tavoitteensa täysimääräisesti vuonna 201788.
Additional resources were proposed in the 2017 package to match ENISA’s new mandate. o The supply of analysts and investment in ICT capabilities at Europol EC3 have not kept pace with demand89. 
Vuoden 2017 paketissa ehdotettiin lisäresursseja, joiden avulla oli määrä vastata ENISAn uuteen toimeksiantoon. o Europolissa toimivassa Euroopan kyberrikostorjuntakeskuksessa analyytikoiden määrä ja tietoja viestintäteknisiin valmiuksiin tehdyt investoinnit eivät ole pysyneet kysynnän tahdissa89.
But the costs are largely borne by the sending states, discouraging the deployment of larger numbers of experts. 
Kuluista vastaavat kuitenkin pitkälti lähettäjävaltiot, mikä ei kannusta siirtämään ryhmään suuria määriä asiantuntijoita.
A temporary, case-basis deployment has been devised with some Europol or EU Policy Cycle funding to permit participation by more countries. 
Europolin tai EU:n toimintapoliittisen syklin rahoitusta on käytetty jonkin verran tilapäisiin tapauskohtaisiin siirtoihin, jotta ryhmään voisi osallistua useampia maita.
63 Some constraints are self-inflicted. 
63 Jotkin rajoitteet johtuvat itse toimijoista.
Many staff at CERT-EU and ENISA are contract agents, the recruitment procedures for which are typically slow. 
Monet CERT-EU:n ja ENISAn henkilöstön jäsenistä ovat sopimussuhteisia toimihenkilöitä, joiden palvelukseen ottamista koskevat menettelyt ovat tyypillisesti hitaita.
Others, such as attracting and retaining talent, stem from the agencies’ inability to compete with private sector salaries or due to poor career progression prospects. 
Muut rajoitteet, kuten huippuosaajien houkuttaminen ja tehtävissä pysyminen, ovat seurausta siitä, etteivät virastot kykene kilpailemaan yksityisen sektorin palkkojen kanssa, tai siitä, että urakehitysnäkymät ovat heikot.
ENISA therefore outsourced much of its work between 2014 and 201690. 
Näin ollen ENISA ulkoisti suuren osan tehtävistään vuosina 2014–201690.
64 Shortages in staff and the necessary tools can entail significant risks, especially concerning the gathering of threat intelligence. 
64 Henkilöstövajeeseen ja tarvittavien välineiden puuttumiseen voi liittyä merkittäviä riskejä erityisesti uhkia koskevan tiedustelutiedon keruun osalta.
The volume of data from open and closed sources continues to swell and risks overwhelming analysts’ abilities to conduct proper threat analyses. 
Avoimista ja suljetuista lähteistä saatavan tiedon volyymi kasvaa jatkuvasti ja riskinä on, että tiedon suuri volyymi tukahduttaa analyytikkojen mahdollisuudet asianmukaisten uhka-analyysien suorittamiseen.
Without the right capabilities and tools in place to successfully integrate and interconnect such data, it will not effectively translate into usable threat intelligence that can be shared and analysed across the EU91. 
Ilman oikeita valmiuksia ja välineitä, joiden avulla nämä tiedot voitaisiin menestyksekkäästi koota ja liittää toisiinsa, tietoja ei voida käyttää tehokkaasti tiedustelutietona, jota voitaisiin jakaa ja analysoida eri puolilla EU:ta91. 30
27 Reflection points – Funding and spending - In what ways can the Commission and legislators streamline EU cybersecurity spending and more explicitly align it to clearly defined goals? - How can the shortfalls in the resourcing of the EU agencies be addressed in an over-arching manner taking account of the Union’s needs and goals? - What measures are being identified at EU and Member State level to reduce barriers to SMEs taking up investment capital to scale-up their activities? - What concrete and sustained results are H2020 funds delivering to produce cybersecurity solutions? - How are EU capacity building exercises strengthening capacities beyond its borders in line with EU values? 
31 Pohdittavia kysymyksiä – Rahoitus ja menot - Miten komissio ja lainsäätäjät voivat järkeistää EU:n kyberturvallisuusalan varainkäyttöä ja suoremmin mukauttaa sen selkeästi määritettyihin tavoitteisiin? - Miten EU:n virastojen resurssipuutteet voidaan ratkaista kokonaisvaltaisesti ottaen huomioon unionin tarpeet ja tavoitteet? - Mitä toimenpiteitä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla on määritetty sellaisten esteiden vähentämiseksi, jotka vaikuttavat pk-yritysten investointipääoman saantiin toiminnan laajentamista silmällä pitäen? - Mitä konkreettisia ja kestäviä tuloksia Horisontti 2020 -varojen avulla saadaan kyberturvallisuuden ratkaisujen tuottamista varten? - Miten valmiuksien kehittämistä koskevat EU:n toimet, joiden avulla vahvistetaan valmiuksia sen rajojen ulkopuolella, vastaavat EU:n arvoja?
Building a cyber-resilient society 65 Cybersecurity governance deals with the management of threats and risks, the strengthening of capacity and awareness, and coordination and information-sharing built on a foundation of trust. 
Kyberhyökkäyksiä kestävän yhteiskunnan rakentaminen 65 Kyberturvallisuuden hallinnoinnissa käsitellään uhkien ja riskien hallintaa, valmiuksien ja tietoisuuden lujittamista sekä luottamukseen perustuvaa koordinointia ja tiedonjakoa.
Challenge 6: strengthening governance and standards Information security governance 66 Information security governance is about putting structures and policies in place to ensure data confidentiality, integrity and availability. 
Haaste 6: hallinnon ja standardien lujittaminen Tietoturvallisuuden hallinta 66 Tietoturvallisuuden hallinta koskee sellaisten rakenteiden ja toimintapolitiikkojen perustamista, joilla varmistetaan tietojen luottamuksellisuus, eheys ja saatavuus.
More than just a technical issue, it requires effective leadership, robust processes, and strategies aligned with organisational objectives 92. 
Kyseessä on enemmän kuin pelkkä tekninen kysymys, sillä toiminta edellyttää tehokasta johtajuutta, tehokkaita prosesseja ja strategioita, jotka ovat linjassa organisaation tavoitteiden kanssa92.
A subset of this is cybersecurity governance, which deals with all types of cyber-related threats, including targeted, sophisticated attacks, breaches or incidents that are difficult to detect or manage. 
Tähän kuuluu osana kyberturvallisuuden hallinta, joka koskee kaikentyyppisiä kyberympäristöön kohdistuvia uhkia, mukaan lukien kohdennetut, kehittyneet hyökkäykset, tietomurrot tai häiriöt, joita on vaikea havaita ja hallita.
67 Cybersecurity governance models differ between Member States, and within them responsibility for cybersecurity is often divided among many entities. 
67 Kyberturvallisuuden hallintomallit vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä vastuu kyberturvallisuudesta on usein jaettu monien yhteisöjen kesken.
These differences could obstruct the cooperation needed to respond to large-scale, cross-border incidents and to exchange threat intelligence at the national – let alone the EU – level. 
Nämä erot saattavat estää yhteistyön, joka on tarpeen, jotta voidaan reagoida laajamittaisiin rajat ylittäviin häiriöihin ja vaihtaa uhkia koskevaa tiedustelutietoa kansallisella ja varsinkin EU:n tasolla.