natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This type of concentration is contrary to the conclusions of the Customs 2020 project group on impacts of the UCC requirements on Member States according to which “overlap of deployment of several major systems within the same time span is to be avoided”. 
Tällainen töiden kasaantuminen on vastoin päätelmiä, jotka Tulli 2020 -ohjelman hankeryhmä teki UTK:n vaatimusten vaikutuksista jäsenvaltioihin. Päätelmissä todettiin, että on vältettävä usean suuren järjestelmän päällekkäistä käyttöönottoa samalla ajanjaksolla.
The Commission also acknowledged that the EU has never before experienced such a massive transition, and that it will have many operational risks at both the technical and coordination levels. 
Komissio totesi myös, ettei EU:ssa ole koskaan ennen koettu näin massiivista muutosta ja että edessä on monia operatiivisia riskejä niin teknisellä puolella kuin koordinoinninkin suhteen.
We compared the current stage (as reported by the Member States to our survey) with the Multi-Annual Strategic Plan milestone foreseen for the first quarter 2018. 
Tilintarkastustuomioistuin vertasi nykyistä (jäsenvaltioiden kyselyssä ilmoittamaa) tilannetta monivuotisen strategisen suunnitelman mukaiseen vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen välitavoitteeseen.
Four UCC projects: Registered Exporter System, Surveillance 3, Import Control System upgrade and Centralised Clearance for Import and one additional non-UCC project: EU Single Window (see Annex I). 
Neljä UTK-pohjaista hanketta, rekisteröidyn viejän järjestelmä, Surveillance 3 -järjestelmä, tuontivalvontajärjestelmän päivitys ja keskitetty tulliselvitys tuonnissa, sekä yksi UTK:n ulkopuolinen hanke, EU:n keskitetty asiointipiste (ks. liite I).
17 16 17 18 19 
17 16 17 18 19
18 • Lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure20 involving the Commission and Member States (see paragraph 33 to 36). 
18 • komission ja jäsenvaltioiden IT-järjestelmiin myöntämien varojen riittämättömyys (ks. kohdat 26–32) • monikerroksisesta hallinnointijärjestelmästä, jossa komissio ja jäsenvaltiot ovat mukana, aiheutuva hidas päätöksenteko20 (ks. kohdat 33–36).
Changes in the scope of some projects 24. 
Soveltamisalan muuttuminen joissakin hankkeissa 24.
The Commission based the timeline for the development and deployment of customs systems on the IT Master Plan study completed in 2012, and concluded that the 2020 deadline was realistic for the implementation of the IT projects planned at that time. 
Komission tullijärjestelmien kehittämiselle ja käyttöönotolle asettama vuoden 2020 aikaraja perustui tietotekniikan yleissuunnitelmaan liittyvään vuonna 2012 tehtyyn tutkimukseen ja oli komission mukaan tuolloin realistinen suunnitelmissa olleiden IT-hankkeiden toteuttamisen kannalta.
12 of the 17 projects, which had already been planned in the MCC, which preceded the UCC, were relatively mature21. 
Kaikkiaan 17 hankkeesta, joita oli suunniteltu jo UTK:ta edeltävässä uudistetussa tullikoodeksissa, 12 oli kehitetty suhteellisen pitkälle21.
However, during the discussions which followed, the Commission and Member States agreed to significantly change the scope of some IT systems. 
Komissio ja jäsenvaltiot sopivat kuitenkin myöhemmissä keskusteluissa merkittävistä muutoksista joidenkin tietoteknisten järjestelmien soveltamisalaan.
In addition, some IT developments were shifted from the Member States to the EU level. 
Lisäksi osa tietotekniikan kehittämistyöstä siirrettiin jäsenvaltioilta EU:n tasolle.
Insufficient resources allocated by the Commission and the Member States Commission’s budget (Union components) 26. 
Komission ja jäsenvaltioiden myöntämien resurssien riittämättömyys Komission talousarvio (unionin vastuulla olevat osat) 26.
The Commission based resource needs for the Customs 2020 programme on the implementation of the EU’s IT strategy for the customs policy area, set out in the Multi-Annual Strategic Plan 2012. 
Komissio määritteli Tulli 2020 -ohjelman resurssitarpeen siten, että monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa 2012 esitetty tullialan tietotekniikkaa koskeva EU:n strategia toteutetaan.
The first major indication that the budget available under the Customs 2020 programme might not be sufficient appeared in 2015 in relation to the Import Control System upgrade project. 
Ensimmäiset selvät merkit siitä, etteivät Tulli 2020 -ohjelman mukaiset määrärahat ehkä riitä, nähtiin vuonna 2015 tuontivalvontajärjestelmän päivityshankkeen yhteydessä.
The Vision Document agreed by the Commission and the Member States suggested that a more centralised approach be taken to develop the system, as compared with the original plans. 
Komission ja jäsenvaltioiden yhteisessä visioita koskevassa asiakirjassa ehdotettiin, että järjestelmää kehitettäisiin keskitetymmin kuin alun perin oli suunniteltu.
20 21 million, more than doubling the previous estimates. 
Asiakirjassa ehdotettiin noin 170 miljoonan euron tarkistettua toteutuksen kokonaistalousarviota, joka oli yli kaksinkertainen verrattuna aiempiin arvioihin.
As a consequence, the Commission concluded that the remaining IT capacity-building budget for Customs 2020 programme was too low to cover the cost of implementing this system. 
Tämän vuoksi komissio totesi, että Tulli 2020 -ohjelman jäljellä olevat valmiuksien kehittämiseen tarkoitetut varat eivät riitä kattamaan järjestelmän toteuttamiskustannuksia.
The Commission decided to mitigate the problem by: • Dividing the project into blocks and setting a longer implementation period going beyond 2020 with the intention, therefore, of using the budget for future Customs programmes; and • Securing additional resources for the IT capacity-building budget under the Customs 2020 programme. 
Komissio päätti lieventää ongelmaa • jakamalla hankkeen lohkoihin ja pidentämällä toteutusaikaa vuoden 2020 jälkeiseen aikaan, jolloin käytettäisiin tulevien tulliohjelmien määrärahoja ja • turvaamalla lisäresurssit Tulli 2020 -ohjelman mukaiseen tietoteknisten valmiuksien kehittämiseen.
These efforts were only partially successful. 
Nämä keinot onnistuivat vain osittain.
The Commission’s forecasts for budgetary requirements for 2021-2025 are significantly higher than the ones for 2014-2020. Figure 3 illustrates the estimated budget needs for IT systems until the end of the Customs 2020 programming period and the greater budgetary needs envisaged after 2020. 
Komissio ennustaa vuosien 2021–2025 talousarviovaatimusten olevan huomattavasti suuremmat kuin vuosien 2014–2020 määrät. Kaaviossa 3 esitetään IT-järjestelmien arvioidut budjettitarpeet Tulli 2020 -ohjelmointikauden loppuun asti ja vuoden 2020 jälkeen lisääntyvä varojen tarve.
The Commission estimates that for the next Customs programme period, it will need approximately €100 – 115 million per year in order to keep all IT systems operational and to finish the remaining projects from the Multi-Annual Strategic Plan postponed beyond 2020. 19 
Komissio arvioi tarvitsevansa seuraavalla tullia koskevalla ohjelmakaudella noin 100–115 miljoonaa euroa vuodessa pitääkseen kaikki IT-järjestelmät toiminnassa ja päättääkseen jäljellä olevat vuoden 2020 jälkeiseen aikaan lykätyt monivuotisen strategisen suunnitelman mukaiset hankkeet. 19
Figure 3 – Estimated budget needs to implement the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision 20 120.0 100.0 80.0 60.0 40.0 20.0 0.0 Budget needed C2020 IT Budget Source: Commission’s working documents. 
Kaavio 3 – Arvio monivuotisen strategisen suunnitelman tarkistuksen 2017 täytäntöönpanon edellyttämistä budjettitarpeista 20 120,0 100,0 80,0 60,0 40,0 20,0 0,0 Budjettitarve Tulli 2020-ohjelman IT-talousarvio Lähde: Komission valmisteluasiakirjat.
Member States’ budget (national components) 30. 
Jäsenvaltioiden talousarvio (kansalliset osat) 30.
Our survey of Member States showed that for most of them (67 %) one of the main reasons leading to the late implementation of the UCC was insufficient budget allocated at national level. 
Jäsenvaltioille lähetetyssä kyselyssä kävi ilmi, että useimmilla niistä (67 prosentilla) tärkeimpänä syynä UTK:n täytäntöönpanon viivästymiseen oli kansallisella tasolla myönnettyjen määrärahojen riittämättömyys.
The Commission became aware that some Member States would not make sufficient funds available to customs administrations to enable them to comply with the Multi-Annual Strategic Plan immediately after the approval of the UCC Work Programme in 2014. 
Komissio sai heti UTK:n työohjelman hyväksymisen jälkeen vuonna 2014 tietää, että joissakin jäsenvaltioissa tullihallintojen käyttöön ei annettu riittävästi varoja niin, että monivuotista strategista suunnitelmaa olisi voitu noudattaa.
The Commission informed us that this was partially due to the international macroeconomic crisis starting in 2008. 
Komissio ilmoitti tilintarkastustuomioistuimelle, että tämä johtui osittain kansainvälisestä makrotaloudellisesta kriisistä, joka alkoi vuonna 2008.
In special report 19/2017, we had already highlighted that underfinancing of trans-European IT systems may delay the Union Customs Code implementation22. 
Tilintarkastustuomioistuin huomautti jo erityiskertomuksessa 19/2017, että Euroopan laajuisia IT-järjestelmiä koskeva rahoitusvaje voi viivästyttää unionin tullikoodeksin täytäntöönpanoa22.
The Commission continued to call upon Member States to make national resources available and investigated other options for resolving the problem of insufficient budgets in 22 See paragraphs 33 to 38 of special report 19/2017. 
Komissio kehotti edelleen jäsenvaltioita asettamaan saataville kansallisia resursseja ja tutki muita mahdollisuuksia jäsenvaltioiden myöntämien määrärahojen riittämättömyyden 22 Ks. erityiskertomus nro 19/2017, kohdat 33–38.
21 the Member States, for example by facilitating cooperation among Member States (see Box 1). 
ongelman ratkaisemiseksi, esimerkiksi jäsenvaltioiden yhteistyön helpottamista (ks. laatikko 1).
Box 1 – Collaborative development of national components by a group of Member States The Commission promoted the option for Member States to collaborate on developing national components together, rather than each Member State working on its own. 
21 Laatikko 1 – Jäsenvaltioiden vastuulla olevien osien yhteinen kehittäminen jäsenvaltioiden ryhmässä Komissio suositteli vaihtoehtoa, jossa jäsenvaltiot kehittävät yhdessä jäsenvaltioiden vastuulla olevia osia sen sijaan, että kukin jäsenvaltio työskentelee oman järjestelmänsä parissa.
In the area of taxation, DG TAXUD has had positive experience with such collaborative IT development. 
Verotuksen ja tulliliiton pääosastolla on myönteisiä kokemuksia tietotekniikan kehittämisyhteistyöstä verotuksen alalla.
In 2017, Estonia prepared a project for setting up a new expert team composed of several Member States’ representatives to develop the national components of the customs IT systems together. 
Viro valmisteli vuonna 2017 hanketta, jonka tarkoituksena oli perustaa useiden jäsenvaltioiden edustajista koostuva uusi asiantuntijaryhmä kehittämään yhdessä tullin IT-järjestelmien kansallisia osia.
Such an expert team would, for example, prepare common procurement procedures to achieve economies of scale. 
Asiantuntijaryhmä voisi esimerkiksi laatia yhteiset hankintamenettelyt mittakaavaetujen saamiseksi.
The project was approved by the Commission and will receive financing from the Customs 2020 Work Programme for 2018. 
Komissio hyväksyi hankkeen, johon annetaan rahoitusta vuoden 2018 Tulli 2020 -ohjelmasta.
15 Member States expressed their interest in participating in this kind of action. 
Kaikkiaan 15 jäsenvaltiota ilmaisi olevansa kiinnostuneita osallistumaan tämän tyyppiseen toimintaan.
At the time of the audit, the expert team had not yet started the work, therefore it was not possible to fully assess the results of this initiative. 
Asiantuntijaryhmä ei ollut tarkastushetkellä vielä aloittanut työtään, joten ei ollut mahdollista arvioida aloitteen tuloksia täysipainoisesti.
Member States keep 20 % of the funds collected from customs duties as collection costs and the remaining 80 % goes to the EU budget as revenue. 
Jäsenvaltiot pidättävät 20 prosenttia kantamistaan tullimaksuista kantokuluina. Loput 80 prosenttia siirretään EU:n talousarvioon tulona.
The retention rate for collection costs would be enough23 to contribute to covering expenditure incurred by Member States for implementing customs IT systems. 
Kantokuluina pidätetty osuus olisi riittävä23 kattamaan osan kuluista, joita jäsenvaltioille koituu IT-järjestelmien toteuttamisesta.
We noted, however, that no Member States indicated that they had done so. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, ettei mikään jäsenvaltio 23 Jäsenvaltiot pidättivät vuonna 2017 yli neljä miljardia euroa kantokuluina.
Instead, they used funds from the national budget and EU structural funds to finance the customs IT systems development. 
Sen sijaan jäsenvaltiot käyttivät kansallisesta talousarviosta ja EU:n rakennerahastoista peräisin olevia varoja tullin IT-järjestelmien kehittämiseen.
Lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure involving the Commission and Member States 33. 
Muiden muassa komission ja jäsenvaltioiden muodostamasta monikerroksisesta hallinnointijärjestelmästä johtuva hidas päätöksenteko 33.
The development of the customs IT systems requires the involvement, close coordination and agreement of a large number of players at several levels in the Commission and Member States (see paragraph 11). 
Tullin IT-järjestelmien kehittäminen edellyttää monien toimijoiden osallistumista, tiivistä koordinointia ja sopimista komission ja jäsenvaltioiden eri tasoilla (ks. kohta 11).
23 in itself, decision-making is further complicated by the specific national features of customs operations, and by differences between the Member States regarding their progress and capacities in customs IT. 
Sen lisäksi, että tietotekniikan kehittäminen itsessään on monimutkaista, päätöksentekoa vaikeuttavat tullioperaatioiden kansalliset erityispiirteet ja se, että tullin tietotekniikan kehitys ja valmiudet ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa.
The Commission, in its coordinating role, has already experienced this governance structure in the context of the implementation of the existing customs systems, most importantly the first generation of the transit system (the New Computerized Transit System). 
Komissio on koordinointitehtävänsä myötä jo saanut kokemusta tästä hallintorakenteesta toteutettaessa nykyisiä tullijärjestelmiä, joista tärkein on ensimmäisen sukupolven passitusjärjestelmä (uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä).
This demonstrated that seeking an agreement on all aspects of project implementation is a challenging and time-consuming task24. 
Se osoitti, että sopuun pääseminen kaikista hankkeen toteutuksen näkökohdista on haasteellinen ja aikaa vievä tehtävä24.
Given the complexity of customs IT projects, the Commission applied a set of detailed milestones for each project to facilitate operational planning and monitoring. 
Tullialan IT-hankkeiden monimutkaisuuden vuoksi komissio sovelsi kussakin hankkeessa yksityiskohtaisia välitavoitteita operatiivisen suunnittelun ja seurannan helpottamiseksi.
These milestones are divided according to the main project phases, and refer to approval of the related documents or actions by the Member States represented in the governance bodies25. 
Välitavoitteet on jaoteltu hankkeen tärkeimpien vaiheiden mukaan, ja niissä viitataan siihen, että hallintoelimissä25 edustettuina olevat jäsenvaltiot ovat hyväksyneet asiakirjat tai toimet.
We looked at the application of these milestones in our sample of five projects (see paragraph 23). 
Tilintarkastustuomioistuin tutki näiden välitavoitteiden soveltamista viiden hankkeen otoksen perusteella (ks. kohta 23).
Despite this, in 2016 the Commission’s official strategic The time needed for the development of the New Computerized Transit System - 12 years - was taken into account when estimating the time needed to develop the new systems in the Iteration 1 Global Estimation Study Document for the IT Master Plan. 
Komissio ja jäsenvaltiot sopivat alkuperäisistä Uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän kehittämiseen mennyt aika, 12 vuotta, on otettu huomioon asiakirjassa ”Iteration 1 Global Estimation Study Document for the IT Master Plan” arvioitaessa uusien järjestelmien kehittämiseen tarvittavaa aikaa.
Customs Policy Group (CPG) and Electronic Customs Coordination Group (ECCG). 
Tullipoliittinen ryhmä ja sähköisen tullitoiminnan koordinointiryhmä.
22 24 25 26 
22 24 25
23 planning documents and reports continued to indicate that all UCC IT systems and several other non-UCC Multi-Annual Strategic Plan projects would be delivered by 2020 (see Box 2). 
Tästä huolimatta komission virallisissa strategista suunnittelua koskevissa asiakirjoissa ja kertomuksissa ilmoitettiin vielä vuonna 2016, että kaikki UTK-pohjaiset IT-järjestelmät ja useat muut kuin UTK-pohjaiset monivuotiseen strategiseen suunnitteluun liittyvät hankkeet toteutuisivat vuoteen 2020 mennessä (ks. laatikko 2).
Box 2 – Commission’s reporting (until 2016) indicated that IT systems would be delivered by 2020 The Commission did not mention the risk of failure to deliver the UCC IT systems by 2020 in any of the Customs 2020 progress reports for the years 2014, 2015 and 2016 (see paragraph 46). 
Laatikko 2 – Komissio raportoi (vuoteen 2016 asti), että järjestelmät toteutettaisiin vuoteen 2020 mennessä Komissio ei maininnut vuosien 2014, 2015 ja 2016 kertomuksissa Tulli 2020 -ohjelman edistymisestä, että UTK-pohjaisia IT-järjestelmiä ei ehkä pystyttäisi toteuttamaan vuoteen 2020 mennessä (ks. kohta 46).
In the 2016 e-Customs progress report (published in July 2017), the Commission recognised that several projects had been delayed. 
Heinäkuussa 2017 julkaistussa vuoden 2016 kertomuksessa eTullin edistymisestä komissio myönsi, että useat hankkeet olivat viivästyneet.
However, taking into account the progress made in 2016, it stated that timely implementation of the projects was still feasible. 
Vuonna 2016 saavutetun edistyksen vuoksi se kuitenkin ilmoitti, että hankkeet oli mahdollista toteuttaa ajoissa.
Similar information was presented in the e-Customs progress reports for the years 2014 and 2015. 
Samanlaisia tietoja esitettiin vuosien 2014 ja 2015 kertomuksissa eTullin edistymisestä.
When the Commission identified issues related to the availability of resources and potential delays in implementing the UCC Work Programme in June 2014, it did not change the deadlines in the UCC Work Programme or in the Multi-Annual Strategic Plan. 
Kun komissio havaitsi ongelmia resurssien saatavuudessa ja mahdollisia viivästyksiä UTK:n työohjelman täytäntöönpanossa kesäkuussa 2014, komissio ei muuttanut UTK:n Kahdessa tapauksessa (Surveillance 3 -järjestelmä ja rekisteröidyn viejän järjestelmä) alkuperäisestä (monivuotisen strategisen suunnitelman 2014 mukaisesta) toteutusajasta kiinni pitäminen oli vielä mahdollista tahtia kiristämällä.
Instead, it created a new internal resource-based operational plan and proposed to manage it in parallel. 
Sen sijaan komissio laati sisäisiin resursseihin perustuvan uuden operatiivisen suunnitelman ja ehdotti hallinnoivansa sitä entisten suunnitelmien rinnalla.
This resulted in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme being used externally and the operational plan, which depicted reality, mainly being used internally. 
Seurauksena oli, että monivuotinen strateginen suunnitelma/UTK:n työohjelma oli ulkoisessa käytössä ja operatiivinen suunnitelma, joka kuvasi asioita todenmukaisesti, oli lähinnä sisäisessä käytössä.
From 2015 onwards, the internal operational plan indicated longer deadlines than those in the Multi-Annual Strategic Plan / UCC Work Programme, and included projects to be implemented after the 2020 UCC deadline. 
Sisäisessä operatiivisessa suunnitelmassa oli vuodesta 2015 eteenpäin pidemmät määräajat kuin monivuotisessa strategisessa suunnitelmassa/UTK:n työohjelmassa, ja operatiiviseen suunnitelmaan sisältyi hankkeita, jotka oli määrä toteuttaa vuoden 2020 jälkeen.
The two planning tools co-existed in customs IT development until 2017 when they were reconciled following a review (“reality check”) performed by the Commission. 
Molempia suunnitteluvälineitä käytettiin tullin tietotekniikkaa kehitettäessä rinnakkain aina vuoteen 2017 asti, jolloin ne sovitettiin yhteen komission suorittaman tarkistuksen (”reality check”) jälkeen.
The outcome of this review exercise was the 2017 Multi-Annual Strategic Plan revision, which moved the deadlines for deployment of several IT systems beyond the UCC’s legally binding 2020 deadline. 
Tuloksena oli monivuotisen strategisen suunnitelman tarkistus 2017, jonka johdosta useiden IT-järjestelmien käyttöönoton määräaikoja siirrettiin UTK:ssa säädetyn oikeudellisesti sitovan vuoden 2020 määräajan jälkeiseen aikaan.
As a result, the Commission was obliged to prepare an update of the UCC Work Programme and to propose an amendment to the UCC Regulation (see paragraph 21). 
Komissio joutui tämän vuoksi päivittämään UTK:n työohjelman ja ehdottamaan muutosta UTK-asetukseen (ks. kohta 21).
The existence of the two planning tools shows that the Commission was aware of the delays. 
Kahden suunnitteluvälineen olemassaolo osoittaa, että komissio oli tietoinen viivästyksistä.
The decision not to include this information in its official reporting prevented the stakeholders (such as the European Parliament, other EU institutions not represented in the governance structure of Customs 2020 as well as interested companies and citizens) from being fully informed of the risk of delays in real time. 
Koska komissio ei sisällyttänyt kyseisiä tietoja virallisiin kertomuksiinsa, sidosryhmät (kuten Euroopan parlamentti, Tulli 2020:n hallintorakenteeseen kuulumattomat EU:n muut toimielimet ja asiasta kiinnostuneet yritykset ja kansalaiset) eivät saaneet reaaliajassa kaikkea tietoa viivästymisriskeistä.
The initial development approach selected was not the most cost efficient 41. 
Alussa valittu kehittämistapa ei ollut kaikkein kustannustehokkain 41.
When the Customs 2020 programme was designed, the Commission carried out a study to determine the deadlines for implementing the IT systems and the budget required for the Union components (see paragraph 26). The development approach selected was mostly decentralised. 
Kun Tulli 2020 -ohjelmaa suunniteltiin, komissio teki tutkimuksen, jonka perusteella se päätti IT-järjestelmien toteuttamista koskevista määräajoista ja tarvittavista määrärahoista unionin vastuulla olevien osien osalta (ks. kohta 26).
This was despite the fact that centralised implementation was the most cost efficient option (see Box 3). 
Näin siitä huolimatta, että keskitetty toteutus oli kustannustehokkain vaihtoehto (ks. laatikko 3).
24 Box 3 – Centralised development approach rejected by Member States In its Impact Assessment the Commission presented four scenarios for the Customs 2020 programme, which differed essentially in the degree of centralised development by the Commission or decentralised development by each individual Member State. 
25 Laatikko 3 – Jäsenvaltiot eivät hyväksyneet keskitettyä kehittämistä Vaikutustenarvioinnissaan komissio esitteli Tulli 2020 -ohjelmaa varten neljä skenaariota, joissa oli eroja lähinnä sen suhteen, kuinka suuri osa kehittämisestä oli komission keskitettyä kehittämistä ja kuinka suuri osa kunkin jäsenvaltion omaa hajautettua kehittämistä.
This centralised solution required a higher budget for the Customs 2020 programme (estimated at around €200 million more, as compared with the option selected). 
Tällainen keskitetty ratkaisu olisi edellyttänyt suurempaa budjettia Tulli 2020 -ohjelmaa varten (arviolta noin 200 miljoonaa euroa enemmän kuin valittu vaihtoehto).
However, it also offered significant economies of scale (one euro invested centrally could generate a saving of four euros for Member States). 
Ratkaisu olisi kuitenkin tarjonnut myös merkittäviä mittakaavaetuja (yksi keskitetysti investoitu euro voi saada aikaan neljän euron säästön jäsenvaltioissa).