natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some of these then end up in the environment7. 
Osa näistä mikrobilääkkeistä päätyy sittemmin ympäristöön7.
There is evidence that reductions in the use of antimicrobials in food-producing animals lead to reductions in the presence of antimicrobial-resistant microorganisms in these animals8. 
On näyttöä siitä, että jos elintarviketuotantoeläimille annetaan Maailman terveysjärjestön tiedote antibioottiresistenssiä koskevista seikoista (Antibiotic Resistance Fact Sheet), 2017.
EU Action on Antimicrobial Resistance, European Commission, 2017. 
Mikrobilääkeresistenssiä koskeva EU:n toiminta (EU Action on Antimicrobial Resistance), Euroopan komissio, 2017.
ECDC infographic on AMR, November 2018. 
Mikrobilääkeresistenssiä kuvaava ECDC:n infografiikka (ECDC infographic on AMR), marraskuu 2018.
See Table 5 of the most recent JIACRA report (from 2017) on the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food producing animals. 
Ks. JIACRAn tuoreimmassa raportissa (vuodelta 2017) oleva taulukko 5 mikrobilääkkeiden käytöstä ja mikrobilääkeresistenttien bakteerien esiintymisestä ihmisissä ja elintarviketuotantoeläimissä.
See, for example WHO guidelines on use of medically important antimicrobials in food-producing animals and How do we reduce antibiotic resistance from livestock?, Hannah Ritchie, Our World in Data, November 2017. 
Ks. esimerkiksi Maailman terveysjärjestön suuntaviivat lääketieteellisesti tärkeiden mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläinten kasvatuksessa (WHO guidelines on use of medically important antimicrobials in food-producing animals); sekä Hannah Ritchien 8 2 3 4 5 6 7
Why fighting AMR is complicated 06 The continued overuse or misuse of antimicrobials in the human and animal health sectors accelerates the development of antimicrobial resistance. 
06 Se, että ihmisten ja eläinten terveyden alalla käytetään mikrobilääkkeitä jatkuvasti liikaa tai väärin, vauhdittaa mikrobilääkeresistenssin kehittymistä.
The ECDC has reported some reductions in the consumption of antimicrobials for human health, with significant variations between Member States9. 
ECDC on raportoinut, että mikrobilääkkeiden käyttö ihmisten terveyden hoidossa on jonkin verran vähentynyt, mutta jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja9.
The prevention and control of cross-transmission of antimicrobial-resistant microorganisms in healthcare settings, in particular hospitals and long-term care facilities, is important. 
On tärkeää, että terveydenhoitolaitoksissa, erityisesti sairaaloissa ja pitkäaikaishoitolaitoksissa, ehkäistään ja valvotaan mikrobilääkeresistenttien mikro-organismien ristitartuntoja.
However, it is a challenge to ensure good infection prevention and control measures (such as hand hygiene, contact precautions, patient isolation, and cleaning) in practice. 
Käytännössä on kuitenkin haasteellista varmistaa, että hyviä infektiotartuntojen ehkäisy-ja hallintatoimenpiteitä noudatetaan (esimerkiksi hyvää käsihygieniaa, kosketusten välttämistä, potilaan eristämistä ja tilojen puhtaanapitoa).
These measures require training, resources, and supervision across healthcare facilities; and need to be applied rigorously by the hundreds of thousands of healthcare personnel in the EU. 
Nämä toimenpiteet vaativat koulutusta, resursseja ja valvontaa kaikissa terveydenhoitolaitoksissa.
This also contributes to the excessive use of broad-spectrum antibiotics. 
Myös tämä edistää laajakirjoisten antibioottien liiallista käyttöä.
Figure 2 illustrates how AMR can spread. 
Kaaviossa 2 esitetään, miten mikrobilääkeresistenssi voi levitä.
Figure 2 Đ How resistance to antibiotics spreads Antibiotics provide a cure for bacterial infections, but bacteria develop resistance against the antibiotics. 
Kaavio 2 – Miten mikrobilääkeresistenssi voi levitä? 11 Antibiootit parantavat bakteeri-infektioita, mutta bakteerit kehittävät resistenssiä antibiootteja vastaan.
Overuse or misuse of antibiotics accelerates the development of resistance. 
Antibioottien liika-ja väärinkäyttö vauhdittaa resistenssin kehittymistä.
9 Doctors should only prescribe the appropriate antibiotic when needed , at the correct doses when treating humans. 
Lääkärin olisi ihmisiä hoitaessaan määrättävä oikein annosteltu ja sopiva antibiootti – ja vain silloin kun sitä tarvitaan.
The main risk of getting infected with a resistant superbug is in a healthcare facility. 
Riski saada resistentti superbakteeri ilmenee useimmiten terveydenhoitolaitoksissa.
Hospital waste can contaminate the environment with antibiotics. 
Sairaalajäte voi saastuttaa ympäristöä antibiooteilla.
Superbugs inanimals may be transmitted to humans through food of animal origin and make us sick. 
Eläimissä olevat superbakteerit voivat tarttua ihmisiin eläinperäisistä elintarvikkeista, jolloin ihmiset voivat sairastua.
Animal excreta may also contain resistant bacteria and end up in the environment or on food crops that we cons ume. 
Myös eläinten ulosteet voivat myös sisältää resistenttejä bakteereita, jotka päätyvät ympäristöön tai kuluttamiimme ravintokasveihin.
No new classes of antibiotics were found since the 1980s: antimicrobial stewardship and infection prevention and control in humans and animals are thus critically important to ensure that existing antibiotics remain effective 
Uusia antibioottiluokkia ei ole kehitetty sitten 1980-luvun: mikrobilääkkeiden käytön hallinta ja infektioiden ehkäisy ja torjunta ihmisillä ja eläimillä on näin ollen ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa, että nykyiset antibiootit pysyvät tehokkaina.
07 No new class of antibiotics has become available since the 1980s (see Figure 3). 
07 Uusia antibioottiluokkia ei ole tullut saataville 1980-luvun jälkeen (ks. kaavio 3).
This absence of new drugs is complicated by the fact that some existing antibiotics, which continue to work, are no longer widely marketed by drug manufacturers. 
Tilannetta, jossa uusia lääkkeitä ei ole, mutkistaa se, että lääkevalmistajat eivät enää markkinoi laajamittaisesti eräitä olemassa olevia antibiootteja, jotka vielä tehoavat.
Several large corporations announced in recent years their withdrawal from antibiotics research and development10. 
Useat suuryritykset ovat viime vuosina ilmoittaneet luopuvansa antibioottien tutkimus-ja kehittämistoiminnasta10.
Such research is a lengthy, uncertain and expensive process, and by definition any new drugs discovered will need to be used prudently to maintain their effectiveness. 
Tällainen tutkimus kestää kauan, sen tulokset ovat epävarmoja ja se on kallista, ja lääkkeiden luonteeseen kuuluu, että kaikkia kehitettyjä uusia lääkkeitä on käytettävä maltillisesti, jotta niiden teho säilyy.
A recent project funded by the Joint Undertaking Innovative Medicines Initiative (JU IMI)11 estimated that it could cost Ű1 billion to bring a new drug to the market. 
IMI-yhteisyrityksen (yhteisyritys innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi) hiljattain rahoittamassa hankkeessa11 arvioitiin, että uuden lääkkeen markkinoille saattaminen voisi maksaa noin miljardi euroa.
Figure 3 Đ Discovery of new antibiotics More than 30-Year Void in Discovery of New Types of Antibiotics (Number of antibiotic classes discovered or patented) 7 111 9 2 55 10 1900s 1910s 1920s 1930s 1940s 1950s 1960s 1970s 1980s 1990s 2000s 2010s 2020s Source: ECA based on ŇA sustained and robust pipeline of new antibacterial drugs and therapies is critical to preserve public healthÓ, Pew Charitable Trusts, May 2016. 
Kaavio 3 – Uusien antibioottien kehittäminen Yli 30 vuotta ilman että uudentyyppisiä antibiootteja olisi keksitty (Kehitettyjen tai patentoitujen antibioottiluokkien määrä) 7 111 9 2 55 1900-luku 1910-luku 1920-luku 1930-luku 1940-luku 1950-luku 1960-luku 1970-luku 1980-luku 1990-luku 2000-luku 2010-luku 2020-luku Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin Pew Charitable Trusts -järjestön vuoden 2016 toukokuussa julkaiseman artikkelin perusteella. Artikkelissa käsitellään uusien bakteerilääkkeiden tuotannon merkitystä kansanterveyden kannalta (A sustained and robust pipeline of new antibacterial drugs and therapies is critical to preserve public health).
08 Ultimately the fight against AMR consists of two main challenges: o ensuring a more prudent and efficient use of existing antimicrobials (including by increasing awareness, better hygiene practices, training, surveillance and monitoring, and enhanced diagnostics) in humans, plants and animals; o and discovering and making available new antimicrobials (through research and development). 
08 Mikrobilääkeresistenssin torjunnassa on pohjimmiltaan kyse kahdesta keskeisestä haasteesta: o 10 11 On varmistettava, että olemassa olevia mikrobilääkkeitä käytetään ihmisiin, kasveihin ja eläimiin entistä maltillisemmin ja tehokkaammin. Tähän pyritään muun muassa lisäämällä tietoisuutta ja parantamalla hygieniakäytäntöjä, koulutusta ja seurantaa sekä tehostamalla diagnostiikkaa.
10 See, for example, article in ŇChemistry WorldÓ from July 2018 and the 2018 OECD report ŇStemming the superbug tide Đ Just a few dollars moreÓ. 
Ks. esimerkiksi artikkeli Chemistry World -julkaisussa, heinäkuu 2018, sekä superbakteerin torjumista koskeva OECD:n raportti (Stemming the superbug tide – Just a few dollars more), 2018.
11 DRIVE AB report ŇRevitalising the antibiotic pipelineÓ, 2018, from the New Drugs for Bad Bugs programme, 2018. 
Drive-AB -hankkeen raportti antibioottituotannon elvyttämisestä (Revitalising the antibiotic pipeline”), The New Drugs for Bad Bugs -ohjelma, 2018.
No registered classes of antibiotics discovered after 1984 WhatŐs next? 
Vuoden 1984 jälkeen ei ole kehitetty rekisteröityjä antibioottien luokkia 12 Mitä seuraavaksi?
Global actions to fight antimicrobial resistance 09 The WHO Global Action Plan12, adopted in 2015, required WHO member countries to develop and start implementing their National One Health Action Plan (NAP) by mid-2017. 
Tämä toteutetaan tutkimuksen ja kehittämisen avulla. Maailmanlaajuiset toimet mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi 09 Maailman terveysjärjestö on vuonna 2015 hyväksynyt maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi12.
The WHOŐs ŇOne HealthÓ principle recognises that an integrated approach to antimicrobials is needed, which considers human health, animal health and the environment (see Figure 2). 
Maailman terveysjärjestön yhteinen terveys -periaatteen mukaan mikrobilääkkeitä varten on kehitettävä yhdennetty lähestymistapa, jossa otetaan huomioon ihmisten terveys, eläinten terveys ja ympäristö (ks. kaavio 2).
10 The WHOŐs Global Database for AMR shows that Member States were at different stages in terms of developing and implementing NAPs13. 
10 Maailman terveysjärjestön ylläpitämästä, mikrobilääkeresistenssiä koskevasta maailmanlaajuisesta tietokannasta kävi ilmi, että jäsenvaltiot olivat eri vaiheissa kansallisen toimintasuunnitelmansa kehittämisen ja täytäntöönpanon suhteen13.
According to a survey we conducted for our audit, out of 24 EU Member States that replied, 16 indicated having a NAP, five indicated having elements of one, and three indicated they did not have one. 
Tilintarkastustuomioistuin teki tätä tarkastusta varten kyselytutkimuksen EU:n jäsenvaltioille. Niistä 24 jäsenvaltiosta, jotka vastasivat, 16 ilmoitti, että niillä oli kansallinen toimintasuunnitelma, viisi ilmoitti laatineensa joitain osia suunnitelmasta ja kolme ilmoitti, että niillä ei ollut suunnitelmaa.
11 The WHO Global Action Plan is mirrored by international efforts to cooperate on research for AMR. 
11 Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma näkyy kansainvälisissä pyrkimyksissä tehdä yhteistyötä mikrobilääkeresistenssin tutkimuksen alalla.
Since 2009, the Transatlantic Taskforce on Antimicrobial Resistance (TATFAR) collaborates and shares best practices between North America and Europe. 
Mikrobilääkeresistenssiä käsittelevässä transatlanttisessa erityistyöryhmässä (Transatlantic Taskforce on Antimicrobial Resistance, TATFAR) on vuodesta 2009 lähtien tehty yhteistyötä ja jaettu parhaita käytäntöjä Pohjois-Amerikan ja Euroopan välillä.
And in 2018, the G20 launched its Global Antimicrobial Resistance Research and Development Hub. 
Lisäksi G20-maat käynnistivät vuonna 2018 maailmanlaajuisen mikrobilääkeresistenssin tutkimuksen ja kehityksen keskuksen (Global Antimicrobial Resistance Research and Development Hub).
EU actions to fight antimicrobial resistance 12 Human health is a national competence. 
EU:n toimet mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi 12 Ihmisten terveys kuuluu kansalliseen toimivaltaan.
Articles 6 and 168 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) give the Union competence to carry out actions to support, coordinate, supplement and encourage cooperation between Member States, for the protection and improvement of human health. 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 168 artiklassa unionille annetaan toimivalta toteuttaa toimia, joilla tuetaan, koordinoidaan, täydennetään ja edistetään jäsenvaltioiden yhteistyötä ihmisten terveyden suojelemiseksi ja parantamiseksi.
13 Decision 1082/201314 of the European Parliament and the Council defines AMR and healthcare associated infections as serious cross-border threats to health, where action at Union level is needed. 
13 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1082/201314 todetaan, että mikrobilääkeresistenssi ja hoitoon liittyvät infektiot ovat rajat ylittävä vakava terveysuhka, joka edellyttää unionin tason toimia.
surveillance of AMR and healthcare associated infections (HAIs), and to report such threats via an Early Warning and Response System. 
Päätöksessä edellytetään, että jäsenvaltiot seuraavat mikrobilääkeresistenssiä ja hoitoon liittyviä infektioita ja ilmoittavat tällaisista uhista varhaisvaroitus-ja reagointijärjestelmän välityksellä.
14 In contrast to the limited EU mandate for human health, EU legislation requires Member States to monitor and report the presence of resistant zoonotic and commensal bacteria in certain food of animal origin. 
14 Vaikka EU:n toimivaltuudet ovatkin vähäisiä ihmisten terveyden osalta, EU:n lainsäädännössä edellytetään, että jäsenvaltiot seuraavat vastustuskykyisten zoonoottisten ja indikaattoribakteerien esiintymistä tietyissä eläinperäisissä elintarvikkeissa ja ilmoittavat niiden esiintymisestä.
An EU-wide ban on the use of antimicrobials as growth promoters in animal feed entered into effect on January 1, 2006. 
EU:n laajuinen kielto käyttää mikrobilääkkeitä kasvunedistäjänä eläinten rehussa tuli voimaan 1. tammikuuta 2006.
This ban was reinforced under the new EU Regulation on veterinary medicinal products. 
Tätä kieltoa edelleen tiukennettiin EU:n uudessa eläinlääkeasetuksessa.
15 In response to calls for action from the Council, the Commission launched a first AMR action plan in 2011 covering both human and animal health. 
15 Vastatakseen neuvoston kehotuksiin ryhtyä toimiin komissio käynnisti vuonna 2011 ensimmäisen mikrobilääkeresistenssiä koskevan toimintasuunnitelman, joka kattoi sekä ihmisten että eläinten terveyden.
In 2017, following Council conclusions, and the WHOŐs Global Action Plan, the Commission adopted its ŇEuropean One Health Action Plan against antimicrobial resistance (AMR)Ó, which contains actions relating to human health, animal health and the environment. 
Neuvoston päätelmien ja Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman vahvistamisen jälkeen komissio hyväksyi vuonna 2017 eurooppalaisen yhteinen terveys -toimintasuunnitelman mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi. Suunnitelma sisälsi ihmisten ja eläinten terveyteen sekä ympäristöön liittyviä toimia.
The EU Action Plan is supported by measures co-funded from the EU Health Programme, which aim to help Member States to strengthen their national One Health approach. 
Eurooppalaista toimintasuunnitelmaa tuetaan EU:n terveysalan toimintaohjelmasta yhteisrahoitettavilla toimenpiteillä, joiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita lujittamaan kansallista yhteinen terveys -lähestymistapaansa.
In 201915 the Council issued new conclusions on AMR. 
Neuvosto antoi vuonna 2019 uusia mikrobilääkeresistenssiä koskevia päätelmiä15.
Figure 4 summarises the EU regulatory actions addressing the threat of AMR. 
Kaaviossa 4 esitetään yhteenveto sääntelytoimista, joilla EU on puuttunut mikrobilääkeresistenssin uhkaan.
12 15 Council conclusions on the next steps towards making the EU a best practice region in combatting antimicrobial resistance 2019/C 214/01, June 2019. 
15 Neuvoston päätelmät seuraavista toimista pyrittäessä tekemään EU:sta parhaiden käytäntöjen alue mikrobilääkeresistenssin torjunnassa (EUVL C 214, 25.6.2019, s. 1), kesäkuu 2019.
16 The Commission addresses AMR by: Ń providing funding from the Health Programme for relevant studies and joint actions. 
16 Komissio pyrkii torjumaan mikrobilääkeresistenssiä seuraavilla toimilla: — terveysalan toimintaohjelmasta myönnetty rahoitus mikrobilääkeresistenssiä koskevaan tutkimukseen ja yhteiseen toimintaan.
The Joint Action on Antimicrobial Resistance (JAMRAI) is one of the Commission and Member State responses to the Council Conclusions of June 2016 related to AMR. 
Mikrobilääkeresistenssiä koskeva yhteinen toiminta (JAMRAI) on yksi komission ja jäsenvaltioiden vastauksista neuvoston kesäkuussa 2016 antamiin, mikrobilääkeresistenssiä koskeviin päätelmiin.
The Commission has also funded relevant actions by the WHO and OECD to support Member States; Ń proposing a legislative framework on veterinary medicinal products and medicated feed that includes measures to fight AMR; Ń issuing guidelines on the prudent use of antimicrobials in veterinary medicinal products and in human health; Ń providing training and facilitating exchanges of experiences; Ń establishing an EU AMR One Health network composed of government experts from the human health, animal health, and environmental sectors, as well as relevant EU agencies (ECDC, EMA and EFSA). 
Komissio on jäsenvaltioita tukeakseen rahoittanut myös aiheeseen liittyviä Maailman terveysjärjestön ja OECD:n toimia; — ehdotus eläinlääkkeitä ja lääkerehua koskevaksi lainsäädäntökehykseksi, joka sisältää myös mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevia toimenpiteitä; — komission ohjeet mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä eläinlääkkeissä sekä ihmisten terveydenhoidossa; — koulutuksen järjestäminen ja kokemusten vaihdon edistäminen; — mikrobilääkeresistenssiä käsittelevän EU:n yhteinen terveys -verkoston perustaminen. Verkosto koostuu jäsenvaltioiden edustajista, jotka ovat ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen ja ympäristöön liittyvien kysymysten asiantuntijoita.
The roles of the EU agencies in AMR are summarised in Box 1; Ń supporting research. 
EU:n virastojen tehtävät mikrobilääkeresistenssin torjumisessa esitetään tiivistetysti laatikossa 1;
14 Box 1 The role of EU agencies in AMR AMR is one of the areas of competence of several EU agencies. 
16 Laatikko 1 EU:n virastojen tehtävät mikrobilääkeresistenssin torjumisessa Mikrobilääkeresistenssi on yksi niistä aloista, joilla useampi EU:n virasto on toimivaltainen.
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) supports Member States in their AMR activities. 
ECDC tukee jäsenvaltioita näiden toteuttaessa mikrobilääkeresistenssiä koskevia toimiaan.
It runs an AMR and Healthcare-Associated Infections (ARHAI) programme; and gathers information from Member States on AMR and antimicrobial consumption from three surveillance networks. 
Keskus hallinnoi mikrobilääkeresistenssiä ja hoitoon liittyviä infektioita koskevaa ohjelmaa (ARHAI) ja kerää jäsenvaltioilta tietoja mikrobilääkeresistenssistä ja mikrobilääkkeiden kulutuksesta kolmen seurantaverkoston kautta.
The ECDC produces scientific advice, including guidance documents and rapid risk assessments, conducts joint country visits with the Commission as well as training courses, and promotes prudent use of antibiotics by coordinating the European Antibiotic Awareness Day. 
Se antaa tieteellistä neuvontaa ja muun muassa laatii ohjeistusta ja nopeita riskienarviointeja. Keskus tekee komission kanssa yhteisiä maakohtaisia vierailuja ja järjestää koulutusta. Lisäksi se edistää antibioottien maltillista käyttöä koordinoimalla Euroopan antibioottipäivää.
The European Food Safety Authority (EFSA) monitors antimicrobial resistance in food and food-producing animals, and produces scientific reports on the subject. 
EFSA valvoo elintarvikkeiden ja elintarviketuotantoon käytettävien eläinten mikrobilääkeresistenssiä ja tuottaa tieteellisiä raportteja aiheesta.
The European Medicines Agency (EMA) gives scientific advice, promotes prudent use of antimicrobials, and monitors sale volumes of antibiotics for animal health and manages the voluntary European Surveillance of Veterinary Antimicrobial Consumption (ESVAC) project that collects this information. 
EMA antaa tieteellistä neuvontaa ja edistää mikrobilääkkeiden maltillista käyttöä. Lisäksi se seuraa, kuinka paljon antibiootteja myydään eläinten lääkintätarkoituksiin, ja hallinnoi vapaaehtoista hanketta, jonka avulla tätä koskevat tiedot kerätään (eurooppalainen eläinten mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmä, ESVAC).
It also provides scientific opinions for the marketing authorisation of antimicrobial medicinal products. 
EMA antaa lisäksi tieteellisiä lausuntoja mikrobilääkkeiden myyntiluvista.
The Consumer, Health, Agriculture and Food Executive Agency (CHAFEA) manages the EU funding for AMR under the Health Programmes - including funding for the Joint Action on AMR. 
CHAFEA hallinnoi EU:n terveysalan toimintaohjelmasta myönnettävää, mikrobilääkeresistenssiä koskevaa EU-rahoitusta, mukaan lukien mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen toiminnan rahoitusta.
17 Over 99 % of funding from the EU budget for AMR related actions is directed at research. 
17 Yli 99 prosenttia niistä EU:n talousarvion varoista, jotka koskevat mikrobilääkeresistenssiin liittyviä toimia, suunnataan tutkimukseen.
EU Funding of AMR related research since 2004 has exceeded Ű1.5 billion. 
EU on vuodesta 2004 lukien rahoittanut mikrobilääkeresistenssin tutkimusta yli 1,5 miljardilla eurolla.
One of the flagship initiatives is the New Drugs for Bad Bugs Programme (ND4BB) launched in 2012, funded from FP7 and managed by the JU IMI. 
Yksi lippulaivahankkeista on uusien mikrobilääkkeiden kehittämiseen tähtäävä New Drugs for Bad Bugs (ND4BB) -ohjelma, joka käynnistettiin vuonna 2012.
This aims to forge a public private partnership for the discovery, development and market entry of new antimicrobial treatments. 
Ohjelman tavoitteena on rakentaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus uusien mikrobilääkehoitojen keksimiseksi, kehittämiseksi ja markkinoille saattamiseksi.
The Commission also funds actions to coordinate and set an AMR strategic research agenda, particularly through the Joint Programming Initiative on Antimicrobial Resistance (JPIAMR). 
Komission toimii tässä varsinkin mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen ohjelma-aloitteen (JPIAMR) kautta.
Audit scope and approach 18 Given the rising threat of antimicrobial resistance, reflected in the WHO Global Action Plan and the Commission action plan, we examined whether the Commission and relevant EU agencies managed well key activities and resources to support Member States and EU funded research aimed at fighting antimicrobial resistance. 
Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin selvitti, hallinnoivatko komissio ja asianomaiset EU:n virastot hyvin keskeisiä toimintoja ja resursseja, joiden tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita ja mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi tehtävää, EU:n rahoittamaa tutkimusta.
This included work which can contribute to the new AMR monitoring framework and the better use of antimicrobials. 
Tarkastus kattoi myös toimet, joilla voidaan edistää uuden mikrobilääkeresistenssin seurantakehyksen luomista ja mikrobilääkkeiden parempaa käyttöä.