natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Some MFF proposals refer explicitly to contributing to SDGs among the objectives of the instrument (e.g. Horizon Europe). 
Joissakin monivuotisen rahoituskehyksen ehdotuksissa viitataan nimenomaisesti kestävän kehityksen tavoitteiden edistämiseen välineen tavoitteiden ohella (esimerkiksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelma).
35 The European Parliament58, the European Council59 and the Council of the EU60 have repeatedly called for implementing a strategy for the 2030 Agenda. 
35 Euroopan parlamentti58, Eurooppa-neuvosto59 ja EU:n neuvosto60 ovat toistuvasti kehottaneet laatimaan strategian Agenda 2030 -toimintaohjelmaa varten.
In 2017, both the European Parliament and the Council called on the Commission to come forward with an overarching SDG implementation strategy61. 
Vuonna 2017 sekä Euroopan parlamentti että neuvosto kehottivat komissiota esittämään kokonaisvaltaisen strategian kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa 22 2010 Eurooppa2020 -strategia 2010–2020 Junckerin komissio 2014–2019 Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 Agenda2030 -toimintaohjelma 2015–2030 2015 2020 2025 2030
According to the Council, such a strategy should have been in place by mid-2018 to guide all EU policies and programmes, including both interim and long-term targets, and set out Europe’s vision for a sustainable Europe beyond the 2030 Agenda. 
Neuvoston mukaan tällaisen strategian olisi pitänyt olla käytössä vuoden 2018 puoliväliin mennessä, jotta sen nojalla olisi voitu ohjata kaikkia EU:n politiikkoja ja ohjelmia, myös välitavoitteita ja pitkän aikavälin tavoitteita, ja esittää Euroopan visio kestävästä Euroopasta Agenda 2030 -toimintaohjelman jälkeen.
In 2018, the European Council considered that the Commission’s Reflection Paper should pave the way for a comprehensive implementation strategy in 201962. 
Eurooppa-neuvosto katsoi vuonna 2018, että komission pohdinta-asiakirjalla olisi valmisteltava toimintaohjelman kattavaa toteuttamisstrategiaa vuonna 201962.
36 The Commission published a “reflection paper” on sustainable development in January 201963, which had originally been planned for earlier. 
36 Komissio julkaisi tammikuussa 2019 kestävästä kehityksestä pohdinta-asiakirjan63, joka oli alun perin tarkoitus julkaista aiemmin.
The paper includes three future scenarios as inspiration for the next Commission’s work to support moving towards a Sustainable Europe by 2030: (1) An overarching EU SDG strategy to guide all the actions of the EU and its Member States; (2) Continued mainstreaming of the SDGs in all relevant EU policies by the Commission, but not enforcing Member States’ action; (3) Prioritising external action while consolidating current sustainability ambition at EU level. 
Asiakirjassa on kolme tulevaisuuden skenaariota innoitukseksi seuraavan komission työlle, jolla tuetaan etenemistä kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä: 1) kestävän kehityksen tavoitteita koskeva EU:n kokonaisvaltainen strategia, joka ohjaa EU:n ja jäsenvaltioiden toimia 2) komissio ottaa kestävän kehityksen tavoitteet edelleen huomioon kaikissa asiaankuuluvissa EU:n politiikkatoimissa, mutta jäsenvaltioita ei velvoiteta toimintaan 3) ulkoisten toimien korostaminen ja kestävään kehitykseen liittyvän nykyisen tavoitetason lujittaminen EU:n tasolla.
It also provides a description of selected Commission policy initiatives related to the SDGs and presents policy areas important for sustainable development. 
Lisäksi kuvataan kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä komission valittuja poliittisia aloitteita ja esitellään kestävän kehityksen kannalta tärkeitä politiikanaloja.
This is a step in the right direction. 
Tämä on ensimmäinen askel oikeaan suuntaan.
However, it presents developments in the EU rather than effects of EU policy and/or the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs. 
Asiakirjassa kuitenkin esitellään enemmänkin kehitystä EU:ssa kuin EU:n politiikan ja/tai EU:n talousarvion vaikutusta kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanon edistämisessä.
38 The reflection paper highlights some areas where, according to the Commission, it should do more. 
38 Pohdinta-asiakirjassa otetaan esiin joitakin aloja, joilla komission mukaan olisi tehtävä enemmän.
However, it did not include a gap analysis identifying how the SDGs fit into existing priorities; nor did it assess what more needs to be done in terms of EU policy and legislation64. 
Siinä ei kuitenkaan ole puuteanalyysia, jossa määritettäisiin, miten kestävän kehityksen tavoitteet sopivat nykyisiin painopistealoihin, eikä siinä arvioida, mitä EU:n politiikassa ja lainsäädännössä on vielä tehtävä64.
The Council had called for such a gap analysis in 2017 and the Parliament, after the publication of the reflection paper in 2019, echoed this request65. 
Neuvosto oli kehottanut tekemään tällaisen puuteanalyysin vuonna 2017, ja parlamentti yhtyi pyyntöön pohdinta-asiakirjan julkaisemisen jälkeen vuonna 201965.
Mainstreaming 39 Mainstreaming sustainability issues into main budget processes, business objectives or policies is another pre-requisite for sustainability reporting. 
Sisällyttäminen 39 Kestävyyskysymysten sisällyttäminen keskeisiin talousarvioprosesseihin, toiminnan tavoitteisiin tai toimintalinjoihin on toinen kestävyysraportoinnin edellytys.
40 In 2016, the Commission stated that it “will mainstream the SDGs into EU policies and initiatives, with sustainable development as an essential guiding principle for all its policies”66. 
40 Komissio totesi vuonna 2016, että se ”sisällyttää kestävän kehityksen tavoitteet EU:n politiikkoihin ja aloitteisiin ja pitää kestävää kehitystä olennaisena johtavana periaatteena kaikissa politiikoissaan”66.
To inform on whether and how such mainstreaming has taken place, the Commission has started to provide some information. 
Komissio on alkanut antaa jonkin verran tietoa siitä, onko kyseinen sisällyttäminen tehty ja miten se on tehty.
Since 2017, programme statements have included general descriptions (without assigning financial values) of how the programme in question contributes to the SDGs. 
Vuoden 2017 ohjelmaselvityksiin on kuulunut yleisiä kuvauksia (joissa ei eritellä taloudellisia arvoja) siitä, miten kyseessä olevalla ohjelmalla edistetään kestävän kehityksen tavoitteita.
In 2018, the Commission produced a diagram mapping selected spending programmes against SDGs and highlighted the most recent initiatives. 
Komissio laati vuonna 2018 kaavion, jossa kartoitetaan valitut meno-ohjelmat kestävän kehityksen tavoitteiden perusteella, ja esitteli uusimpia aloitteita.
The Commission estimates that nearly every programme contributes to one or more of the SDGs67. 
Komissio arvioi, että lähes jokaisella ohjelmalla edistetään yhtä tai useaa kestävän kehityksen tavoitetta67.
However, the Commission 21 stresses that this information is for “communication purposes” (and not reporting purposes). 
Komissio kuitenkin korostaa näiden tietojen olevan vain tiedottamista (eikä raportointia) varten.
There is, apart from in the EU’s external actions area, no systematic analysis or reporting framework how individual programmes or parts of the budget contribute to the implementation of the SDGs. 
EU:n ulkoista toimintaa lukuun ottamatta käytössä ei ole järjestelmällistä analyysi-tai raportointikehystä siitä, miten yksittäisillä ohjelmilla tai talousarvion osilla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa.
41 The European Think Tanks Group found the Commission’s mapping of sustainability issues to be useful for the purposes of communication, but that it did not help the Commission to make sustainability a priority for EU funding across its policy areas68. 
41 Eurooppalainen ajatushautomoiden ryhmä katsoi, että komission kestävyyskysymysten kartoitus oli hyödyllinen tiedotusta varten, mutta se ei auttanut komissiota tekemään kestävyydestä EU:n rahoituksen painopistealaa sen kaikilla politiikanaloilla68.
The European Parliament has also called for the Commission to improve “mainstreaming of sustainable development in all funding mechanisms and budgetary lines” and “enhance accountability for delivering collective results through the MFF”69. 
Myös Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota parantamaan “[valtavirtaistamista] kaikkiin rahoitusmekanismeihin ja budjettikohtiin” ja “lisäämään vastuuvelvollisuutta yhteisten tulosten tuottamiseksi monivuotisen rahoituskehyksen kautta”69.
42 Mainstreaming cross-cutting issues (such as climate change or gender equality) across the budget is not easy. 
42 Monialaisten kysymysten (kuten ilmastonmuutoksen tai sukupuolten tasa-arvon) sisällyttäminen koko talousarvioon ei ole helppoa.
Our 2016 report on climate mainstreaming70 highlighted that mainstreaming even just one SDG goal (climate mitigation and adaptation) into the EU budget poses several challenges. 
Ilmastotoimien valtavirtaistamisesta vuonna 2016 julkaistussa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa70 korostettiin, että yhdenkin kestävän kehityksen tavoitteen (ilmastonmuutoksen hillitseminen ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen) sisällyttäminen EU:n talousarvioon saa aikaan useita haasteita.
We pointed out the need for a comprehensive reporting framework, with indicators monitoring actual spending on climate action and related results. 
Tilintarkastustuomioistuin huomautti, että tarvitaan kattavaa raportointitapa sekä indikaattoreita tosiasiallisten ilmastotoimia koskevien menojen ja niihin liittyvien tulosten seuraamiseksi.
These indicators could be relevant for measuring progress towards the SDG on climate action. 
Näitä indikaattoreita voitaisiin käyttää mittaamaan edistymistä ilmastotoimia koskevien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.
43 As well as using SDGs in the mapping of budgets, SDGs can be used to improve indicators, budget evaluation or track spending (Figure 8). 
43 Kestävän kehityksen tavoitteita voidaan käyttää talousarvioiden kartoittamisen tapaan myös parantamaan indikaattoreita, talousarvion arviointia ja menojen seurantaa (kaavio 8).
Certain Member States have started to incorporate the 2030 Agenda into their budgetary processes. 
Jotkin jäsenvaltiot ovat alkaneet sisällyttää Agenda 2030 -toimintaohjelmaa talousarviomenettelyihinsä.
At present, mapping budgets against the SDGs is more common than using SDGs as a performance-management tool for resource allocation and negotiation. 22 
Tällä hetkellä kestävän kehityksen tavoitteiden perusteella tehtävä kartoittaminen on yleisempää kuin kestävän kehityksen tavoitteiden käyttäminen suorituskyvyn hallinnan työkaluna resurssien osoittamisessa ja niistä neuvottelemisessa. 24
Figure 8 – How SDGs can be used in the budgetary process Source: ECA based on Elisabeth Hege, Laura Brimont, Integrating SDGs into national budgetary processes, Institut du développement durable et des relations internationales, Study, N°05/18 July 2018. 23 Preparing the budget • use SDGs as decision making tool for resource allocation • redesign budget classification systems Implementing and following-up the budget • improve budget performance evaluation • Introduce SDG focus in spending reviews • design a budget reporting dashboard for citizens • track spending for specific cross-cutting SDGs like gender, climate or nutrition In the budget proposal • improve descriptive information linking the budget to the SDGs • map expenditure categories against the SDGs • publish a set of indicators to inform political debate on the budget 
Kaavio 8 – Tapoja käyttää kestävän kehityksen tavoitteita talousarviomenettelyssä 25 Talousarvion laatiminen • käytetään kestävän kehityksen tavoitteita päätöksentekovälineenä resurssien kohdentamiseksi • suunnitellaan uudelleen talousarvion luokittelujärjestelmät Talousarvion toteuttaminen ja seuranta • parannetaan talousarvion tuloksellisuuden arviointia • keskitytään menokatsauksissa kestävän kehityksen tavoitteisiin • suunnitellaan talousarvioraportoinnin tulostaulu kansalaisille • seurataan menoja tietyissä monialaisissa kestävän kehityksen tavoitteissa esimerkiksi sukupuolinäkökulman, ilmaston ja ravitsemuksen kannalta Talousarvioesityksessä • parannetaan kuvailevia tietoja, jotka nivovat talousarvion kestävän kehityksen tavoitteisiin • kartoitetaan menoluokat kestävän kehityksen tavoitteiden perusteella • julkaistaan joukko indikaattoreita talousarviosta käytävän poliittisen keskustelun perustaksi Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin seuraavan julkaisun perusteella Elisabeth Hege, Laura Brimont, Integrating SDGs into national budgetary processes, Institut du développement durable et des relations internationales, Study, N°05/18. heinäkuuta 2018.
Reporting on sustainability in EU institutions and agencies 44 The EU has committed itself to the SDGs and sustainability, so the implementation of the SDGs and sustainability are an integral part of the performance of the EU and its institutions. 
Kestävyysraportointi EU:n toimielimissä ja virastoissa 44 EU on sitoutunut kestävän kehityksen tavoitteisiin ja kestävyyteen, joten kestävän kehityksen tavoitteiden ja kestävyyden täytäntöönpano on olennainen osa EU:n ja sen toimielinten suorituskykyä.
Hence, one would expect sustainability reporting to be an integral part of its performance reporting. 
Siksi voitaisiinkin odottaa, että kestävyysraportointi olisi olennainen osa niiden tuloksellisuusraportointia.
At present, there is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports. 
Tällä hetkellä komissiolla tai muilla EU:n toimielimillä ei ole erityistä lakisääteistä velvollisuutta laatia kestävyysraportteja.
45 In this section, we analyse how the Commission and other EU institutions and agencies report on sustainability issues. 
45 Tässä osassa analysoidaan, miten komissio ja muut EU:n toimielimet ja virastot raportoivat kestävyyskysymyksistä.
We identify whether EU institutions and agencies provide information on sustainability within their performance-reporting framework, either in a stand-alone sustainability report or in any other form. 
Siinä selvitetään, antavatko EU:n toimielimet ja virastot tietoa kestävyydestä tuloksellisuusraportointinsa yhteydessä joko erillisenä kestävyysraporttina tai jossakin muussa muodossa.
46 In the following we focus on: (i) sustainability reporting as part of the Commission’s reporting framework; (ii) reports by Eurostat; and (iii) sustainability reporting prepared by one EU institution and EU agency and other relevant activities. 
46 Seuraavaksi käsitellään i) kestävyysraportointia osana komission raportointikehystä ii) Eurostatin raportteja ja iii) yhden EU:n toimielimen ja EU:n viraston laatimia kestävyysraportteja ja muita asiaankuuluvia toimia.
Performance reporting by the Commission 47 Performance reporting is a systematic gathering of data and presentation of information on the implementation of public policies, including both spending instruments (such as grants) and non-spending instruments (such as regulation). 
Komission tuloksellisuusraportointi 47 Tuloksellisuusraportointi tarkoittaa järjestelmällistä tietojen keräämistä yleisten toimintalinjojen, muun muassa sekä rahoitusvälineiden (kuten avustusten) että muiden kuin rahoitusvälineiden (kuten lainsäädännön), täytäntöönpanosta ja tietojen esittämistä.
Its aim is to assess the policies’ effectiveness and efficiency by comparing the results achieved with the objectives set and the costs incurred (both financial and non-financial costs, including those imposed on stakeholders). 
Tarkoituksena on arvioida toimintalinjojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta vertailemalla saavutettuja tuloksia asetettuihin tavoitteisiin sekä aiheutuneisiin kustannuksiin (sekä taloudellisiin että muihin kuin taloudellisiin kustannuksiin, muun muassa sidosryhmille koituviin).
As with any performance report, sustainability reports serve two basic purposes: (1) they are an accountability tool, and (2) they are a management tool. 
Kestävyysraporteilla on muiden tuloksellisuusraporttien tapaan kaksi päätarkoitusta: 1) ne ovat vastuuvelvollisuuden väline ja 2) ne ovat hallintoväline.
48 The aim of the Commission’s performance reporting framework is to measure its performance using objectives, targets and indicators. 
48 Komission tuloksellisuusraportointikehyksen tavoitteena on mitata sen tuloksellisuutta tavoitteiden, päämäärien ja indikaattorien avulla.
It reports results in separate 24 documents (Figure 9). 
Komissio raportoi 26 tuloksista erillisissä asiakirjoissa (kaavio 9).
We regularly assess several aspects of the performance framework shown below, including whether the information is used by management71. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi säännöllisesti useita jäljempänä esitetyn tuloksellisuuskehyksen näkökohtia, muun muassa sitä, käytetäänkö tietoja hallinnossa71.
Figure 9 – The Commission’s performance reporting framework Source: ECA. 
Kaavio 9 – Komission tuloksellisuusraportoinnin kehys 27 Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
49 The performance reporting on the EU budget encompasses the following key documents: (1) programme statements, which map the relationship between EU programmes and the SDGs; (2) the programmes’ performance overview, which presents all EU spending programmes in 2014‐2020, refers to the SDGs in the context of several programmes72; (3) the Annual Management and Performance Report for the EU budget, which shows how the EU budget supports the EU’s political priorities. 
49 EU:n talousarviota koskevaan tuloksellisuusraportointiin kuuluvat seuraavat keskeiset asiakirjat: 1) ohjelmaselvitykset, joissa kartoitetaan EU:n ohjelmien ja kestävän kehityksen tavoitteiden välistä suhdetta 2) ohjelmien tuloksellisuuskatsaus, jossa esitetään kaikki EU:n meno‐ohjelmat vuosina 2014–2020 ja jossa käsitellään kestävän kehityksen tavoitteita useiden ohjelmien yhteydessä72 3) EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto‐ ja tuloksellisuuskertomus, jossa osoitetaan, miten EU:n talousarviolla tuetaan EU:n poliittisia painopisteitä. Kertomuksessa käsitellään kestävän kehityksen tavoitteita yleisesti73 ja todetaan niiden olevan ”valtavirtaistettuja”.
The document also points out that the information in the programme statements does not constitute the official reporting on the EU budget’s contribution towards implementing the SDGs74; (4) the General report on the activities of the European Union, which presents at an EU level the results achieved with EU action and the EU budget. 
Asiakirjassa huomautetaan myös, että ohjelmaselvitysten tiedot eivät ole virallista raportointia siitä, miten EU:n talousarviolla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa74.
50 In addition to these four reports, each Commission directorate-general, as well as the six agencies directly controlled by the Commission (executive agencies), report annually on their achievements, initiatives and use of resources in their annual activity reports. 
50 Näiden neljän raportin lisäksi kukin komission pääosasto sekä komission suoraan valvomat kuusi virastoa (toimeenpanovirastot) raportoivat vuosittain saavutuksistaan, aloitteistaan ja resurssiensa käytöstä vuotuisissa toimintakertomuksissaan.
Most of the Commission’s 2018 annual activity reports we looked at refer to SDGs in a generic manner. 
Useimmissa tilintarkastustuomioistuimen arvioimissa komission vuoden 2018 vuotuisissa toimintakertomuksissa kestävän kehityksen tavoitteisiin viitataan yleisluontoisesti.
Directorate-generals responsible for the EU’s external actions provide the most information on SDGs, while we found no mention of them in the reports of the Directorate-General for Energy or the Directorate-General for Mobility and Transport75. 
EU:n ulkoisesta toiminnasta vastaavat pääosastot antavat kestävän kehityksen tavoitteista eniten tietoa, kun taas energian pääosaston sekä liikenteen ja liikkumisen pääosaston kertomuksissa niitä ei mainittu lainkaan75.
51 Agencies not directly controlled by the Commission (decentralised agencies) also publish annual reports, but the Commission does not issue guidelines on how to compile these reports, nor does it include these agencies’ performance information in its Annual Management and Performance Report. 
51 Myös virastot, jotka eivät ole suoraan komission valvonnassa (erillisvirastot) julkaisevat vuosikertomuksia, mutta komissio ei anna ohjeita näiden kertomusten laatimiseen eikä se sisällytä näiden virastojen tuloksellisuustietoja vuotuiseen hallintoja tuloksellisuuskertomukseensa.
The agencies have, however, established a voluntary network (the Performance Development Network) which has developed a list of performance indicators. 
Virastot ovat kuitenkin perustaneet vapaaehtoisen verkoston (toiminnan kehittämisverkosto), joka on laatinut luettelon tuloksellisuusindikaattoreista.
Some of the agencies’ 2017 annual reports refer to the SDGs in a general manner, but none of them provide systematic information on sustainability issues or link their performance to the SDGs. 
Joissakin virastojen vuoden 2017 vuosikertomuksissa viitataan kestävän kehityksen tavoitteisiin yleisesti, mutta missään ei anneta järjestelmällistä tietoa kestävyyskysymyksistä eikä nivota virastojen suorituskykyä kestävän kehityksen tavoitteisiin.
52 The Commission provides information related to sustainability issues in its performance reporting, but this is not compiled or presented systematically. 
52 Komissio antaa kestävyyskysymyksistä tietoa tuloksellisuuskertomuksessaan, mutta tietoa ei ole koottu tai esitetty järjestelmällisesti.
However, the Commission does measure and report on the Commission’s contribution to implementing the SDGs in the area of external action. 
Komissio kuitenkin mittaa komission panosta kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon ulkoisen toiminnan alalla ja raportoi siitä.
For example, in October 2018 it adopted a “revised EU International Cooperation and Development Results Framework”76. 
Esimerkiksi lokakuussa 2018 komissio hyväksyi EU:n kansainvälisen yhteistyön ja kehityksen tarkistetun tuloskehyksen76.
This mirrors what is happening in countries such as Chile, Denmark, France, Italy, Netherlands, Norway, Portugal and Republic of South Korea, where interinstitutional coordination on SDGs is led by the ministries of foreign affairs77. 
Se perustuu siihen, mitä tapahtuu Alankomaiden, Chilen, Etelä-Korean, Italian, Norjan, Portugalin, Ranskan ja Tanskan kaltaisissa maissa, joissa ulkoasiainministeriöt vastaavat kestävän kehityksen tavoitteita koskevasta toimielinten välisestä koordinoinnista77.
53 According to the Commission, this revised framework will make it possible to report on how EU-financed78 action has contributed to SDG implementation in partner countries – in both the current 2014-2020 and the next 2021-2027 MFF. 
53 Komission mukaan tämän tarkistetun kehyksen avulla voidaan raportoida siitä, miten EU:n rahoittamilla78 toimilla on edistetty kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa kumppanimaissa – sekä nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 että tulevassa vuosien 2021–2027 kehyksessä.
It is also expected to be used for the Commissions reporting framework and in reporting by the EU and Member States to the UN every four years (paragraph 56 79. 
Tarkistettua kehystä on myös määrä käyttää komission raportointikehyksessä sekä EU:n ja jäsenvaltioiden raportoidessa YK:lle neljän vuoden välein (kohta 56)79.
The document points out that such a result framework can contribute to effective implementation, transparency, accountability and “consistent communication of the EU contribution to progress towards SDGs in partner countries”80. 26 
Asiakirjassa huomautetaan, että kyseisellä tuloskehyksellä voidaan edistää tehokasta täytäntöönpanoa, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja johdonmukaista viestintää siitä, 28 miten EU edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa etenemistä kumppanimaissa80.
Eurostat report on progress towards the SDGs in an EU context 54 Since 2017, Eurostat has produced annual reports providing a description of “progress towards the SDGs in an EU context”81. 
Eurostatin kertomus edistymisestä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa EU:ssa 54 Eurostat on laatinut vuodesta 2017 lähtien vuosikertomuksen, jossa kuvataan edistymistä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa EU:ssa81.