natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Livestock creates eutrophication as well and contributes to acidification and producing greenhouse gases. 
Kotieläintalous aiheuttaa sekin rehevöitymistä ja edistää happamoitu-mista ja kasvihuonekaasujen syntymistä.
Agriculture also contributes in some areas to soil degradation, erosion and salinisation’ (1). 
Joillakin alueilla maatalous edistää myös maaperän pilaantumista, eroosiota ja suolaantumista.”
‘Both at EU and Member State level, there are major subsidy programmes that affect environmentally important markets [including, inter alia, agriculture] ... such subsidies ... sometimes have deleterious effects on the environment because they encourage wasteful production or the excessive use of damaging inputs (e.g. fertilisers, pesticides). 
(1) 2. ”Sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla on merkittäviä tukiohjelmia, jotka vaikuttavat ympäristön kannalta tärkeisiin markkinoihin (muun muassa maatalouteen). Kyseisenlaiset tuet ovat toisinaan ympäristölle tuhoisia, koska ne kannustavat tuhlaavaiseen tuotantoon tai vahingollisten tuotantopanosten (esimerkiksi lannoitteiden, torjunta-aineiden) liialliseen käyttöön.
Generally, subsidies are declining, although subsidies to agriculture through CAP [inter alia] remain high, and may have considerable negative environmental impacts’ (2). 
Yleisesti ottaen tuet ovat vähenemässä, vaikka muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan kautta maataloudelle annettavat tuet ovat edelleen korkeita ja niillä saattaa olla huomattavia haitallisia ympäristövaikutuksia.”
There is relatively little data available at a European level to provide an objective view of changing pressures on the rural environment. 
Euroopan tasolla on saatavilla suhteellisen vähän tietoja objektiivisen näkemyksen muodostamiseksi maa-seutuympäristöön kohdistuvista muuttuvista paineista.
Although work is progressing on agri-environmental indicators within the European Union and the OECD as well as at national level, they have yet to be applied in a systematic way’ (3). 
Vaikka maatalouden ympäristöindikaattorien kehittäminen etenee EU:ssa ja OECD:ssä sekä kansallisella tasolla, niitä ei vielä sovelleta järjestelmällisesti.”
4. ‘Subsidies with a possible negative influence (like a considerable part of price supports) are still common’ (4). 
(3) 4. ”Tuet, joilla voi olla haitallisia vaikutuksia (kuten suurella osalla hintatuista), ovat edelleen yleisiä.”
BIODIVERSITY 5. ‘....the threat to Europe’s wild species is severe and growing... . 
(4) LUONNON MONIMUOTOISUUS 5. ”Euroopan luonnonvaraisiin lajeihin kohdistuu vakava ja kasvava uhka.
The main causes are the abandonment of traditional forms of agricultural land use which alone accounts for over 40 % of Europe’s declining bird species, inappropriate forestry, infrastructure development, water abstraction and pollution’ (5). 6. 
Tärkeimpiä syitä ovat perinteisistä maatalousmaan käyttötavoista luopuminen, joka yksinään on syynä Euroopan lintukantojen vähenemiseen yli 40 prosentissa vähe-nevistä lintulajeista, epäasianmukainen metsänhoito, infrastruktuurien kehitys, vedenotto ja saastuminen.”
‘Although concerns for nature protection are beginning to be integrated in sector policies, negative impacts on biodiversity are expected to continue from agricultural intensification, land abandonment, monospecific forestry ... and the introduction of alien species (and possibly genetically modified organisms) ... polarisation (towards intensification or abandonment) of agricultural activity in areas of extensive agricultural practices leads to ecological conditions of less value for nature conservation... 
(5) 6. ”Vaikka luonnonsuojelunäkökohdat aletaan ottaa huomioon alakohtaisissa politiikoissa, luonnon monimuotoisuuden odotetaan edelleen kärsivän maatalouden voimaperäistymisestä, maatalousmaasta luopumisesta, yksilajisesta metsänvilje-lystä ja vieraiden lajien (sekä mahdollisesti geneettisesti muunnettujen organismien) käyttöönotosta. Maataloustoiminnan polarisoituminen (kohti voimaperäistymistä tai maatalousmaasta luopumista) laajaperäisen maatalouden alueilla johtaa luonnonsuojelun kannalta vähäarvoisempiin ekologisiin oloihin.
In agriculture and forestry, exchange between cultivated and natural gene pools has occurred widely... . 
Maa-ja metsätaloudessa on esiintynyt laajalti geenien vaihtumista viljeltyjen ja luonnonvaraisten geenipoolien kesken.
Data from different countries on GMOs indicate that genes from crops can, and already have [pass], into natural populations of wild relatives, but the process has also been seen in rape and cabbage (Brassica) able to break through the species barrier into other species such as white mustard (Sinapis alba) and wild radish (Raphanus raphanistrum)’ (6). 
Geneettisesti muunneltuja organismeja koskevat tiedot eri maista osoittavat, että satokasveista voi siirtyä ja on jo siirtynytkin geenejä luonnonvaraisten sukulaiskasvien populaatioihin, mutta prosessi on havaittu myös rapseissa ja kaaleissa (Brassica), joiden geenit pystyvät leviämään lajirajan yli muihin lajeihin, kuten keltasinappiin (Sinapis alba) ja peltoretikkaan (Raphanus raphanistrum).”
8.12.2000 (1) European Environment Agency, ‘Environment in the European Union at the turn of the century’, Copenhagen Office 2 for Official Publications of the European Communities, 1999, p. 
(6) 8.12.2000 (1) Euroopan ympäristökeskus: ”Ympäristö Euroopan unionissa vuosisadan vaihteessa”, Euroopan yhteisöjen virallisten 2 julkaisujen toimisto, Luxemburg 1999, s.
(3) Ibid., p. 403. (4) Ibid., pp. 29 and 58. 
(3) Mt., s. 403 (4) Mt., s. 29 ja 58.
397. 
397.
347. () Ibid., p. 
347. () Mt., s.
285. 
285.
8. ‘Traditional agricultural systems call for a considerable input of skilled work, to manage grazing systems and maintain features such as stone walls and hedgerows. 
(1) 8. ”Perinteisissä maatalousjärjestelmissä vaaditaan huomattavassa määrin ammattitaitoista työtä laidunjärjestelmien hoitamiseksi ja kivi-ja pensasaitojen kaltaisten maisemapiirteiden kunnossa pitämiseksi.
With the decline in traditional farmland management, the shift towards mechanisation and more intensive production systems, coupled with a decline in the numbers of those working the land, many of these “cultural” landscape features are being lost’ (2). 
Perinteisen maatalousmaan hoidon vähentyessä, koneistumisen ja voimaperäisempien tuotantojärjestelmien yleistyessä ja maatalouden työntekijöiden määrän vähentyessä monet näistä maiseman ’kulttuuripiirteistä’ ovat katoamassa.”
WATER RESOURCES 9. ‘Water stress is caused by activities in two sectors identified as priorities under the 5EAP, namely agriculture and industry ... little progress has been made by the agricultural sector... . 
(2) VESIVARAT 9. ”Veden kuormittumista aiheuttaa toiminta kahdella alalla, jotka viidennessä ympäristöohjelmassa on määritelty ensisi-jaisiksi, nimittäin maataloudessa ja teollisuudessa.
Water stress causes deterioration of fresh water resources in terms of quantity (aquifer overexploitation, dry rivers, etc.) and quality (eutrophication, organic matter pollution, saline intru-sion, etc.). 
Veden kuormit-tuminen aiheuttaa suolattoman veden varojen pilaantumista määrällisesti (pohjavesikerroksen liikakäyttö, jokien kuivuminen yms.) ja laadullisesti (rehevöityminen, orgaanisen aineen aiheuttama saastuminen, suolaantuminen yms.).
Such deterioration can result in health problems and have a negative influence on ecosystems’ (3). 10. ‘Over the past decades the trend in agricultural water use has, in general, been upwards, due to the increasing use of water for irrigation’ (4). 
Tällainen pilaantuminen voi aiheuttaa terveysongelmia ja vaikuttaa haitallisesti ekosysteemeihin.” (3) 10. ”Viime vuosikymmeninä maatalouden vedenkulutus on yleisesti ollut kasvamaan päin, koska vettä käytetään yhä enemmän kasteluun.
‘Water consumption (principally evapo-transpiration) in the European Union is estimated to be 77 km3/year, or around 32 % of total abstractions, with 80 % attributable to agriculture (mainly irrigation water)’ (5). 11. 
(4) Veden kulutukseksi (pääosin kokonaishaihdunnan kautta) EU:ssa arvioidaan 77 km3 vuodessa eli noin 32 prosenttia kokonaisvedenotosta, ja 80 prosenttia tästä kuluttaa maatalous (pääosin kasteluvetenä).”
‘Water resources in the Mediterranean basin area, under increasing pressure, are about to be a major challenge regarding development and security over the next decades... it is projected that in 2025 more than 13 countries will be abstracting more than 50 % of their renewable water resources and six countries more than 100 %’ (6). 
(5) 11. ”Välimeren alueen vesivarat, joihin kohdistuu kasvavia paineita, muodostavat seuraavina vuosikymmeninä huomattavan haasteen kehitykselle ja turvallisuudelle.
The resulting increase in productivity and change in land use can establish a cycle of unsustainable socioeconomic development within an irrigated region. 
Tästä seuraava tuottavuuden kasvu ja maankäytön muutos voivat saada aikaan kestämättömän sosioekonomisen kehityksen kierteen kastelualueella.
Additional resources are exploited to satisfy the increased demand from the population and agriculture, exacerbating the already fragile environment by reducing groundwater levels and, in some circumstances, accelerating the desertification processes... . 
Väestön ja maatalouden kasvaneen kysynnän tyydyttämiseksi vesivaroja käytetään entistä enemmän, mikä pahentaa jo hauraan ympäristön tilaa laskemalla pohjaveden tasoa ja kiihdyttämällä joissakin oloissa aavikoitumisprosesseja.
It is estimated that about 50 % of major wetlands in Europe have “endangered status” due to groundwater overexploitation’ (7). 
Noin 50 prosenttia Euroopan tärkeimmistä suoseuduista arvioidaan ”uhanalaisiksi” pohjaveden liikakäytön vuoksi.
‘At one time during the period 1990 to 1995 [a major drought], 25 % of the population in Spain, especially in the south of the country, was suffering restriction of domestic water supply’ (8). 12. 
(7) Eräässä vaiheessa vuosina 1990–95 (ankara kuivuusjakso) 25 prosenttia Espanjan väestöstä etenkin maan eteläosissa kärsi talousveden saannin rajoituksista.” (8) 12. ”Maatalous edistää myös fosforikuormitusta.
Diffuse phosphorus loads from agriculture are in some countries quite significant. 
Maatalouden hajafosforikuormitus on joissakin maissa varsin huomattavaa.
In the United Kingdom, for example, the agricultural contribution is as high as 43 %, in Germany 46 % ... and in Denmark 38 %’ (9). 
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa maatalouden osuus kuormituksesta on jopa 43 prosenttia, Saksassa 46 prosenttia ja Tanskassa 38 prosenttia.”
In general, water pollution has declined in the European Union, although concerns remain over localised quality problems, and particularly nitrate contamination of groundwater resources ... . 
Yleisesti ottaen veden saastuminen on EU:ssa vähentynyt, vaikka paikalliset laatuongelmat ja erityisesti nitraattien aiheuttama pohjavesivarojen saastuminen tuottavat edelleen huolta.
A Europe-wide assessment of drinking water quality and estimation of related health risks faces serious difficulties due to scarcity and comparability of appropriate data’ (10). 
Euroopan laajuinen juomaveden laadun ja siihen liittyvien terveysriskien kartoitus on vakavissa vaikeuksissa asianmukaisten tietojen niukkuuden ja vertailukelpoisuusongelmien vuoksi.”
C 353/37 (1) Ibid., p. 
(10) C 353/37 (1) Mt., s.
345. 
345.
344. 
344.
(5) Ibid., p. 
(5) Mt., s.
162. 
162.
(8) Ibid., p. 
(8) Mt., s.
163. 
163.
(9) Ibid., pp. 165 and 166. 
(9) Mt., s. 165 ja 166.
(10) Ibid., p. 
(10) Mt., s.
267. 
267.
C 353/38 EN Official Journal of the European Communities 8.12.2000 14. ‘Progress on [Directive] 91/414[/EEC] [the Community Directive combating pesticide contamination] has been glacially slow — seven years after adoption analysis is complete on only one active substance out of approximately 800’ (1). 
C 353/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8.12.2000 14. ”Edistys direktiivin 91/414/ETY (torjunta-aineiden aiheuttaman saastumisen torjuntaa käsittelevä yhteisön direktiivi) alalla on ollut äärimmäisen hidasta — seitsemän vuotta direktiivin hyväksymisen jälkeen noin 800 vaikuttavasta aineesta ainoastaan yhden analyysi on saatu valmiiksi.”
15. ‘Agriculture is the main source of nitrogen loading to water bodies. 
(1) 15. ”Maatalous on vesistöjen typpikuormituksen tärkein lähde.
High inputs of nitrogen to water bodies can cause significant ecological changes’ (2). 
Runsaat typpipäästöt voivat aiheuttaa vesistöissä merkittäviä ekologisia muutoksia.
When this nitrogen leaches out of the soil and reaches a water body it can cause problems’ (3). 
Kun tämä typpi huuhtoutuu maaperästä ja pääsee vesistöön, se voi aiheuttaa ongelmia (3).
‘In the case of diffuse sources, such as nitrate runoff from agriculture, effective control has rarely been achieved ... . 
Hajakuormituslähteiden, kuten maatalouden nitraattipäästöjen, kohdalla on harvoin saatu aikaan tehokasta valvontaa.
The implementation of the Nitrate Directive has been unsatisfactory in the majority of Member States’ (4). 
Nitraattidirektiivin soveltaminen on useimmissa jäsenvaltioissa jäänyt epätyydyttäväksi (4).
Nutrient input from agriculture is still high ... overexploitation and salinisation of groundwater in the coastal areas continue to be critical’ (5). 
Maatalouden ravinnepäästöt ovat edelleen korkeita. Pohjaveden liikakäyttö ja suolaantuminen ovat rannikkoalueilla edelleen kriittisellä tasolla (5).
This surplus is high in certain areas of Belgium, Denmark, France, the Netherlands and the United Kingdom. 
Ylimäärä on suuri tietyillä alueilla Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
It has been estimated that the supply of manure (in EU-12) exceeds 170 kg N per ha – a threshold set by the Nitrate Directive for zones which are identified to be vulnerable to the leaching of nitrate – in around 13 % (or almost 1 million) of the farms for EU-12, ranging from 63 % in the Netherlands to less than 10 % in France, Ireland and Italy’ (6). 
On arvioitu, että lannan käyttö (kahdentoista jäsenvaltion EU:ssa) ylittää 170 typpikiloa hehtaaria kohti — tämä raja on nitraattidirektiivissä asetettu alueille, jotka on määritelty nitraatin huuhtoutumiselle alttiiksi — noin 13 prosentissa 12 jäsenvaltion EU:n maatiloista (eli lähes miljoonalla tilalla). Tämä osuus on korkeimmillaan 63 prosenttia Alankomaissa ja alimmillaan alle 10 prosenttia Ranskassa, Irlannissa ja Italiassa (6).
‘The most serious situation was observed in regions where intensive livestock and arable farming takes place (e.g. Brittany, Paris basin, and Rhone valley)’ (7). 
Vakavin tilanne oli alueilla, joilla harjoitetaan voimaperäistä kotieläinkasvatusta ja peltokasvien viljelyä (esimerkiksi Bretagnessa, Pariisin altaassa ja Rhone-joen laaksossa)” (7).
SOIL RESOURCES 16. ‘Intensive industrial agriculture gives rise to severe (and increasing) pressures on agricultural soils, which represent approximately 40 % of the European Union’s total soil resource. 
MAAVARAT 16. ”Voimaperäinen teollinen maatalous aiheuttaa vakavia (ja kasvavia) paineita maatalousmaata kohtaan, joka muodostaa noin 40 prosenttia kaikista EU:n maavaroista.
The major impacts on soil are: increased susceptibility to wind and water erosion as a consequence of agricultural practices (long exposure of ploughed soil, loss of organic matter, cultivation on steep slopes, etc.); loss of grazing cover and erosion due to overgrazing; loss of fertility due to deep ploughing, elimination of crop residues, monoculture and elimination of mixed cultivation/animal farming; soil compaction by heavy machines, with increased run-off. 
Tärkeimmät maaperään kohdistuvat vaikutukset ovat kasvanut alttius tuuli-ja vesieroosiolle seurauksena maatalouskäytännöistä (kynnetyn maan jääminen pitkäksi aikaa paljaaksi, orgaanisen aineksen häviäminen, viljely jyrkillä rinteillä yms.), laidunpeitteen häviäminen ja eroosio liiallisen laiduntamisen vuoksi, hedelmällisyyden häviäminen syväkynnön, satojätteen poistamisen, monokulttuurin sekä viljelyä ja karjanhoitoa yhdistävän seka-maatalouden häviämisen seurauksena, raskaiden koneiden aiheuttama maan tiivistyminen ja lisääntynyt valunta.
These problems, initially focused on zones with fertile soil in Europe, are now widespread at continental level, as industrial agriculture has spread to regions with less fertile and more vulnerable soils, such as the Mediterranean area’ (8). 
Nämä ongelmat keskittyivät alun perin Euroopan hedelmällisille maa-alueille, mutta ne ovat nyt yleisiä koko maanosassa teollisen maatalouden levittäydyttyä alueille, joilla maa on vähemmän hedelmällistä ja helpommin vahingoittuvaa, kuten Välimeren alueelle.”
17. ‘Agriculture causes acidifying emissions (ammonia) and the development in livestock will bring this sector to the very top of the contributors to acidification over the next decade’ (9). 
(8) 17. ”Maatalous synnyttää happamoittavia päästöjä (ammoniakkia), ja kotieläinalan kehitys tulee tekemään tästä alasta kaikkein suurimman happamoitumisen aiheuttajan ensi vuosikymmenen aikana.”
18. ‘Diffuse contamination is particularly significant in areas with intensive agriculture ... . 
(9) 18. ”Hajakuormitus on erityisen huomattavaa voimaperäisen maatalouden alueilla.
Strategies for soil protection, and systems for monitoring of soil, are not adequately developed at European or national level’ (10). 19. ‘Erosion is a major cause of degradation and the effects are increasing. 
Maaperän suojelustrategiat ja valvontajärjestelmät eivät ole riittävän kehittyneitä Euroopan tasolla eivätkä kansallisella tasolla.” (10) 19. ”Eroosio on merkittävänä syynä maaperän pilaantumiseen, ja sen vaikutukset ovat kasvussa.
All European countries are affected to some extent: about 12 % of the land area of Europe, mainly rural, is affected by water erosion and 4 % by wind erosion...’ 
Kaikki Euroopan maat kärsivät siitä jossakin määrin: vesieroosiota esiintyy noin 12 prosentissa Euroopan maa-alasta, enimmäkseen maaseudulla, ja tuulieroosiota 4 prosentissa.
(11). ‘The major causes are unsustainable agricultural practices and overgrazing... . 
(11) Tärkeimpiä syitä ovat kestämättömät maatalouskäytännöt ja liiallinen laiduntaminen.
The loss of plant nutrients and organic matter via eroded sediment reduces the fertility and productivity of the soil. 
Kasviravinteiden ja orgaanisen aineksen häviäminen kuluneen sedimentin mukana vähentää maan hedelmällisyyttä ja tuottavuutta.
This leads to a vicious circle whereby farmers apply more fertilisers to compensate for the loss of fertility. 
Tämä johtaa noidankehään, jossa viljelijät lisäävät lannoitteiden käyttöä korvatakseen hedelmällisyyden menetyksen.
The loss of applied nutrients in this way, represents an enormous cost to the agricultural community. 
Käytettyjen ravinteiden häviäminen tätä kautta merkitsee suunnattomia kustannuksia maatalousväestölle.
It has been calculated that in Austria, potential loss of organic matter in agricultural soil due to erosion could be more than 150 000 tonnes per year, while potential loss of nutrients, such as nitrogen and phosphorus, could be more than 15 000 and 8 000 tonnes per year respectively’ (12). 
Laskelmien mukaan Itävallassa saattaa maatalousmaasta hävitä eroosion vuoksi orgaanista ainesta yli 150 000 tonnia vuodessa, ja ravinteiden osalta typpeä voi hävitä yli 15 000 tonnia ja fosforia yli 8 000 tonnia vuodessa.
‘In parts of the Mediterranean region, erosion has reached a stage of irreversibility and in some places soil erosion has practically stopped through lack of soil. With a very slow rate of soil formation, (1) Ibid., p. 
(12) Eräissä Välimeren alueen osissa eroosio on päässyt peruuttamattomaan vaiheeseen, ja joissakin paikoin maaperän eroosio on käytännössä lakannut maan (1) Mt., s.
(2) Ibid., p. 
(2) Mt., s.
(3) Ibid., p. 
(3) Mt., s.
165. 
165.
(4) Ibid., p. 
(4) Mt., s.
178. 
178.
(6) Ibid., p. 57. 
(6) Mt.,s.57.
(7) Ibid., p. 
(7) Mt., s.
(9) Ibid., p. 31. 
(9) Mt., s. 31.
(11) Ibid., p. 
(11) Mt., s.
346. 
346.
(12) Ibid., p. 
(12) Mt., s.
188. 
188.
8.12.2000 EN Official Journal of the European Communities C 353/39 any soil loss of more than 1 tonne/ha/year can be considered irreversible within a time span of 50 to 100 years. 
8.12.2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 353/39 häviämisen vuoksi. Koska maata muodostuu hyvin hitaasti, yli tonnin maahävikkiä hehtaaria kohti vuodessa voidaan pitää peruuttamattomana 50–100 vuoden aikavälillä.
Losses of 30 to 40 tonnes/year in individual storms that may happen once every one or two years are measured regularly in the European Union, with losses of more than 100 tonne/ha in extreme events... . 
EU:ssa ilmenee säännöllisesti kerran vuodessa tai kahdessa esiintyvien yksittäisten myrskyjen aiheuttamaa 30–40 tonnin vuotuista hävikkiä, ja erityisen rajuissa myrskyissä hävikki ylittää 100 tonnia hehtaarilta.
Soil losses are high in Spain, where loss of soil in agricultural land reached a peak of an average 28 tonne/ha/year, in the period 1990 to 1995, while the total area affected was 18 % of the total land in 1995. 
Maaperähävikki on suurta Espanjassa, missä maatalousmaan hävikki oli suurimmillaan keskimäärin 28 tonnia hehtaarilta vuodessa ajanjaksolla 1990–95, ja hävikistä kärsivä alue oli yhteensä 18 prosenttia koko maa-alasta vuonna 1995.
Substantial losses have been calculated for Austria, where an average of more than 9 tonnes ha/year in agricultural land losses affected an area of approximately 8 % of the total land... . 
Huomattavaa hävikkiä on laskettu Itävallassa, missä maatalousmaan hävikki oli keskimäärin yli 9 tonnia hehtaarilta vuodessa alueella, joka oli noin 8 prosenttia koko maa-alasta.
The EU Mediterranean countries have severe soil erosion problems, which can reach the ultimate stage and lead to desertification. 
EU:hun kuuluvissa Välimeren maissa on vakavia eroosio-ongelmia, jotka voivat kärjistyä äärimmilleen ja johtaa aavikoitumiseen.
At present rates of erosion, considerable areas in the Mediterranean and the Alps, currently not at risk, may reach a state of ultimate physical degradation, beyond a point of no return within 50 to 75 years. 
Nykyisellä eroosiovauhdilla suurehkot Välimeren alueen ja Alppien maa-alueet, jotka eivät nykyisellään ole vaarassa, voivat päätyä äärimmäisen fyysisen pilaantumisen tilaan, joka on peruut-tamaton 50–75 vuoden aikavälillä.
Some smaller areas have already reached this stage’ (1). 
Eräät pienemmät alueet ovat jo joutuneet tähän tilaan.”
20. ‘Below the broad framework of the 5EAP, there is also no legislation at an EU level which directly addresses soil protection’ (2). 
(1) 20. ”Viidennen ympäristöohjelman yleisluontoisen kehyksen alapuolella ei myöskään ole EU:n tason lainsäädäntöä, jossa suoraan käsiteltäisiin maaperän suojelua.”
21. ‘Modern intensive agricultural practices of specialising in either arable or livestock farming has resulted in declining organic content of soils in some rural areas due to the rupture of traditional organic and nutrient cycling associated with mixed farming systems’ (3). 
(2) 21. ”Nykyiset voimaperäiset maatalouskäytännöt, joissa erikoistutaan joko viljelyyn tai karjanhoitoon, ovat johtaneet siihen, että joillakin maaseutualueilla maaperän sisältämä orgaaninen aines vähenee, koska sekamaatalousjärjestelmiin liittyvä perinteinen orgaanisen aineksen ja ravinteiden kierto on katkennut.”