natgillin/translations-raw huggingface dataset:
26 tAblE 3 Activity Initial budget estimate July 2008 budget estimate galileo system Test Bed (gsTB-v2) 85 173 launchers 90 224 in-orbit-validation (iov) 747 1 253 esa cost 110 303 other 68 151 total 1 100 2 104 cOMPARISON Of thE 2001 ANd 2008 budgEt EStIMAtES fOR thE dEvElOPMENt ANd vAlIdAtION PhASE (IN MIllION EuRO - 2001 PRIcES) Source: esa. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
Taulukko 3 – Vuosina 2001 ja 2008 laadittujen kehitys-ja validointivaiheen talousarvioiden vertailu (miljoonaa euroa – vuoden 2001 hintoina) Toiminta Alkuperäinen talousarvio Heinäkuun 2008 talousarvio Galileo-järjestelmän testialusta (GSTB-V2) 85 173 Kantoraketit 90 224 Validointi kiertoradalla (IOV) 747 1 253 ESAn kustannukset 110 303 Muut 68 151 Yhteensä 1 100 2 104 Lähde: ESA.
REASONS fOR dElAYS ANd cOSt OvERRuNS 45. 
Viivästysten ja kustannusten ylittymisen syyt 45.
The gJuŐs task of supervising technological development activities was seriously constrained by governance issues, an incomplete budget, delays and the industrial organisation of the development and validation phase. 
Hallinnolliset seikat, puutteellinen talousarvio, viivästykset sekä kehitys-ja validointivaiheen toimialan organisointi hankaloittivat selvästi Galileo-yhteisyrityksen tehtävää valvoa teknologian kehittämistoimia.
46. 
33 46.
The gJu was given the task of supervising technological development, but this task was not further defined. in practice, esa worked without supervision from the gJu but in accordance with its own rules and procedures. 
Galileo-yhteisyritykselle annettiin tehtäväksi valvoa teknologian kehittämistä, mutta tehtävää ei määritelty tarkemmin. Käytännössä ESA toimi ilman yhteisyrityksen valvontaa, mutta omien sääntöjensä ja menettelyidensä mukaisesti.
The gJuŐs supervisory role vis--vis the esa was at odds with its governance structure. it is further treated as a governance issue in paragraphs 66 to 74. 
Yhteisyrityksen tehtävä valvoa ESAa oli ristiriidassa yhteisyrityksen hallintorakenteen kanssa. Asiaa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin hallinnoinnin ongelmia käsittelevissä kohdissa 66–74.
Moreover, no allowance was made for the commissionŐs 50 million euro financial contribution to the gJu, and security requirements (120 million euro) were not factored in42. 
Galileo-yhteisyritykselle osoitetun komission 50 miljoonan euron rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi ei myöskään tehty mukautuksia eikä turvallisuutta koskevia vaatimuksia (120 miljoonaa euroa) huomioitu42.
The overall resource requirements and costs of a project should be established at the planning stage, including, where needed, change and contingency budgets. 
Resursseja koskevat yleiset vaatimukset ja hankkeen kustannukset sekä tarvittaessa varaukset ennakoimattomia menoja varten olisi vahvistettava suunnitteluvaiheessa.
The experience of other organisations suggests that space programmes typically need a contingency budget of between 10 % and 40 %, depending on programme complexity, the degree of innovation and the number of unknowns. 
Muista järjestöistä saatujen kokemusten perusteella voidaan todeta, että avaruusohjelmissa on yleensä tarpeen pitää ennakoimattomia menoja varten varausta, jonka suuruus on 10– 40 prosenttia talousarviosta, ohjelman monimutkaisuudesta, innovaatioasteesta ja tuntemattomien osatekijöiden määrästä riippuen.
The development and validation phase did not start until May 2003, 29 months later than planned (see paragraph 15). according to esa calculations, confirmed by the gJu, some 142 million euro in extra costs can be attributed to this delay43. 
Kehitys-ja validointivaihe aloitettiin vasta toukokuussa 2003, eli 29 kuukautta suunniteltua myöhemmin (ks. kohta 15).
40 coM(2000) 750 of 22 november 2000. 
ESAn tekemien ja 40 41 42 KOM(2000) 750, annettu 22. marraskuuta 2000.
41 on esaŐs participation in the development and validation phase (which is half of the total budget) a de facto contingency allowance of 20 % applies: if the cumulative cost overrun is lower than 20 % of the programmeŐs financial envelope, no participating Member state is allowed to withdraw from the programme. 
ESAn osallistumisessa kehitys-ja validointivaiheeseen (joka on puolet koko talousarviosta) sovelletaan 20 prosentin ennakoimattomien menojen varausta: jos kumulatiivinen kustannusten ylittyminen on vähemmän kuin 20 prosenttia ohjelman määrärahoista, ohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot eivät voi vetäytyä ohjelmasta.
42 security requirements were considered too late in the programme: in 2004 the galileo security Board announced additional requirements worth an estimated 120 million euro in extra costs. 
Turvallisuusvaatimukset otettiin ohjelmassa huomioon liian myöhään: vuonna 2004 Galileon turvallisuusneuvosto ilmoitti lisävaatimuksista, joista aiheutuisi arviolta 120 miljoonan euron lisäkustannukset.
The resulting 1 000 change requests had far-reaching consequences on the technical baseline and thus on ongoing development activities. 
Lisävaatimuksista johtuneilla 1 000 muutospyynnöllä oli pitkälle ulottuvia vaikutuksia tekniseen perustaan ja näin ollen myös meneillään oleviin kehitystoimiin.
The esa took over the tasks and responsibilities of the overall prime contractor. 
ESA otti hoitaakseen pääurakoitsijan tehtävät ja velvollisuudet.
This reorganisation will mean that additional costs45 are incurred during the development and validation phase. according to esa estimates, this will include 350 million euro for the revised industrial framework and 194 million euro for esa costs46. 
35 lisäkustannuksia45. ESAn arvioiden mukaan toimialan uusille puitteille aiheutuu 350 miljoonan euron ja ESAlle 194 miljoonan euron kustannukset46.
The stalling of the concession negotiations in the second half of 2005 (see paragraph 23) also affected technological development: the programme was delayed by four and a half months, and extra costs of 103 million euro can be attributed to this delay and to the implementation of the 5 december 2005 agreement47. lIMItEd uSEfulNESS Of Rtd ActIvItIES ObJEctIvE 51. 
Toimilupaneuvotteluiden pitkittyminen vuoden 2005 toisella puoliskolla (ks. kohta 23) vaikutti myös teknologian kehittämistoimiin: ohjelma viivästyi neljällä ja puolella kuukaudella. Tästä viivästyksestä sekä 5. joulukuuta 2005 tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta47 aiheutui 103 miljoonan euron lisäkustannukset. TTK-toimien käyttökelpoisuus on vähäistä Tavoite 51.
The gJuŐs third task was48 to initiate and manage the necessary research activities to support achievement of the key tasks and objectives of the galileo development and validation phase (i.e. technological development and early development of user segments Đ see also paragraphs 13 and 14). 
Galileo-yhteisyrityksen kolmantena tehtävänä48 oli käynnistää tarvittavat tutkimustoimet ja hallinnoida niitä, ja tukea näin Galileo-ohjelman kehitys-ja validointivaiheen keskeisten tehtävien loppuunsuorittamista ja tavoitteiden saavuttamista (teknologian kehittäminen ja käyttäjäsegmenttien kehittäminen varhaisessa vaiheessa – ks. myös kohdat 13 ja 14).
45 including termination of the iov contract. 46 extension of iov coverage until 2010 and preparation of procurement responsibilities for full operational capability (foc). 
45 46 47 48 Kiertoradalla tapahtuvan validoinnin kattavuuden jatkaminen vuoteen 2010 ja hankintaa koskevien vastuualueiden valmistelu täyttä operatiivista toimintakykyä varten.
47 The partners in the merged consortium agreed to establish two identical galileo control centres (gcc) composed of a gMs (ground Mission segment) and a gcs (ground control segment), but to cross-implement the gcc through the germany-based gMs and the italy-based gcs, rather than having one operational and one back-up gcc. it was also agreed to set up a third gMs in cold back-up mode and a third gcs. 
Yhteenliittymän osapuolet sopivat kahden samanlaisen Galileon valvontakeskuksen perustamisesta; valvontakeskukset koostuvat maanpäällisestä lähetyssegmentistä (Ground Mission Segment) ja maanpäällisestä valvontasegmentistä (Ground Control Segment); valvontakeskus toimii ristiin Saksassa sijaitsevan maanpäällisen lähetyssegmentin ja Italiassa sijaitsevan maanpäällisen valvontasegmentin avulla, sen sijaan että käytettäisiin yhtä valvontakeskusta ja toinen olisi varalla. Sovittiin myös kolmannen, varalla ja käyttämättömänä olevan maanpäällisen lähetyssegmentin sekä kolmannen maanpäällisen valvontasegmentin perustamisesta.
48 The commission gave this mandate to the gJu in its fp6 work programme of 9 december 2002 (thematic priority 1.4: "aeronautics and space"). it was translated into three annual specific support action (fp6) contracts with the gJu. 28 special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase 
Komissio myönsi nämä toimivaltuudet Galileo-yhteisyritykselle 9. joulukuuta 2002 tehdyssä kuudennen puiteohjelman työohjelmassa (ensisijainen aihealue 1.4: ”ilmailu ja avaruus”). Nämä muunnettiin kolmeksi Galileo-yhteisyrityksen kanssa tehdyksi (kuudennen puiteohjelman) vuosittaiseksi erityistukitoimisopimukseksi.
RESultS 52. 
36 Tulokset 52.
Between september 2003 and december 2006 the gJu selected, negotiated and monitored a total of 70 research projects worth 110 million euro and financed from fp6 through several calls for proposals. activities focused on user segment development, which consisted in fostering innovative services and applications of appropriate technology (receivers, local components), and on market development in different user communities. rTd activities also included some technological development of the galileo system and egnos demonstration activities. 
Galileo-yhteisyritys valitsi, neuvotteli ja seurasi syyskuun 2003 ja joulukuun 2006 välisenä aikana yhteensä 70 tutkimushanketta. Hankkeiden arvo oli yhteensä 110 miljoonaa euroa ja ne rahoitettiin kuudennesta puiteohjelmasta useiden ehdotuspyyntöjen kautta. Toiminnassa keskityttiin käyttäjäsegmentin kehittämiseen, joka käsitti asiaankuuluvan teknologian innovatiivisten palveluiden ja sovellusten (vastaanottimia ja paikallisia komponentteja) edistämistä, ja toisena painopisteenä oli markkinoiden kehittyminen eri käyttäjäyhteisöjen keskuudessa.
The audit showed49 that the gJu was generally perceived as an efficient structure for implementing the galileo area of the fp6 work programme50. 
Tarkastus osoitti49, että Galileo-yhteisyritystä pidettiin yleisesti vaikuttavana välineenä toteuttaa kuudennen puiteohjelman työohjelman Galileo-toimintakokonaisuutta50.
The research projects raised interest and awareness in the user communities and have succeeded in bringing different organisations and stakeholders together. however, the ultimate use of the rTd activities for the galileo programme is limited. 
Tutkimushankkeet lisäsivät käyttäjäyhteisöjen kiinnostusta ja tietämystä ja lisäksi niiden yhteydessä on onnistuttu saattamaan yhteen eri järjestöjä ja sidosryhmiä. TTK-toimien lopullinen hyödyntäminen on Galileo-ohjelmassa kuitenkin vähäistä.
The gJu did not sufficiently exploit the project results to formulate a coherent set of user-validated requirements that could serve the esa as the basis for the galileo system specification. a high number of projects consisted in a detailed analysis of the regulatory efforts required both at eu and Member state level to foster gnss applications in a large number of economic and social sectors. no follow-up was given to the results of these projects. 
Yhteisyritys ei hyödyntänyt riittävästi hankkeen tuloksia, joiden avulla olisi laadittu yhdenmukaiset, käyttäjien validoimat vaatimukset, joita ESA voisi käyttää Galileo-järjestelmän eritelmien perustana. Monet hankkeet sisälsivät yksityiskohtaisia analyyseja sekä EU :n että jäsenvaltioiden tasolla tarvittavista lainsäädännöllisistä toimista, joilla suositaan GNSS-järjestelmän sovellusten käyttöä monilla taloudellisilla ja sosiaalisilla aloilla.
REASONS fOR lIMItEd uSEfulNESS 54. discontinuities, the inappropriateness of fp6 for funding market development activities, the absence of a comprehensive market-development approach and delays account for the limited usefulness of galileo rTd results. 
Galileon TTK-tulosten vähäisen käyttökelpoisuuden syitä ovat keskeytykset, kuudennen puiteohjelman soveltumattomuus markkinakehitystoimien rahoittamiseen, kokonaisvaltaisen markkinakehityslähestymistavan puuttuminen ja viivästykset.
When the commission proposed winding up the gJu, it intended to ensure programme continuity by making a smooth transfer of activities to the gsa51. however, transferring the task of monitoring more than 50 projects from the gJu to the gsa led to delays and caused problems in terms of project support, project follow-up, and the dissemination of project results, 52. 
Ehdottaessaan Galileo-yhteisyrityksen perustamista komission tarkoituksena oli varmistaa ohjelman jatkuminen siirtämällä toiminta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaiselle mahdollisimman sujuvasti51.
The instrument for granting fp subsidies is inappropriate for funding market development activities. fp6 grants (following a call for proposals) essentially follow a bottom-up approach with no centralised exploitation of results. ideally, the fp6 activities should have been supported by consolidating their results in a comprehensive top-down market development approach at the level of the gJu/gsa (see also egnos Đ paragraph 65). 
Kuudennen puiteohjelman avustuksissa (ehdotuspyynnön jälkeen) sovelletaan alhaalta ylöspäin tapahtuvaa lähestymistapaa eikä tuloksia hyödynnetä keskitetysti. Ihanteellisinta olisi ollut, jos kuudennen puiteohjelman toimia olisi tuettu vahvistamalla niiden tuloksia kokonaisvaltaisella ylhäältä alaspäin suuntautuvalla markkinoiden kehittymisen toimintamallilla yhteisyrityksen ja valvontaviranomaisen tasolla (ks. myös EGNOS, kohta 65).
Without such a pro-active approach, it is difficult to ensure projects' continued utility for the galileo programme once they have been completed. 
Ilman tällaista ennakoivaa toimintamallia on vaikea varmistaa, että hankkeet ovat päättymisensä jälkeenkin Galileo-ohjelman kannalta hyödyllisiä.
The survey results also confirmed that the cumulative programme delays (in technological development, egnos operations and the concession negotiations) adversely affected both the execution of fp6 projects (for instance through the unavailability of the egnos signal) and the future exploitation of project results (due to their impact on gnss business and research development opportunities). 
Kyselyyn osallistuneesta 482 henkilöstä 75 prosenttia ilmoitti, että siirto vaikutti kielteisesti heidän hankkeeseensa tai hankkeisiinsa. 38 hankkeiden toteuttamista (esimerkiksi siten, että EGNOS-signaalia ei ollut saatavilla) että hanketulosten hyödyntämistä tulevaisuudessa (GNSS:n liiketoiminnan ja tutkimuksen kehitysmahdollisuuksiin kohdistuvien vaikutusten vuoksi).
EgNOS INtEgRAtION ONlY PARtIAllY SuccESSful ObJEctIvE 58. as galileoŐs precursor, egnos has a crucial role in the early development of user segments (see also paragraph 14). 
EGNOSin liittäminen Galileo-ohjelmaan onnistui vain osittain Tavoite 58. EGNOS-järjestelmällä on Galileon edeltäjänä tärkeä tehtävä varhaisessa vaiheessa tapahtuvassa käyttäjäsegmenttien kehittämisessä (ks. myös kohta 14).
The gJuŐs fourth task was to Ňoversee the optimal integration of egnos into galileoÓ (see footnote12). egnos and galileo being two fully independent systems (see Annex II for a detailed comparison of egnos and galileo), integration does not relate to the technical sharing of infrastructure but to the following: (a) integration into the galileo governance and management structures was considered necessary in order to handle issues such as the conclusion of an agreement among the owners of egnos53 , the integration of egnos and galileo financing54 and the timing for appointing an egnos economic operator. (b) at market level, the purpose of integration was to prepare the way for the market introduction of galileo, using egnos as a precursor system, since it will deliver regional services similar to three of the five future galileo services. 
Galileo-yhteisyrityksen neljäntenä tehtävänä oli valvoa, ”että EGNOS-järjestelmä liitetään Galileo-ohjelmaan mahdollisimman hyvin” (ks. alaviite 12). Koska EGNOS ja Galileo ovat kaksi täysin itsenäistä järjestelmää (järjestelmiä on vertailtu yksityiskohtaisesti liitteessä II), EGNOSin liittäminen ei merkitse infrastruktuurin teknistä jakamista, vaan koskee seuraavia seikkoja: a) EGNOSin liittämistä Galileon hallintorakenteisiin pidettiin tarpeellisena esimerkiksi seuraavien kysymysten ratkaisemiseksi: sopimuksen tekeminen EGNOSin omistajien kesken53, EGNOSin ja Galileon rahoituksen liittäminen toisiinsa54 sekä EGNOSin taloudellisen toimijan nimittämistä koskeva aikataulu. b) Markkinoiden kannalta EGNOSin liittämisen tarkoituksena oli valmistella Galileon tuomista markkinoille käyttämällä EGNOSia edelläkävijänä, sillä se tarjoaa viidestä Galileon tulevasta palvelusta kolmen palvelun kaltaisia alueellisia palveluita.
53 also called the egnos framework agreement. 
53 54 Tätä kutsutaan myös EGNOS-puitesopimukseksi.
54 This objective arose because of the financing problems facing egnos in January 2006. 
Tavoite asetettiin EGNOSin tammikuussa 2006 kohtaamien rahoitusongelmien vuoksi.
RESultS 59. on the political front, egnos and galileo have been integrated into a single european gnss policy. similarly, from a financial point of view, commission funding for egnos has been incorporated into galileo funding. 
39 Tulokset 59. Poliittisesti tarkasteltuna EGNOS ja Galileo on liitetty yhtenäiseen eurooppalaiseen GNSS-toimintalinjaan.
60. however, egnos has suffered from delays, and the main challenges of the programme, such as market development, certification and the role of the different stakeholders, are still unresolved: (a) since october 2004 a framework agreement on the ownership and future exploitation of egnos has been under negotiation. as of september 2008, there was still no such agreement. 
Taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna EGNOSin komissiolta saama rahoitus on vastaavasti sisällytetty Galileon rahoitukseen. 60. EGNOSin toiminta on kuitenkin kärsinyt viivästyksistä, ja ohjelman suurimpiin haasteisiin, kuten markkinoiden kehittyminen, sertifiointi ja eri sidosryhmien roolit, ei ole vielä vastattu. a) EGNOSin omistajuutta ja tulevaa hyödyntämistä koskevasta puitesopimuksesta on käyty neuvotteluita lokakuusta 2004 alkaen.
The egnos os signal has technically been available since July 2006, but without an economic operator it cannot be declared operational55. (b) The gJuŐs market penetration plan was never implemented and a certifiable version of egnos is not expected until March 2009, at least two years later than expected56. 
EGNOSin avoimen palvelun signaali on ollut käytettävissä teknisesti heinäkuusta 2006 alkaen, mutta sen ei voida ilmoittaa olevan toimintakunnossa, sillä taloudellinen toimija puuttuu55. b) Galileo-yhteisyrityksen markkinoillepääsyä koskevaa suunnitelmaa ei koskaan toteutettu ja EGNOSin sertifioitavissa olevan version oletetaan olevan valmis vasta maaliskuussa 2009, ainakin kaksi vuotta suunniteltua myöhemmin56.
REASONS fOR lIMItEd SuccESS 61. 
Syyt vain osittaiseen onnistumiseen 61.
55 due to liability issues and uncertainty about the future of egnos financing and governance. 56 in the absence of clear milestones and planning for egnos, this is only a conservative estimate. 
Galileo-yhteisyrityksen neljännen tavoitteen saavuttamista haittasivat useat tekijät: a) yhteisyrityksen roolia ja toimivaltuuksia EGNOSiin nähden ei ollut määritelty selvästi 55 Tämä johtuu vastuukysymyksistä ja epävarmuudesta EGNOSin rahoituksen ja hallinnoinnin tulevaisuudesta.
The gJu statutes stated only that the gJu would Ňoversee the optimal integration of egnos in galileoÓ. according to the Tripartite agreement57, esa was responsible, through its arTes-9 programme, for the technical development and operation of egnos. 
Yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä todetaan ainoastaan, että yhteisyritys “valvoo, että EGNOS liitetään Galileo-ohjelmaan mahdollisimman hyvin”. Kolmikantasopimuksen57 mukaan ESA vastasi ARTES-9-ohjelmansa kautta EGNOSin teknologian kehittämisestä ja toiminnasta.
But these legal texts do not make clear who was the overall egnos programme manager. in the absence of a programme manager, egnos clearly lacked a long-term strategic vision58, which led to uncertainty, delays and cost overruns (Annex II). 
Näissä säännöksissä ei kuitenkaan selvennetä, kuka on EGNOSin yleinen ohjelman vetäjä. Koska EGNOSilla ei ollut ohjelman vetäjää, siltä puuttui pitkän aikavälin strateginen näkemys58, mikä aiheutti epävarmuutta, viivästyksiä ja kustannusten ylittymistä (liite II).
63. even though the decision to integrate egnos into the concession negotiations secured continued community funding, it at the same time held up the achievement of the egnos programme because: (a) delays in the concession negotiations put back the egnos technological development deadlines; and (b) all activity in connection with the appointment of an economic operator for egnos was stopped because this was the responsibility of the galileo concession holder. in addition, the need to conclude a framework agreement for egnos made the concession negotiations more complex. 
63. Vaikka päätös EGNOSin liittämisestä Galileon toimilupaneuvotteluihin takasi ohjelmalle yhteisön jatkuvan rahoituksen, se samalla viivytti EGNOS-ohjelman päätökseen saamista seuraavista syistä: a) viivästykset toimilupaneuvotteluissa lykkäsivät EGNOSin teknologian kehittämisen määräaikoja 56 57 58 Tämä on ainoastaan varovainen arvio, sillä EGNOSilta puuttuu selkeästi määritellyt välitavoitteet ja suunnitelma.
The egnos institutional framework is very complex. 
EGNOSin institutionaalinen rakenne on hyvin monimutkainen.
The various financial stakeholders in egnos all have different priorities. as the owner of egnos assets for the duration of the arTes-9 programme, the esa acts on behalf of the countries with a financial stake in that programme. any transfer of ownership is conditional on their consent59. 
EGNOSin lukuisilla taloudellisilla sidosryhmillä on eri painopisteet. ESA toimii ARTES-9-ohjelman aikaisena EGNOSin omaisuuden omistajana niiden maiden puolesta, jotka ovat taloudellisesti osallisena ohjelmassa.
The commission has no ownership rights to egnos, but through the gsa, according to regulation (ec) no 1321/2004, it should become the owner of egnos assets. 
Komissiolla ei ole EGNOSiin liittyviä omistusoikeuksia, mutta asetuksen (EY) N:o 1321/2004 mukaisesti siitä pitäisi tulla maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomaisen kautta EGNOSin omaisuuden omistaja.
The absence of a clear mandate for the gJu as egnos programme manager resulted in doubts as to whether the gJu was empowered to negotiate a framework agreement for egnos. 
Koska yhteisyritykseltä puuttuivat selvät toimivaltuudet johtaa EGNOS-ohjelmaa, heräsi epäilys, oliko yhteisyrityksellä valtuudet neuvotella EGNOSin puitesopimuksesta.
57 agreement between the european community, the european space agency and the european organisation for the safety of air navigation on a european contribution to the development of a global navigation satellite system (gnss), signed in 1998 (oJ l 194, p. 
65. Lisäksi Galileo-yhteisyritys keskittyi institutionaalisiin, taloudellisiin ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyviin kysymyksiin, joten EGNOSin palvelujen täytäntöönpanon mahdollistavien tekijöiden kehittämiselle varhaisessa vaiheessa osoitettiin vain vähän aikaa ja resursseja.
65. in addition, the gJuÔs attention was dominated by institutional, financial and international cooperation issues and limited time and resources were devoted to the early development of a set of service enablers for egnos: the gJu did not exploit fp6 market development results in a centralised way (paragraph 56) and did not implement the egnos market penetration plan. 
Yhteisyritys ei hyödyntänyt kuudennen puiteohjelman markkinakehityksen tuloksia keskitetysti (kohta 56) eikä toteuttanut EGNOSin markkinoillepääsyä koskevaa suunnitelmaa.
INAdEQuAtE PublIc-SEctOR gOvERNANcE 66. 
Julkisen sektorin hallinnointi puutteellista 66.