natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Although the Commission sought to ensure that only projects should be financed which were sufficiently advanced in their preparation for them to be contracted within six months of the Commission Financing Decision (29), in practice virtually no ESC project fulfilled this criterion. 
52. Vuoden 2001 taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmat viivästyivät niin ikään merkittävästi. Komissio pyrki varmistamaan, että ainoastaan sellaisia riittävän pitkälle valmisteltuja hankkeita rahoitettaisiin, joita koskevat sopimukset voitaisiin allekirjoittaa kuuden kuukauden kuluessa komission rahoituspäätöksestä (29).
(29) Phare Programming Guide 2001, paragraph 5 (e). 
(29) Vuoden 2001 Phare-ohjelmasuunnitteluopas, 5 kohta, e alakohta.
C 15/16 EN Official Journal of the European Union 20.1.2005 53. 
C 15/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.1.2005 53.
The problems encountered by Candidate Countries in programming ESC allocations raise doubts about their capacity to absorb the much greater allocations planned under the Structural Funds (see Table 4), particularly in view of the new tighter timeframe for the ESC commitments 2000 to 2002 compared with Structural Fund allocations 2004 to 2006 disbursement of Structural Funds introduced for the period 2000 to 2006 (the so-called Ôn+2Ő rule) (30). 
Ehdokasmaiden ongelmat taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvän ohjelmatyön vaatimien varojen hallinnoinnissa herättävät epäilyksen niiden kyvyistä hyödyntää rakennerahastoista myönnettävää paljon merkittävämpää rahoitusta (ks. taulukko 4), varsinkin jaksoa 2000–2006 koskevalle rakennerahaston varojen maksamiselle vahvistetun tiukemman aikataulun vuoksi (niin kutsuttu n+2-sääntö) (30).
In fact ESC funding for 2000 to 2002 represented only approximately 6 % of Structural Fund allocations for 2004 to 2006 for Objective 1 (31). 
Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden rahoitusosuus vuosille 2000–2002 oli itse asiassa ainoastaan noin 6 prosenttia tavoitetta 1 koskevasta rakennerahaston rahoituksesta vuosille 2004–2006 (31).
A fundamental cause of the delays for all programmes has been administrative weaknesses in the Candidate Countries. 
Perussyynä kaikkien ohjelmien viivästymisille ovat olleet ehdokasmaiden hallinnon puutteet.
In each country regional policy represents a new field of action and most countries struggled to establish stable structures which were capable of managing even the relatively small amount of funding allocated to the ESC. 
Aluepolitiikka on jokaiselle maalle uusi toiminta-ala ja useimmilla mailla on ollut ongelmia luoda vakaita rakenteita hallinnoimaan edes taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen osoitettuja suhteellisen pieniä määriä.
Moreover, the newness and weakness of the ministries concerned reduced their ability to establish the necessary coordination with other ministries to ensure effective programming and implementation. 
Lisäksi asiaankuuluvien ministeriöiden kokemattomuus ja riittämättömyys heikensivät niiden ja muiden ministeriöiden välistä koordinaatiokykyä, jota tarvitaan tehokkaan ohjelmatyön ja täytäntöönpanon takaamiseksi.
In addition, the channelling of all funding through a single implementing authority also created bottlenecks which slowed down the overall implementation and, therefore, impact of the programmes (see paragraph 26). (million euro) ESC as % of SF 2,9 % 6,0 % 4,3 % 3,9 % 5,6 % 6,9 % 6,6 % 4,5 % 5,9 % ESC 2000 to 2002 37,4 SF 2004-2006: Objective 1 1 286 329 554 792 1 765 7 321 210 921 13 178 19,8 24,0 31,2 99,5 Table 4 down in January 2001 and its functions transferred to the Ministry of the Interior. 
Samoin Liettuan julkishallinnon Rakennerahastot 2004–2006: tavoite 1 1 286 329 554 792 1 765 7 321 210 921 13 178 (miljoonaa euroa) Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden osuus rakennerahastoista % 2,9 6,0 4,3 3,9 5,6 6,9 6,6 4,5 5,9 Maa Tšekin tasavalta Viro Latvia Liettua Unkari Puola 504,6 Slovenia 13,8 Slovakia 41,2 uudistuksesta ja paikallisista viranomaisista vastaava ministeriö lakkautettiin tammikuussa 2001 ja sen tehtävät siirrettiin sisäasiain-ministeriölle.
Inadequate performance by the Latvian authorities originally managing the ESC programme also led to these responsibilities being moved to the Ministry of Finance in 2002. 
Myös Latviassa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelman hallinnoinnista alun perin vastanneiden viranomaisten suoritusten riittämättömyys johti näiden tehtävien siirtämiseen valtionvarainministeriölle vuonna 2002.
In Slovakia and Romania, the ministries responsible for regional development only became operational in 2000 and lacked experienced staff. 
Alueellisesta kehittämisestä vastaavat ministeriöt aloittivat toimintansa Slovakiassa ja Romaniassa vasta vuonna 2000 ja niiltä puuttui kokenutta henkilöstöä.
In Bulgaria, the Ministry for Regional Development and Public Works underwent reorganisations and a particularly high level of staff turnover followed changes in political responsibilities. 
Bulgariassa alueellisen kehittämisen ja julkisten töiden ministeriössä tehtiin organisaatiomuutoksia ja poliittisten vastuualueiden muutosten seurauksena huomattavan suuri määrä henkilöstöstä vaihtui.
The Ministries of Regional Development in the Czech Republic and Hungary also suffered a loss of key personnel in 2000 for similar reasons. 55. 
Myös Tšekin tasavallan ja Unkarin alueellisen kehittämisen ministeriöistä poistui vuonna 2000 keskeisissä tehtävissä ollutta henkilöstöä vastaavista syistä.
Similarly, in Lithuania, the Ministry of Public Administration Reform and Local Authorities was closed (30) The Structural Fund Regulation (EC) No 1260/1999 Article 31.2 foresees that Ôthe Commission shall automatically decommit any part of a commitment which has not been settled by the payment on account or for which it has not received an acceptable payment appli-cation... by the end of the second year following the year of com-mitmentŐ. 
(30) Rakennerahastoja koskevan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 31 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”komissio vapauttaa viran puolesta sen osan... maksusitoumuksesta, josta ei ole suoritettu ennakkomaksua tai jonka osalta komissiolle ei ole esitetty hyväksyttävää maksupyyntöä... hyväksymistä koskevan päätöksen päivämäärää seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä”.
(31) Notwithstanding the closeness of accession, the CommissionŐs November 2003 ÔComprehensive Monitoring ReportŐ pointed to continuing weaknesses in Candidate CountriesŐ capacity for managing the Structural Funds. 
(31) Lähestyvästä liittymisajankohdasta huolimatta komission marraskuussa 2003 julkaisemassa kattavassa seurantakertomuksessa viitattiin rakennerahastojen hallinnointivalmiuden jatkuviin puutteisiin ehdokasmaissa.
The countries needed to make what the Commission termed Ôenhanced effortsŐ in their preparations for accession. 
Maiden olisi komission mukaan ”tehostettava toimia” liittymistä koskevissa valmisteluissa.
20.1.2005 EN Official Journal of the European Union C 15/17 RESULTS OF INSTITUTION-BUILDING PROJECTS TO PREPARE CANDIDATE COUNTRIES FOR MANAGING THE STRUCTURAL FUNDS 56. 
20.1.2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 15/17 RAKENNERAHASTOJEN HALLINNOINNIN VALMISTELUUN TÄHTÄÄVIEN HALLINTORAKENTEIDEN KEHITTÄMISHANK-KEIDEN TULOKSET 60.
60. The task of Phare concerning institution-building at regional level was particularly difficult. 
Pharen tehtävä hallintorakenteiden kehittämisessä alueellisella tasolla oli erityisen vaikea.
Most countries only started to establish administrative structures at regional level (32) for the purpose of managing the Structural Funds. 
Useimmat maat aloittivat hallinnollisten rakenteiden luomisen alueellisella tasolla (32) vasta rakennerahastojen hallinnointia varten.
Often the boundaries of the newly created regions did not reflect natural historical or geographical boundaries and did not have political bodies as these tended to reside at county level (33). 
Perustettujen uusien alueiden rajat eivät useinkaan vastanneet luonnollisia historiallisia tai maantieteellisiä rajoja eikä alueilla ollut poliittisia elimiä, sillä niitä oli yleensä maakuntien tasolla (33).
In several countries, for example Bulgaria, the Czech Republic and Slovakia, regional structures for managing the Structural Funds were only put in place at the end of 2001. 
Useissa maissa (esimerkiksi Bulgariassa, Tšekin tasavallassa ja Slovakiassa) rakennerahastojen hallinnointiin tarvittavat alueelliset rakenteet perustettiin vasta vuoden 2001 lopulla.
This meant Twinning projects could not be set up at regional level in these countries before this time. 
Toisin sanoen twinning-hankkeita voitiin käynnistää alueellisella tasolla näissä maissa vasta mainitun ajankohdan jälkeen.
In the Czech Republic Twinning assistance to the regions carried out under the SPP was significantly less than had been foreseen. 
Tšekin tasavallassa alueille annettiin erityisen valmistelevan ohjelman mukaista twinning-tukea huomattavasti suunniteltua vähemmän.
This was in part due to the setting up of new regional structures in the first half of 2001. 
Tämä johtui osittain uusien alueellisten rakenteiden luomisesta vuoden 2001 alkupuoliskolla.
Under the Twinning covenant financed from the ESC 2000 programme, it was intended during the course of 2001 and 2002 to make up for the limited inputs at regional level made during the 1998 project. 
Vuoden 2000 taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmasta rahoitetun twinning-sopimuksen mukaisesti vuosina 2001 ja 2002 oli tarkoitus korvata vuoden 1998 hankkeen aikana alueellisen tason panoksen vähäisyys.
However, continuing uncertainty, in particular, over the role of Regional Executive Units and Regional Secretariats (32) in the implementation of the Structural Funds meant that in this case too the twinners reduced the amount of time they spent working at regional level. 
Jatkuva epävarmuus varsinkin alueellisten toteuttamisesta vastaavien yksiköiden ja alueellisten sihteeristöjen (32) roolista rakennerahastojen täytäntöönpanossa aiheutti myös tässä tapauksessa sen, että kumppanuusosapuolet käyttivät vähemmän aikaa alueellisella tasolla työskentelyyn.
In certain other countries, where regional structures had been established earlier, large Twinning projects were carried out in most or all regions of the country under the ESC 2000 programme. 
Eräissä muissa maissa, joissa alueellisia rakenteita oli luotu aiemmin, vuoden 2000 taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelman yhteydessä toteutettiin kattavia twinning-hankkeita kaikilla tai lähes kaikilla maan alueilla.
However, in half of the regions in Hungary and Romania, and all the regions supported in Poland, no ESC funding was allocated to ESC investment projects. 
Puolet Unkarin ja Romanian alueiden ja kaikki Puolan tukea saaneiden alueiden taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden investointihankkeista jäivät kuitenkin ilman taloudellisen ja sosiaalisen yhteen-kuuluvuudenrahoitusta.
This reduced the scope for the practical training that could be provided by twinners on the management of EU funds. 
Tämä vähensi mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun, jota kumppanuusosapuolet olisivat voineet tarjota EU:n varojen hallinnoinnissa.
Moreover, in Romania, none of the eight Regional Development Agencies (32) where the twinners were located had a budget from central government to cover their running costs, which also made the work of the twinners more difficult. 
Lisäksi yhdellekään kahdeksasta Romanian aluekehityselimestä (32), joihin kumppanuusosa-puolia sijoitettiin, ei ollut budjetoitu keskushallinnon varoja kattamaan juoksevia kuluja. Myös tämä seikka vaikeutti kumppanuusosapuolten työtä.
Indeed, uncertainty over future budgets and the agenciesŐ legal status threatened to undermine the long-term impact of Phare institution-building support at regional level in Romania. 
Tulevien vuosien budjetteja ja elinten oikeudellista asemaa koskevat epävarmuustekijät uhkasivat itse asiassa heikentää hallintorakenteiden kehittämiseen tarkoitetun Phare-tuen pitkän aikavälin vaikutusta paikallisella tasolla Romaniassa.
Under the 2000 Twinning covenants, one of the main tasks both at regional and national level was to assist in drawing up regional operational programmes for each region (32). 
Yksi keskeisistä vuoden 2000 twinning-sopimuksissa määritellyistä tehtävistä niin alueellisella kuin kansallisella tasolla oli avustaa jokaisen alueellisen toimenpideohjelman (32) laatimisessa.
The decision in 2001 by Directorate-General Regional Policy to only allow one Regional Operational Programme per country meant that covenants had to be subsequently modified. 
Aluepolitiikan pääosaston vuonna 2001 tekemä päätös sallia ainoastaan yksi alueellinen toimenpideohjelma maata kohti aiheutti sen, että sopimuksia oli jälkeenpäin muutettava.
(32) NUTS II level. 
(32) NUTS II -taso.
(33) NUTS III level. 
(33) NUTS III -taso.
C 15/18 EN Official Journal of the European Union 20.1.2005 CONCLUSIONS Difficulties in the overall approach of using the Phare programme to prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds 63. 
C 15/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.1.2005 PÄÄTELMÄT Vaikeuksia Phare-ohjelman käyttöön perustuvassa yleisessä lähestymistavassa ehdokasmaiden valmistelussa rakennerahastojen hallinnointiin 63.
There were several difficulties concerning the CommissionŐs overall approach to using the Phare programme for managing the Structural Funds. 
Komission yleisessä lähestymistavassa käyttää Phare-ohjelmaa rakennerahastojen hallinnoinnissa oli paljon vaikeuksia.
It was the instrument used in the context of preparing for the ERDF and ESF although it was clear in advance that there were limitations on how far Structural Fund procedures could be replicated under Phare. 
EAKR:n ja ESR:n hallinnoinnin valmistelun välineenä käytettiin Phare-ohjelmaa, vaikka olikin edeltä käsin selvää, että rakennerahastojen menettelyiden toteuttamiseen Phare-ohjelman puitteissa liittyy rajoituksia.
In the absence of arrangements similar to those under Sapard and ISPA, it was more difficult to gain practical experience in managing and controlling ESF and ERDF type expenditure (see paragraphs 16 and 17). 
Sapard-ja Ispa-välineisiin sisältyvien järjestelyjen kaltaisten järjestelyjen puuttuessa oli vaikeampaa kartuttaa käytännön kokemusta ESR:n ja EAKR:n kaltaisten menojen hallinnoinnista ja valvonnasta (ks. kohdat 16–17).
The approach to programming initially followed by Phare did not reflect actual practice in the Structural Funds (see paragraphs 18 to 24). 
Phare-ohjelman alussa noudatettu ohjelmatyön lähestymistapa ei vastannut rakennerahastojen todellista käytäntöä (ks. kohdat 18–24).
This situation arose in part because of the tension between the two objectives of the Phare ESC programmes: on the one hand to use them to prepare for Structural Funds, and on the other hand to already achieve a cohesion impact through these programmes (see paragraph 27). 
Tilanne johtui osittain Pharen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohjelmien kahden tavoitteen välisestä ristiriidasta: toisaalta näitä ohjelmia käytetään valmistauduttaessa rakennerahastojen hallinnointiin ja toisaalta näiden ohjelmien avulla pyritään jo aikaansaamaan koheesiovaikutus (ks. kohta 27).
More generally, the use of the Phare programme was not linked to an overall strategy defining the pre-accession and post-accession needs of the Candidate Countries in terms of preparing for and then utilising the Structural Funds (see paragraph 28). 
Phare-ohjelman käyttöä ei ollut myöskään nivelletty yleiseen strategiaan, jolla yksilöitäisiin ehdokasmaiden liittymistä edeltävät ja liittymisen jälkeiset tarpeet rakennerahastojen hallinnointia ja hyödyntämistä silmällä pitäen (ks. kohta 28).
Limited progress in moving Phare closer to Structural Funds 64. Although an important part of the CommissionŐs strategy for using Phare to prepare Candidate Countries for managing ERDF and ESF was to modify Phare procedures to make them more akin to those of the Structural Funds, only limited progress was made in this respect. 
Phare-ohjelman ja rakennerahastojen lähentäminen on edistynyt niukasti 64. Merkittävä osa komission strategiaa, joka koski Pharen käyttöä ehdokasmaiden valmistautuessa EAKR:n ja ESR:n hallinnointiin, oli Pharen menettelyjen muuttaminen enemmän rakennerahastojen menettelyjen kaltaisiksi.
In particular, although the introduction of EDIS under Phare was to be a major step in moving towards the Structural Funds, EDIS was not actually introduced before the accession. 
EDIS-järjestelmän käyttöönoton Phare-ohjelmassa oli määrä olla ratkaiseva askel kohti rakennerahastoihin siirtymistä, mutta EDIS-järjestelmää ei itse asiassa otettu käyttöön ennen liittymistä.
As a result Candidate Countries will not have gained the experience of managing programmes similar to ERDF and ESF in an ex post control environment prior to accession, which is what the Commission originally planned (see paragraphs 30 to 32). 
Tämän vuoksi ehdokasmaille ei kertynyt ennen liittymistä kokemusta EAKR:n ja ESR:n kaltaisten ohjelmien hallinnoinnista jälkivalvontajärjestelmää soveltaen, vaikka se oli komission alkuperäinen suunnitelma (ks. kohdat 30–32).
Furthermore, delays in introducing EDIS have made it more difficult to channel funding through grant schemes, although these are the main instruments for implementing the Structural Funds (see paragraph 33). 
Viivästykset EDIS-järjestelmän käyttöönotossa ovat vaikeuttaneet rahoituksen kanavointia tukijärjestelmien kautta, vaikka tukijärjestelmät ovat keskeiset rakennerahastojen toteuttamisen välineet (ks. kohta 33).
In addition, the Commission did not introduce multi-annual programming as foreseen (see paragraphs 34 to 35). 
Komissio ei ole myöskään ottanut käyttöön suunniteltua monivuotista ohjelmatyötä (ks. kohdat 34–35).
Although for Phare national programmes taken as a whole, the Commission achieved its target of allocating approximately 35 % of funds to the ESC, in most countries the amount of the national programme allocated to this purpose was somewhat less, thus reducing the impact of the Phare programme on contributing to their preparation for the Structural Funds (see paragraphs 38 to 44). 
Vaikka komissio saavuttikin Pharen kansallisia ohjelmia koskevan tavoitteensa myöntää noin 35 prosenttia varoista taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, tähän tarkoitukseen myönnetyt kansallisten ohjelmien määrärahat olivat useimmissa maissa jonkin verran pienemmät, mikä vähentää Phare-ohjelman vaikutusta valmisteltaessa maita rakennerahastojen hallinnointiin (ks. kohdat 38–44).
Moreover, within the total allocations available insufficient funding has been allocated to preparing future Structural Fund measures (see paragraph 45). 
Lisäksi tulevien rakennerahastomenettelyiden valmisteluun on myönnetty kokonaisuudessaan liian vähän rahoitusta (ks. kohta 45).
Actual programme implementation has been subject to serious delays (see paragraphs 46 to 52). 
Varsinaisessa ohjelmien toteutuksessa on ollut huomattavia viivästymisiä (ks. kohdat 46–52).
The difficulties encountered largely reflect the administrative weaknesses in the ministries responsible for regional development in the Candidate Countries (see paragraphs 54 and 55). 
Havaitut ongelmat johtuvat suurelta osin ehdokasmaiden alueellisesta kehittämisestä vastaavien ministeriöiden hallinnollisista puutteista (ks. kohdat 54 ja 55).
Only partial achievement of results of institution-building projects to prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds 66. 
Ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevien hallintorakenteiden kehittämishankkeiden tulokset on saavutettu vain osittain 66.
The impact of institution-building projects has particularly suffered from the changes in responsibilities for regional development among ministries in beneficiary countries. 
Hallintorakenteiden kehittämishankkeiden vaikutuksia ovat heikentäneet erityisesti edunsaajamaiden alueellisesta kehittämisestä vastaavissa ministeriöissä tapahtuneet vastuualueiden muutokset.
Delays in designating managing authorities and paying authorities and defining specific roles and responsibilities within them has further hindered institution-building efforts (see paragraphs 58 and 59). 
Viivästymiset hallinnoinnista vastaavien viranomaisten ja maksajaviranomaisten nimittämisessä sekä erityisten tehtävien ja vastuualueiden määrittelyssä niiden kesken ovat haitanneet hallintorakenteiden kehittämispyrkimyksiä entisestään (ks. kohdat 58 ja 59).
Slowness in setting up regional structures has restricted the scope for support to institution-building at this level in some countries (see paragraph 60). 
Alueellisten rakenteiden luomisen hitaus on rajoittanut eräissä maissa hallintorakenteiden kehittämiseen tarkoitetun tuen soveltamisalaa aluetasolla (ks. kohta 60).
Overall conclusion 67. 
Yleinen päätelmä 67.
The Commission should be commended for starting as early as 1998 to use the Phare programme to help prepare Candidate Countries for managing the Structural Funds. 
Komissiota tulisi kiittää siitä, että se alkoi jo vuonna 1998 soveltaa Phare-ohjelmaa auttaakseen ehdokasmaita valmistautumaan rakennerahastojen hallinnointiin.
However, while Phare continued to provide important support in this area over the period 1998 to 2002, at the time of accession the Phare programme had a more limited impact than expected in preparing the Candidate Countries for the ERDF and ESF to the extent the Commission had planned in its policy documents, notably the Phare Review 2000. 
Vaikka Phare tarjosi edelleenkin merkittävää tukea tällä alalla vuosina 1998–2002, liittymisen hetkellä Phare-ohjelmalla oli oletettua paljon rajallisempi vaikutus ehdokasmaiden valmistautumiseen EAKR:n ja ESR:n hallinnointiin, kuin komission toimintapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (erityisesti Phare 2000 -katsauksessa) oli esitetty.
It was not possible to remedy these shortcomings in the time available. 
Näitä puutteita ei voitu korjata käytettävissä olevan ajan puitteissa.
Making effective use of the Structural Funds will represent a major challenge for new Member States, particularly given the shortened programming and implementation period of 2004 to 2006. 
Rakennerahastojen käyttö vaikuttavalla tavalla tuleekin olemaan uusille jäsenvaltioille suuri haaste, erityisesti lyhennetyn ohjelmatyö-ja toteutusjakson vuoksi, joka kestää vuodesta 2004 vuoteen 2006.
RECOMMENDATIONS 68. 
SUOSITUKSET 68.
There is a significant need for more institution-building support in the area of managing the Structural Funds after the accession. 
Rakennerahastojen hallinnointi liittymisen jälkeen edellyttää selvästi enemmän hallintorakenteiden kehittämistukea.
20.1.2005 EN Official Journal of the European Union C 15/19 69. 
20.1.2005 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 15/19 69.
Considerable resources should be devoted to the ex post control of Structural Fund operations in the new Member States. 
Rakennerahastotoimien jälkivalvontaan olisi osoitettava huomattavasti varoja uusissa jäsenvaltioissa.
A clear strategy should be put in place identifying the different steps that still need to be taken for preparing the current and future Candidate Countries for managing the Structural Funds. 
Olisi luotava selkeä strategia niiden eri vaiheiden yksilöimiseksi, joita on vielä toteutettava valmisteltaessa nykyisiä ja tulevia ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin.
The Commission should increase its efforts to bring Phare closer to the Structural Funds by: This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 7 and 8 July 2004. 
Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 7. ja 8. heinäkuuta 2004 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Juan Manuel FABRA VALLÉS Presidentti
C 15/20 EN Official Journal of the European Union 20.1.2005 SUMMARY I. Phare was established in 1989 and assisting Candidate Countries to prepare for Structural Funds was not part of its remit at that time. 
C 15/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.1.2005 TIIVISTELMÄ I Phare perustettiin vuonna 1989.