natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
19 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
ImplEmEntatIon of publIc buIldInGs projEcts EnErGy EffIcIEncy not thE maIn objEctIVE 36. the municipalities and regions should have plans based on needs assessments, which should include inventories of all their buildings and their energy costs and prioritise those with the highest energy savings potential. this strategy would give priority to funding energy efficiency measures in buildings with the highest energy savings potential. 
JulkISIa rakennukSIa koSkeVIen hankkeIden täytäntöönpano päätaVoItteena eI ollut energIatehokkuuS 36. Kunnilla ja alueilla pitäisi olla tarpeidenarviointiin perustuva suunnitelma, jonka täytyisi sisältää luettelo niiden kaikista rakennuksista ja rakennusten energiakuluista ja joissa asetettaisiin etusijalle rakennukset, joiden energiansäästömahdollisuudet ovat suurimmat.
37. the municipalities or regions did not have plans based on proper needs assessments. according to the managing authorities, buildings were typically regarded as being ‘ready’ for funding if they were in need of refurbishment and their documentation complied with the requirements. 
37. Kunnilla ja alueilla ei ollut tarkoituksenmukaiseen tarpeidenarviointiin perustuvia suunnitelmia. Hallintoviranomaisten mukaan rakennusten katsottiin tavallisesti olevan ”valmiita” saamaan rahoitusta, jos ne tarvitsivat kunnostamista ja niitä koskevat asiakirjat vastasivat vaatimuksia.
38. the projects selected for financing did not have rational objectives in terms of cost-effectiveness, i.e. cost per unit of energy saved. their objectives were to save energy and improve comfort, but they were not selected for financing on the basis of their potential to produce financial benefits through energy savings, thus compensating for the cost incurred (see the Annex II for the payback periods for the audited projects). 
Rahoitettavaksi valituissa hankkeissa ei ole asetettu kustannustehokkuuden osalta harkittuja tavoitteita (kulut säästettyä energian mittayksikköä kohden). Hankkeiden tavoitteena oli säästää energiaa ja lisätä käyttömukavuutta. Niitä ei valittu rahoitettavaksi sillä perusteella, että niillä voitaisiin saada aikaan taloudellista hyötyä säästämällä energiaa ja kompensoimalla aiheutuneet kulut sillä tavoin (ks. tarkastettujen hankkeiden takaisinmaksuajat liitteessä II).
39. none of the audited countries had approved cost-optimal minimum energy performance requirements for buildings and building components, nor did they systematically collect data of the energy consumption profiles of existing buildings. although national construction standards set limits for the thermal values of buildings and construction materials, beneficiaries used flexible approaches, technologies and materials to achieve various energy performance classes. 
Yhdessäkään tarkastuksen kohteena olleessa maassa ei ollut hyväksytty kustannusoptimaalisuutta koskevia energiatehokkuuden vähimmäisvaatimuksia rakennuksia ja niiden osia varten. Yhdessäkään näistä maista ei myöskään kerätty systemaattisesti tietoja olemassa olevien rakennusten energiankulutuksesta. Vaikka kansallisissa rakennusstandardeissa määrätään rakennusten ja rakennusmateriaalien lämpöarvoista, edunsaajat käyttivät joustavia lähestymistapoja, tekniikoita ja materiaaleja saavuttaakseen tietyn energiatehokkuusluokan.
25 commission working document no 2 the new programming period 2007-13, indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation indicators, august 2006. 
25 Komission valmisteluasiakirja Commission working document No 2 The New Programming Period 2007-2013, Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation Indicators, elokuu 2006.
26 commission working document on outcome indicators and targets, towards a new system of monitoring and evaluation in Eu cohesion policy, June 2011, not published. 
26 Komission valmisteluasiakirja Commission working document on Outcome indicators and targets, Towards a new system of monitoring and evaluation in EU Cohesion Policy, kesäkuu 2011, ei julkaistu.
20 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
20 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
40. the managing authorities did not provide guidance for the implementation of energy efficiency measures, such as specifications for works, technologies to be employed and costs or optimal cost-benefit ratios to be achieved. 
40. Hallintoviranomaiset eivät antaneet ohjeita energiatehokkuustoimenpiteiden toteuttamista varten (esimerkiksi tarjouseritelmien, käytettävien teknisten vaihtoehtojen, kulujen tai tavoiteltavan optimaalisen kustannus-hyötysuhteen osalta). energIakatSelmukSet eIVät aIna ole pakollISIa eIVätkä laadukkaIta 41.
42. in the czech republic, energy audits were obligatory for public buildings with an energy consumption of more than 1 500 GJ/year. the beneficiaries were fully reliant on the recommendations of these audits. the energy auditor usually recommended a very costly investment option, because it promised higher energy savings than the cheaper options. no cost-effective option was proposed. 
Monet jäsenvaltiot ovat tästä syystä ottaneet energiakatselmukset käyttöön julkisella sektorilla ja määränneet ne pakollisiksi27. 42. Tšekin tasavallassa energiakatselmukset olivat pakollisia julkisissa rakennuksissa, joiden energiankulutus on suurempi kuin 1500 GJ/vuosi.
43. in italy, projects were not preceded by an energy audit. the project beneficiary was not required to monitor energy consumption before the project and after its completion. 
43. Italiassa energiakatselmuksia ei tehty ennen hankkeita. Hankkeen edunsaajaa ei pyydetty seuraamaan energiankulutusta ennen hanketta ja sen jälkeen.
44. in Lithuania, the energy audits were not sufficiently detailed with regard to measurement data for buildings before renovation. therefore, it was not possible to verify the actual benefits of projects28. similar problems were noticed in the monitoring report on the implementation of the residential building modernisation programme29. 
44. Liettuassa energiakatselmukset eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia rakennusten kunnostusta edeltävien mittaustietojen osalta.
Energy audits had only been performed for two out of eight audited projects before the projects started and the remaining six were energy audited after the start of the refurbishment works. 
Tarkastetuista kahdeksasta hankkeesta vain kahdessa oli tehty energiakatselmus ennen hankkeen aloittamista ja lopuissa kuudessa hankkeessa energiakatselmus tehtiin kunnostustöiden jo alettua.
27 sEc(2009) 889 final, p. 
27 SEC(2009) 889 lopullinen, s.
36 and 59. 
36 ja 59.
28 this is not required under the methodology for energy audits and audits of energy resources and cold water use in public buildings approved by the Minister of Economy order no 4-184 of 29 april 2008. 
28 Tätä ei vaadita menetelmissä, jotka koskevat energiakatselmuksia sekä energialähteiden ja kylmän veden käytön tarkastuksia julkisissa rakennuksissa. Talousministeri hyväksyi menetelmät 29 päivänä huhtikuuta 2008 antamallaan määräyksellä N:o 4-184.
29 Monitoring of the programme for refurbishment of Multi-apartment residential Buildings. public institution ‘Kompetencijų centras’, ordered by Huda, 2009. 
29 Asumisesta ja kaupunkikehityksestä vastaavan viraston HUDAn tilaama asiakirja moniasuntoisten talojen kunnostamisohjelman seurannasta: Monitoring of the Programme for Refurbishment of Multi-apartment Residential Buildings. Julkinen laitos Kompetencijų centras, 2009.
21 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
21 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
However, at the time of the audit, the monitoring system was not yet operational. 
Seurantajärjestelmä ei kuitenkaan ollut toimintavalmis vielä tarkastusajankohtana.
47. according to the energy auditors’ preliminary reports, all but one of the audited projects in the czech republic achieved their objectives of energy consumption reduction30 with the actual energy savings even exceeding those planned. 
47. Energiatarkastajien alustavien raporttien mukaan Tšekin tasavallassa kaikki tarkastetut hankkeet – yhtä lukuun ottamatta – saavuttivat niille asetetut energiankulutuksen vähennystavoitteet30, ja todellinen energiansäästö saattoi jopa olla suunniteltua suurempi.
However, all audited projects were costly investments with payback periods exceeding the lifetime of the individual components or buildings. the payback period for the audited projects varied from 27 to 148 years, with an average of 52 years. 
Kaikki tarkastetut hankkeet edellyttivät kuitenkin kalliita investointeja, ja niiden takaisinmaksuajat ovat pidemmät kuin yksittäisten osien tai rakennusten elinkaari.
49. under the Energy iop (italy), only one project had been finalised by the end of 201131. in the project application, the benefits were estimated at 1 million euro/year, which would have resulted in a simple payback period of 10 years. it is estimated that, after completion, the project will only generate energy savings of around 500 000 euro/year (the beneficiary had made a calculation error in the project application), which gives a simple payback period of 19 years. 
Alueiden välisessä energian toimenpideohjelmassa (Italia) vain yksi hanke oli saatu valmiiksi vuoden 2011 loppuun mennessä31. Hankehakemuk-sessa hyödyt oli arvioitu miljoonaksi euroksi vuodessa, mikä olisi merkinnyt kymmenen vuoden yksinkertaista takaisinmaksuaikaa. Hankkeella saadaan kuitenkin sen valmistuttua aikaan arviolta vain 500 000 euron suuruinen vuosittainen energiansäästö (edunsaajan hankehakemuksessa esittämissä laskelmissa oli virhe), mikä vastaa 19 vuoden yksinkertaista takaisinmaksuaikaa.
31 project cardarelli Hospital, naples. 
31 Hanke: Napoli.
32 projects palanga, Gargzdai, Garliava, alytus, and Vilnius university clinics. 
32 Hankkeet: Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus ja Vilniuksen yliopistollinen sairaala.
33 projects Klaipeda, Kaunas oncology and Vilnius Mykolas Marcinkevicius. 
33 Hankkeet: Klaipeda, Kaunasin syöpäsairaala ja Vilnassa Mykolas Marcinkevicius.
23 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
23 Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves (see paragraphs 18 to 22, 23 to 28, 36 to 40, 45 to 50); (b) energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured (see paragraphs 41 to 44). 
Energiatehokkuutta tärkeämpi näkökohta oli tarve kunnostaa julkisia rakennuksia. Tarkastetuilla hankkeilla pyrittiin säästämään energiaa ja parantamaan käyttömukavuutta, mutta niiden avulla ei saavutettu hyvää energiansäästön ja investointimenojen suhdelukua. Suunnitelmien mukaan investointien keskimääräinen takaisinmaksuaika oli noin 50 vuotta, mikä on aivan liian pitkä aika, kun otetaan huomioon kunnostettujen osien ja jopa itse rakennusten elinkaari (ks. kohdat 18–22, 23–28, 36–40 ja 45–50). b) Energiakatselmukset eivät olleet pakollisia (Italia, Liettua), tai jos energiakatselmuksia edellytettiin (Tšekin tasavalta), niissä suositellut investointivaihtoehdot olivat aivan liian kalliita.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 25 rEcommEndatIons the Commission should take the necessary initiatives, including making further proposals on the regulations in order to make the Cohesion Policy funding for energy efficiency measures in the next programming period subject to: (1) the establishment of a proper needs assessment at a programme level. 
Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus 25 SuoSItukSet komission olisi tehtävä tarvittavat aloitteet ja esitettävä lisää asetusehdotuksia niin, että energiatehokkuustoimenpiteisiin tarkoitetulle koheesiopoliittiselle rahoitukselle asetetaan seuraavaksi ohjelmakaudeksi tietyt ehdot.
Such needs assessment should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potential and establish objectives and adequate methods for evaluating the success of the energy plan. It should identify cost-effective solutions in each sector. (2) Regular monitoring and the use of comparable performance indicators. 
1) tarkoituksenmukaisen tarpeidenarvioinnin laatiminen ohjelmatasolla. tarpeidenarvioinneissa olisi käsiteltävä energiankulutusta loppukäytön näkökulmasta ja kaikkien alojen osalta, yksilöitävä talouden energiansäästömahdollisuudet sekä määritettävä tavoitteet ja tarkoituksenmukaiset menetelmät suunnitelman onnistumisen arvioimista ajatellen. tarpeidenarvioinnissa olisi yksilöitävä kustannustehokkaita vaihtoehtoja eri aloille.
Each operational programme dealing with energy efficiency projects should be regularly monitored in terms of the development of the cost per unit of energy saved and the payback period planned and achieved by the operational programme. also, data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability. data on energy savings generated by the Cohesion Policy funds supported measures should be collected by the national authorities and aggregated by the Commission. the contribution of the Cohesion Policy funds to the target of saving 20 % of Eu primary energy consumption by 2020 should be identified. 
2) Säännöllinen seuranta ja vertailukelpoisten tulosindikaattoreiden käyttö. jokaiseen energiatehokkuushankkeisiin liittyvään toimenpideohjelmaan olisi kohdistettava säännöllistä seurantaa, joka liittyy säästetyn energiayksikön hinnan muutoksiin sekä suunniteltuun ja saavutettuun takaisinmaksuaikaan. kerättyjen tietojen laadun olisi lisäksi oltava hyväksyttävä, eli tietojen täytyy olla relevantteja, vertailukelpoisia ja luotettavia. kansallisten viranomaisten olisi kerättävä koheesiopolitiikan alojen rahastoista tuetuilla toimenpideohjelmilla aikaansaatua energiansäästöä koskevat tiedot, jotka komissio aggregoisi. lisäksi olisi selvitettävä koheesiopolitiikan alan rahastojen osuus Eu:n primäärienergian kulutusta koskevan 20 prosentin säästötavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2020 mennessä.
(3) the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved (using a unified measurement unit and methodology). the Commission should set a maximum acceptable simple payback period on the basis of the usual depreciation periods for the energy efficiency investments. this could be supported by the introduction of cost-optimal levels of reference buildings in the member States complying with directive 2010/31/Eu on the energy performance of buildings. 
3) avoimet valintakriteerit ja vakioitujen investointikustannusten soveltaminen säästettävää energian mittayksikköä kohden (yhdenmukaista mittayksikköä ja metodologiaa käyttäen). komission olisi määritettävä yksinkertaiselle takaisinmaksuajalle hyväksyttävä enimmäispituus energiatehokkuusinvestointeihin sovellettavan tavanomaisen poistojakson perusteella. tämän tueksi jäsenvaltioissa voitaisiin ottaa käyttöön vertailurakennusten kustannusoptimaaliset tasot rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/Eu mukaisesti.
Energy audits should be used as the primary selection requirement for energy efficiency projects where the reference cost-optimal levels for buildings have not been yet laid down at the national level. this report was adopted by chamber ii, headed by Mr Harald noacK, Member of the court of auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 november 2012. 
Energiakatselmuksia olisi pidettävä energiatehokkuushankkeiden ensisijaisena valintaperusteena silloin, jos kansallisella tasolla ei vielä ole määrätty vertailurakennusten kustannusoptimaalisista tasoista. Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Harald NOACKIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 14. marraskuuta 2012 pitämässään kokouksessa.
For the Court of Auditors Vítor Manuel da siLVa caLdEira president Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
1 allocations from 2004. 
1 Varojen kohdentaminen vuodelta 2004.
2 allocations from 2007. 
2 Varojen kohdentaminen vuodelta 2007.
Source: dG regional policy database sf 2000–06, sfc2007, 2011 annual implementation report for selected projects. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 
Lähde: Aluepolitiikan pääosaston tietokanta (SF 2000–2006 ja SFC2007) ja valittuja hankkeita koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus vuodelta 2011. Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus
29 REPly of thE CommISSIoN EXECuTIvE SuMMARy II. the commission notes that the scope of the audited projects covers public building projects only. 
29 koMISSIoN vaStauS TiivisTelmä ii. Komissio panee merkille, että ainoastaan julkiset rakennushankkeet kuuluvat tarkastettujen hankkeiden alaan. iv. a) ”Tarpeidenarvioinnin” tulosten ja ”kustannustehokkaan” lähestymistavan välillä saattaa piillä mahdollinen ristiriita.
Iv. (a) there might be a potential conflict between the results of a ‘needs assessment’ and a ‘cost-effectiveness’ approach. in fact, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness. 
Tarpeidenarviointi saattaa johtaa toisenlaiseen painopisteiden asetteluun kuin kustannustehokkuuden perusteella tapahtuva priorisointi. iv. a) ensimmäinen luetelmakohta Energiatehokkuuspolitiikka on viime vuosina kehittynyt voimakkaasti.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 30 all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) were due (i.e. June 2007). nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations. 
Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus 30 Kaikki vuosien 2000–2006 ja 2007–2013 ohjelmat oli neuvoteltu ja hyväksytty, ennen kuin ensimmäisten kansallisten energiatehokkuussuunnitelmien oli määrä valmistua (kesäkuussa 2007).
While the market could provide financing for the cost-effective part of the energy efficiency investment, the cohesion policy co-financing element could be used to support the part of the investment going beyond that level, thus ensuring higher energy savings and avoiding additional works in the future, which would potentially make the total investment cost even higher. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin 3 kohdassa toteaa, julkisilla toimenpiteillä voidaan vaikuttaa markkinoiden puutteisiin. Vaikka markkinoilta voisi saada rahoitusta energiatehokkuuteen liittyvän investoinnin kustannustehokkaaseen osaan, koheesiopolitiikan osarahoituselementtiä voitaisiin käyttää tukemaan sitä osaa investoinnista, joka ylittää kyseisen tason.
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 31 Iv. (b) Second indent the commission agrees on the need for good quality energy audits as a basis for investments in energy efficiency in buildings. the new Energy Efficiency directive will require Member states to promote the availability of high quality and cost-effective energy audits and energy management systems to all final customers. v. 
Erityiskertomus nro 21/2012 – Energiatehokkuuteen kohdennettujen koheesiopoliittisten investointien kustannustehokkuus 31 iv. b) Toinen luetelmakohta Komissio on yhtä mieltä siitä, että rakennusten energiatehokkuuteen tehtävien investointien perustaksi tarvitaan laadukkaita energiakatselmuksia.
(1) the commission is working along the lines of the recommendation. the proposed 2014–20 common provisions regulation1 requires that: — partnership contracts with Member states shall include an analysis of disparities and development needs with reference to the thematic objectives, the common strategic framework key actions and the country-specific recommendations under the European semester2; and — all programmes should be in line with these contracts3. v. (2) the proposed 2014–20 Erdf regulation envisages three common indicators for energy efficiency for all Member states, thus making an aggregation at Eu level possible. 
Vuosien 2014–2020 yhteisiä säännöksiä koskevassa asetusehdotuk-sessa1 edellytetään, että — jäsenvaltioiden kanssa tehtäviin kumppanuussopimuksiin sisällytetään analyysi eroista ja kehitystarpeista, kun otetaan huomioon temaattiset tavoitteet, yhteisessä strategiakehyksessä määritellyt keskeiset toimenpiteet ja maakohtaiset suositukset EU-ohjausjaksolla2 — kaikkien ohjelmien olisi oltava yhdenmukaisia kyseisten sopimusten kanssa3. v. 2) Vuosien 2014–2020 Euroopan aluekehitysrahastoa koskevassa asetusehdotuksessa suunnitellaan kolmea yhteistä energiatehokkuusindikaattoria kaikkia jäsenvaltioita varten, mikä mahdollistaa tulosten kokoamisen yhteen EU:n tasolla.
However, the commission cannot fully accept the set-up of the recommended indicators at programme level as their comparability would be limited given that these indicators depend on many factors (e.g. energy/commodity prices, climate conditions) that could render them misleading. 
Komissio ei kuitenkaan voi täysin hyväksyä suositeltujen indikaattoreiden perustamista ohjelmatasolla, koska niiden vertailtavuus olisi rajoitettua, kun otetaan huomioon, että indikaattorit riippuvat monista tekijöistä (kuten energian tai perustuotteiden hinnasta ja ilmasto-oloista), joten niiden käyttö voi johtaa harhaan.
1 coM(2012) 496. 
1 COM(2012) 496.
Reply of the CoMMISSIoN v. (3) the draft common provisions regulation proposes that the monitoring committee shall examine and approve the methodology and criteria for selection of operations4. furthermore, the managing authority shall draw up and, once approved, apply transparent and non-discriminatory selection criteria5. However, setting standard investment costs per kWh saved across the Eu is not possible because these costs differ considerably due to different prices for equipment and different levels of already implemented savings. finally, energy efficiency investments in public buildings may be part of ‘deep renovation’ works entailing longer payback times. 
Komission vastaus v.3) Yhteisiä säännöksiä koskevan asetusehdotuksen mukaan seurantakomitea tutkii ja hyväksyy toimien valintamenetelmät ja -perusteet.4 Lisäksi hallintoviranomainen laatii ja ottaa hyväksymisen jälkeen käyttöön avoimet ja syrjimättömät valintamenettelyt ja -perusteet.5 Koko EU:ssa ei kuitenkaan ole mahdollista soveltaa vakioituja investointikustannuksia säästettävää kilowattituntia kohden, koska kustannukset vaihtelevat merkittävästi laitteistojen erilaisten hintojen ja jo toteutettujen säästöjen erilaisen tason takia. Lopuksi todetaan, että julkisiin rakennuksiin tehtävät energiatehokkuusinvestoinnit voivat olla osa pitkälle meneviä perusparannustöitä, joihin liittyvät pitkähköt takaisinmaksuajat.