natgillin/translations-raw huggingface dataset:
We found little reference to data quality control in the legal acts governing the European information systems. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että eurooppalaisia tietojärjestelmiä koskevissa säädöksissä viitataan vain harvoin tietojen laadunvalvontaan.
Although eu-LISA performs automated monthly quality checks of the data in SIS II, the results are available only to the Member States concerned and therefore, it is not possible for the agency or the Commission, to evaluate the progress individual countries have made in addressing data quality issues. 
Eu-LISA tekee kuukausittain SIS II:n tietojen automaattisia laaduntarkastuksia, mutta tarkastusten tulokset ovat vain niiden kohteena olleiden jäsenvaltioiden saatavilla. Viraston tai komission ei näin ollen ole mahdollista arvioida yksittäisten maiden edistymistä tietojen laatuun liittyvien ongelmien ratkaisemisessa.
Neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner. 
Eu-LISAlla tai komissiolla ei kummallakaan ole täytäntöönpanovaltuuksia sen varmistamiseen, että jäsenvaltiot korjaavat tietojen laatuun liittyvät ongelmat ajoissa.
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems. 
X Rajavartijat eivät aina saa tietojärjestelmistä ajantasaisia ja täydellisiä tietoja.
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually. 
Esimerkiksi tarkistaessaan jonkin nimen SIS II:sta he saattavat saada satoja tuloksia (useimmiten vääriä positiivisia osumia), jotka heillä on lakisääteinen velvollisuus tarkistaa käsin.
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of overlooking real hits. 
Tämä vähentää rajatarkastusten tehokkuutta ja lisää myös riskiä sille, että todellisia osumia ei huomata.
Incomplete records in SIS II also affect other systems linked to it. 
SIS II:n puutteelliset tietueet vaikuttavat myös muihin siihen kytkettyihin järjestelmiin.
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data. 
XI Eurodacia lukuun ottamatta tietojen tallentamiselle ei yleensä ole pakollisia määräaikoja.
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders. 
Esimerkiksi Eurosurin on tarkoitus antaa tosiaikaista tietoa tilanteesta rajoilla.
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. 
Joissakin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olleissa maissa tiedot tallennetaan Eurosuriin tosiaikaisesti, mutta joissakin se tehdään vain kerran viikossa.
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in 5 which all Member States have transmitted the required information on time. 
Sen jälkeen, kun Eurodacin toiminta alkoi vuonna 2003, kaikki jäsenvaltiot eivät ole yhtenäkään vuotena siirtäneet vaadittuja tietoja ajoissa.
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application. 
Siirron viivästyminen voi johtaa siihen, että väärä maa nimetään vastuulliseksi turvapaikkahakemuksen käsittelystä.
XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6 
XII Tilintarkastustuomioistuin esittää komissiolle seuraavat suositukset: o Edistetään SIS II-ja VIS‐järjestelmien koulutusympäristöjen käyttöä. o Nopeutetaan Schengen-arviointien aikana havaittujen puutteiden korjaamista. o Analysoidaan viisumitarkastusten eroja. o Parannetaan tietojen laadunvalvontamenettelyjä. o Vähennetään tietojen tallennuksen viivästyksiä. 6
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. 
Johdanto Schengen-alue 01 Tällä hetkellä 26 Schengen-valtiota kattavan Schengen-alueen (ks. kaavio 1) luominen mahdollisti sen, että kaikki matkailijat voivat ylittää sisärajat ilman rajatarkastusta.
In addition to abolishing border checks, the participating countries agreed to a common visa policy and formalised police and judicial cooperation. 
Rajatarkastusten poistamisen lisäksi Schengenin säännöstöön osallistuvat maat ovat sopineet yhteisestä viisumipolitiikasta ja virallisesta poliisi-ja oikeudellisesta yhteistyöstä.
Figure 1 – Current map of the Schengen area Source: European Parliament. 
Kaavio 1 – Nykyisen Schengen-alueen kartta Azorit (Portugali) Madeira (Portugali) Kanariansaaret Malta (Espanja) Liechtenstein Lähde: Euroopan parlamentti.
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements. 
02 Kaksi kolmasosaa EU:n kansalaisista on sitä mieltä, että Schengen-alue on yksi EU:n tärkeimmistä saavutuksista.
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration. 
Schengen-alueen ulkorajojen valvonnassa käytettävät tietojärjestelmät 03 Sisärajojen poistaminen edellyttää ulkorajojen tehokasta valvontaa rikollisuuden ja terrorismin estämiseksi ja muuttoliikkeen hallitsemiseksi.
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information. 
EU on perustanut useita tietojärjestelmiä sekä yhteisiä puitteita tiedonvaihtoa varten rajavartijoiden avuksi Schengen-alueen ulkorajojen valvonnassa.
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2). 
Yleisimmin käytetyt tietojärjestelmät ovat Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), viisumitietojärjestelmä (VIS), Eurodac (järjestelmä sormenjälkien vertailua varten), Euroopan rajavalvontajärjestelmä (Eurosur) ja matkustajarekisterijärjestelmät (PNR) (ks. kaavio 2).
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively. 
EU kehittää myös kahta rajaturvallisuuden kannalta olennaista lisätietojärjestelmää, rajanylitystietojärjestelmää ja EU:n matkustustieto-ja -lupajärjestelmää, joista ensimmäinen on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2020 ja jälkimmäinen vuonna 2021.
04 Border guards in the Schengen States use SIS II, VIS and Eurodac to check individuals at border checkpoints. 
04 Schengen-valtioiden rajavartijat tarkastavat henkilöitä rajanylityspaikalla SIS II-, VIS-ja Eurodac-järjestelmien avulla.
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders. 
Eurosur-ja PNR-järjestelmien avulla hankitaan tietoja tapahtumista EU:n ulkorajoilla ja niiden ulkopuolella sekä rajoille saapuvien lentojen matkustajista.
They help to anticipate events relevant to border security. 
Ne auttavat ennakoimaan rajaturvallisuuden kannalta olennaisia tapahtumia.
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex. 9 
Kaaviossa 3 esitetään, miten rajavartijoiden on tarkoitus käyttää näitä järjestelmiä rajatarkastusten aikana. Liitteessä kuvataan tarkemmin muun muassa sitä, mitkä tietojärjestelmät ovat käytössä missäkin maassa. 9
05 Different national law enforcement agencies, as well as customs, visa and judicial authorities are also users of the system. 
05 Järjestelmiä käyttävät myös eri kansalliset lainvalvontavirastot sekä tullit ja viisumi-ja oikeusviranomaiset.
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose. 
PNR-järjestelmään tiedot toimittavat lentoyhtiöt. 06 Järjestelmiä jäsenvaltioissa käyttävillä rajavartijoilla (ja muilla viranomaisilla) on pääsy EU:n keskusjärjestelmiin omien kansallisten järjestelmiensä kautta, jotka on kehitetty nimenomaan tätä tarkoitusta varten.
EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2. 07 At EU level, the European Commission, specifically the Directorate General for Migration and Home Affairs (DG HOME), has overall responsibility for the development and funding of the information systems, except PNR which does not have an EU-level central component (but can benefit from EU funding). 
EU:n lainsäätäjät ovat asettaneet näiden kansallisten tietojärjestelmien täytäntöönpanon vähimmäisvaatimukset EU:n lainsäädännössä.2 07 EU:n tasolla Euroopan komissiolla ja erityisesti muuttoliike-ja sisäasioiden pääosastolla (PO HOME) on kokonaisvastuu tietojärjestelmien kehittämisestä ja rahoittamisesta PNR-järjestelmää lukuun ottamatta, koska siinä ei ole EU:n tason keskuskomponenttia (mutta se voi saada EU:n rahoitusta).
Since 2012, the Commission has tasked the European Union Agency for the Operational Management of Large-Scale Information systems in the Area of Freedom, Security and Justice (“eu-LISA”) with storing data and maintaining SIS II, Eurodac, and VIS. 
Komissio on vuodesta 2012 lähtien antanut vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston (”eu-LISA”) tehtäväksi tietojen tallentamisen SIS II-, Eurodac-ja VIS-järjestelmiin sekä niiden ylläpidon.
Eurosur, meanwhile, is managed by the European Border and Coast Guard Agency (EBCGA), known as Frontex, and the Member States. 
Eurosur-järjestelmää puolestaan hallinnoivat Euroopan raja-ja rannikkovartiovirasto, joka tunnetaan nimellä Frontex, sekä jäsenvaltiot.
11 2 Regulation (EU) No 1987/2006 for SIS II, Council Decision 2007/533/JHA on SIS II No 767/2008 for VIS, Regulation (EU) No 603/2013 for Eurodac and Regulation (EU) No 1052/2013 for Eurosur. 
11 2 Asetus (EY) N:o 1987/2006 SIS II -järjestelmän osalta, neuvoston päätös 2007/533/YOS SIS II -järjestelmän osalta, asetus (EY) N:o 767/2008 VIS-järjestelmän osalta, asetus (EU) N:o 603/2013 Eurodacin osalta ja asetus (EU) N:o 1052/2013 Eurosurin osalta.
Directive (EU) 2016/681for PNR. 
Direktiivi (EU) 2016/681 PNR-järjestelmän osalta.
08 Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million3 to cover the cost of setting up the EU level components for the systems covered by our audit. 
08 Tilintarkastustuomioistuin arvioi saatavilla olevien tietojen perusteella, että EU:n talousarviosta suunnattiin yli 600 miljoonaa euroa3 tarkastuksen kohteena olleiden järjestelmien EU:n tason komponenttien perustamiskustannuksiin.
The total annual cost of operating the systems was approximately €61.5 million4. In addition, Member States contribute towards the cost of developing and maintaining the national systems from their own budgets. 
Järjestelmien käytön vuotuiset kokonaiskustannukset olivat noin 61,5 miljoonaa euroa.4 Lisäksi jäsenvaltiot osallistuvat kansallisten järjestelmien kehittämisen ja ylläpidon kustannuksiin omien budjettiensa avulla.
Although information on Member States’ spending on their national systems is not always available, there are indications that these amounts are significant. 
Vaikka tietoja jäsenvaltioiden kansallisiin järjestelmiin suuntaamista varoista ei aina ole saatavilla, on viitteitä siitä, että nämä summat ovat huomattavia.
For example, Member States spent approximately €235 million on setting up SIS II in addition to €95 million paid for from the EU budget5. 
Jäsenvaltiot käyttivät esimerkiksi SIS II -järjestelmän perustamiseen noin 235 miljoonaa euroa EU:n talousarviosta maksettujen 95 miljoonan euron lisäksi5.
3 4 5 The amount is based on information included in documents published by the Commission or information obtained from their accounting system (for SIS II and VIS). 
12 3 4 5 Määrä perustuu komission julkaisemien asiakirjojen tietoihin tai jäsenvaltioiden kirjanpitojärjestelmistä saatuihin tietoihin (SIS II-ja VIS-järjestelmien osalta).
This amount does not include the cost of developing Eurodac, for which no aggregated figures were available. 
Määrään eivät sisälly Eurodacin kehittämiskustannukset, joiden osalta ei ollut saatavilla aggregoituja lukuja.
This includes eu-LISA’s 2017 commitments directly related to the information systems covered by the audit and Frontex’s 2017 commitments related to Eurosur, and SIS/VIS/Eurodac implementation of payments appropriations from DG Home 2017. 
Summaan sisältyvät eu-LISAn vuoden 2017 maksusitoumusmäärärahat, jotka liittyvät suoraan tarkastuksen kohteena oleviin tietojärjestelmiin, Frontexin Eurosuriin liittyvät vuoden 2017 maksusitoumusmäärärahat ja SIS:n/VIS:n/Eurodacin käytetyt maksumäärärahat muuttoliike-ja sisäasioiden pääosaston osalta vuonna 2017.
European Court of Auditors, Special Report 03/2014, “Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II)”. 12 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 3/2014 ”Kokemukset toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä Euroopan komissiossa”.
Audit scope and approach 09 The EU is continuously working to improve the security of EU borders, which is an important topic for EU citizens. 
Tarkastuksen sisältö ja tarkastustapa 09 EU pyrkii jatkuvasti parantamaan rajojensa turvallisuutta, jota EU:n kansalaiset pitävät tärkeänä.
10  11   12 13 We assessed how well the systems (both national and central components of the EU systems) allowed the border guards and other officials to check individuals entering the Schengen area at authorised border crossing points6.These include land border crossing points, sea ports and airports (which, for some Member States, are the only external EU borders). 
10 • 11 • • 12 13 Tilintarkastustuomioistuin arvioi, miten hyvin rajavartijat ja muut viranomaiset pystyivät tarkastamaan Schengen-alueelle saapuvia henkilöitä valtuutetuilla laillisilla rajanylityspaikoilla näiden järjestelmien (sekä kansallisten että EU:n järjestelmien keskuskomponenttien) avulla6. Rajanylityspaikkoja ovat maarajojen ylityspaikat, satamat ja lentoasemat (jotka ovat joissakin jäsenvaltioissa ainoita EU:n ulkorajoja).
6 The main audit question was: Are the main EU information systems for internal security supporting border control efficiently? 
Tarkastuksessa käsiteltiin seuraavaa pääkysymystä: Tukevatko EU:n tärkeimmät sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmät rajavalvontaa tehokkaasti?
This audit question was broken down into the following sub-questions: Are the EU information systems for internal security well designed to facilitate efficient border checks? 
Tarkastuskysymys jaettiin seuraaviksi osakysymyksiksi: Onko EU:n sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmät suunniteltu hyvin edistämään tehokkaita rajatarkastuksia?
Are the EU information systems for internal security providing border guards with relevant, timely and complete information during border checks? 
Antavatko EU:n sisäisen turvallisuuden tietojärjestelmät rajavartijoille asiaankuuluvia, ajantasaisia ja täydellisiä tietoja rajatarkastusten aikana?
Our audit covered the following five systems: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR). 
Tarkastuksen kohteena olivat seuraavat viisi tietojärjestelmää: Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), viisumitietojärjestelmä (VIS), Eurodac (järjestelmä sormenjälkien vertailua varten), Euroopan rajavalvontajärjestelmä (Eurosur) ja matkustajarekisterijärjestelmät (PNR). 13 6
14 We reviewed and analysed the strategic documents, evaluations and statistics relating to the five systems covered by our audit, as well as a variety of documents relating to their implementation at both national and EU level. 
14 Tarkastuksessa tarkastettiin ja analysoitiin viiteen tarkastettuun järjestelmään liittyviä strategisia asiakirjoja, arviointeja ja tilastoja sekä useita niiden kansallisen tason ja EU:n tason täytäntöönpanon kannalta tärkeitä asiakirjoja.
In addition, we visited border checkpoints and interviewed border authorities in Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland. 
Lisäksi käytiin rajanylityspaikoilla ja haastateltiin rajaviranomaisia Italiassa, Luxemburgissa, Puolassa, Ranskassa ja Suomessa.
We also interviewed staff of DG HOME, Frontex and eu-LISA. 
Tarkastuksen yhteydessä haastateltiin myös muuttoliike-ja sisäasioiden pääosaston, Frontexin ja eu-LISAn henkilöstöä.
15 We also conducted a survey of EU border guards in 28 EU Member States and 4 Schengen associated states (Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland) to obtain their views as users of the systems. 
15 Tilintarkastustuomioistuin teki myös kyselytutkimuksen EU:n rajavartijoille EU:n 28 jäsenvaltiossa ja neljässä Schengeniin liittyneessä valtiossa (Islannissa, Liechtensteinissa, Norjassa ja Sveitsissä) kuullakseen heidän näkemyksiään järjestelmien käyttäjinä.
14 Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time 16 We assessed whether the Schengen States we visited had set up the information systems as and when required by the relevant EU legislation. 
14 Huomautukset Tietojärjestelmät on suunniteltu tehostamaan rajatarkastuksia, mutta niiden puutteiden korjaaminen kestää kauan 16 Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko tarkastuksen kohteena olleet Schengen-valtiot perustaneet tietojärjestelmiä EU:n asiaankuuluvan lainsäädännön vaatimusten mukaisesti.
We also examined the Schengen evaluation mechanism and the extent to which the Schengen States had used the available EU funding to set up and improve their national systems. 
Tarkastuksessa tutkittiin myös Schengenin arviointimekanismia sekä sitä, miten laajasti Schengen-valtiot olivat käyttäneet saatavilla olevaa EU:n rahoitusta kansallisten järjestelmiensä perustamiseen ja parantamiseen.
Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency 17 18 19 15 While each Schengen State is solely responsible for protecting its own borders, effective cooperation between them to protect the area requires a certain level of harmonisation of border checks. 
Tietojärjestelmät olivat yleisesti ottaen EU:n vaatimusten mukaisia, mutta ne eivät toimineet kaikki yhtä tehokkaasti 17 18 19 15 Kaikki Schengen-valtiot vastaavat yksin omien rajojensa suojelemisesta, ja niiden välinen tehokas yhteistyö alueen suojelemiseksi edellyttää tietyn tasoista rajatarkastusten yhdenmukaistamista.
Minimum governance requirements help ensure the consistency and quality of border checks and of the data entered in the information systems. 
Hallinnoinnin vähimmäisvaatimukset auttavat varmistamaan rajatarkastusten ja tietojärjestelmiin tallennettavien tietojen johdonmukaisuuden ja laadun.
Each Schengen State must set up its own complementary national systems, which connect to the central EU systems. 
Kaikkien Schengen-valtioiden on perustettava omat täydentävät kansalliset järjestelmänsä, jotka ovat yhteydessä EU:n keskusjärjestelmiin.
The Schengen States we visited had all done so in line with the requirements defined in the relevant legislation. 
Kaikki tarkastetut Schengen-valtiot olivat tehneet tämän asiaankuuluvassa lainsäädännössä määriteltyjen vaatimusten mukaisesti.
Nevertheless, we found that, while all the systems met the common minimum requirements, not all national systems were equally efficient. 
Silti tarkastuksessa havaittiin, että vaikka kaikki kansalliset järjestelmät täyttivät yhteiset vähimmäisvaatimukset, ne eivät olleet keskenään yhtä tehokkaita.
The following paragraphs provide some examples of this. 
Seuraavissa kohdissa annetaan joitakin esimerkkejä tästä.
Some countries do not make all the functions offered in the central EU systems available through their national systems, thus reducing the efficiency of border checks. 
Kaikki maat eivät anna kansallisten järjestelmiensä kautta käyttöön kaikkia EU:n keskusjärjestelmien tarjoamia toimintoja, mikä heikentää rajatarkastusten tehoa.
For example, the central SIS II system offers the option to store and check fingerprints. 
Esimerkiksi SIS II:n keskusjärjestelmässä on vaihtoehto sormenjälkien tallentamiseen ja tarkistamiseen.
This is important because it is not always possible to uniquely identify a person from basic personal data such as a name or a date of birth. 
Se on tärkeää, koska henkilöä ei aina voida tunnistaa yksiselitteisesti perushenkilötietojen, kuten nimen tai syntymäajan, perusteella.
Such data can be forged, or a person can refuse to provide it. 
Nämä tiedot voivat olla väärennettyjä, tai henkilö voi kieltäytyä antamasta niitä.
Fingerprints make it possible to identify a person with a much higher degree of certainty. 
Sormenjälkien avulla henkilö voidaan tunnistaa paljon varmemmin.
However, the option perform biometric searches on the basis of fingerprints stored in SIS is not yet available in all Schengen States’ national systems, as some require more time than others to implement the necessary technical solutions. 
Biometristen hakujen vaihtoehto, joka perustuu SIS-järjestelmään tallennettuihin sormenjälkiin, ei kuitenkaan ole vielä käytettävissä kaikkien Schengen-valtioiden kansallisissa järjestelmissä, koska joissakin niistä tarvitaan enemmän aikaa tarvittavien teknisten ratkaisujen toteuttamiseen.
When fingerprint identification was available at the central level, only 10 Schengen States confirmed that they were ready to use it. 
Tapauksissa, joissa sormenjälkien tunnistaminen oli käytettävissä keskustasolla, vain kymmenen Schengen-valtiota vahvisti olevansa valmiita käyttämään sitä.
20 21 In the case of SIS II, Schengen States can either access and submit queries to the central database or create their own national copies for this purpose. 
20 21 SIS II -järjestelmässä Schengen-valtiot voivat käyttää keskustietokantaa ja tehdä siellä kyselyjä tai luoda omat kansalliset kopionsa tätä tarkoitusta varten.
While most of them operate their own national copies, some (Denmark, Finland, Liechtenstein, Norway and Slovenia) connect directly to the European database. 
Suurin osa niistä käyttää omia kansallisia kopioita, mutta jotkin (Liechtenstein, Norja, Slovenia, Suomi ja Tanska) ovat suoraan yhteydessä eurooppalaiseen tietokantaan.
Where Schengen States use national copies of SIS II, these must be synchronised with the central European database at all times in order to ensure that border checks are based on the most up-to-date information. 
Silloin kun Schengen-valtiot käyttävät SIS II -järjestelmän kansallisia kopioita, ne on aina synkronoitava EU:n keskustietokannan kanssa, jotta varmistetaan, että rajatarkastukset perustuvat ajantasaisimpaan tietoon.
However, in two of the countries in our sample (Poland and France), evaluations have indicated discrepancies between records in the national copies and in the central database. 
Tarkastusotannan kahdessa maassa (Puolassa ja Ranskassa) tehdyt arvioinnit kuitenkin osoittivat, että kansallisten kopioiden ja keskustietokannan tietueissa oli eroja.