natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the project fulfils the requirements (eligibility conditions, available budget and sometimes ranking and selection criteria), it is approved and the beneficiary can implement the project. 
Mikäli hanke täyttää asetetut vaatimukset (tukikelpoisuusehdot, käytettävissä olevat varat ja joissakin tapauksissa priorisointi-ja valintaperusteet), se hyväksytään ja edunsaaja voi aloittaa täytäntöönpanon.
Upon project completion, the beneficiary requests reimbursement from the Member State paying agency. 
Hankkeen päättyessä edunsaaja esittää korvauspyynnön jäsenvaltion maksajavirastolle.
Periodically, the paying agency asks the Commission to reimburse the expenditure incurred. 
Maksajavirastot hakevat kausittain komissiolta korvausta aiheutuneista menoista.
Audit scope and approach Audit questions 11. 
Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa Kysymykset 11.
The Court decided to carry out a performance audit focusing on effectiveness, with as its scope the 2000 to 2006 programming period. 
Tilintarkastustuomioistuin päätti suorittaa vaikuttavuuteen painottuvan toiminnan tarkastuksen, jonka kohteena oli ohjelmakausi 2000–2006.
The principle of effectiveness is concerned with attaining the objectives set and achieving the intended results. 
Vaikuttavuuden periaate liittyy asetettujen tavoitteiden ja tavoiteltujen tulosten saavuttamiseen.
Planning, implementation, the outcomes achieved and the monitoring and evaluation were identified as key elements. 
Suunnittelua, toteuttamista, saavutettuja tuloksia sekä suoritettua seurantaa ja arviointia pidettiin keskeisinä osa-alueina.
Figure 1 gives an overview of these elements and their relationships: 13. 
Kaaviossa 1 esitetään lyhyesti kyseiset osa-alueet ja niiden väliset suhteet: 13.
The objective of the audit was to conclude on the extent to which rural development investment measures are effective in addressing problems of rural areas. 
Tarkastuksen tavoitteena oli tehdä päätelmiä siitä, kuinka tehokkaasti maaseudun kehittämiseen liittyvät investointitoimenpiteet vaikuttavat maaseutualueiden ongelmien ratkaisemiseen.
This was approached by addressing the following questions, based on the four key elements above: (a) Does the EU have a clear strategy and a coherent approach to rural development policy, and are they adequately defined in Member State programmes? (b) Are those projects selected for EU financing based on criteria which best address the needs of rural areas? (c) Have the projects been implemented in rural areas and have they had an impact? (d) Are the outputs, results and impacts properly monitored and evaluated? 
Asiaa lähestyttiin esittämällä seuraavat, edellä mainittuihin neljään keskeiseen osa-alueeseen perustuvat kysymykset: a) Onko EU:lla selkeä strategia ja yhdenmukainen lähestymistapa maaseudun kehittämispolitiikkaan ja onko ne riittävän hyvin määritetty jäsenvaltioiden ohjelmissa? b) Onko EU:n rahoitusta saavat hankkeet valittu kriteerein, jotka vastaavat parhaiten maaseutualueiden tarpeita? c) Onko hankkeet toteutettu maaseutualueilla ja onko niillä ollut vaikutusta? d) Seurataanko ja arvioidaanko tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia asianmukaisesti?
C 282/8 EN Official Journal of the European Union 20.11.2006 Audit approach 14. 
C 282/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.11.2006 Tarkastuksen lähestymistapa 14.
The audit was carried out in the period January to December 2005 and involved gathering audit evidence from: (a) an analysis of the legal basis, policy papers, studies, programming documents and of monitoring and evaluation reports; (b) examination of a random sample of 300 EAGGF projects for the programming period 2000 to 2006, with the main aim of obtaining a representative view of the location of the investments and the socio-economic problems of the area concerned; (c) nine audit visits to the Member States which were amongst those with the most payments in the sample of 300. 
Tarkastus toimitettiin tammi–joulukuussa 2005 ja sen yhteydessä kerättiin aineistoa seuraavin menettelyin: a) analysoimalla oikeusperustaa, toimintapoliittisia asiakirjoja, tutkimuksia, ohjelma-asiakirjoja sekä seuranta-ja arviointikertomuksia; b) tutkimalla satunnaisotannalla poimittua, ohjelmakautta 2000–2006 koskevaa 300 EMOTR-hankkeen otosta; tavoitteena oli saada kattava kuva investointien kohteena olevista alueista ja niiden sosiaalis-taloudellisista ongelmista; c) tekemällä yhdeksän tarkastuskäyntiä jäsenvaltioihin, joille oli suoritettu eniten maksuja otokseen kuuluneiden 300 hankkeen yhteydessä.
A total of 31 projects were audited, concentrating on the financially most important measures. 
Paikan päällä tarkastettiin yhteensä 31 hanketta; painopisteenä olivat taloudellisesti merkittävimmät toimenpiteet.
A list of these projects and the measures concerned is contained in Annex I. The 31 projects were selected on a judgemental basis, in order to include projects in areas with different types of rurality. 
Hankkeet ja toimenpiteet on lueteltu liitteessä I. Paikan päällä tarkastetut 31 hanketta valittiin harkinnan perusteella siten, että hankkeet edustaisivat erityyppisiä maaseutualueita.
The aim was also to identify examples of good practice. 
Tavoitteena oli myös kerätä esimerkkejä hyvistä käytännöistä.
The following Member States and regions were selected for on the spot visits on the basis of their size in the random sample. 
Paikan päällä toimitettaviin tarkastuksiin valittiin seuraavassa esitettävät jäsenvaltiot ja alueet; valintaperusteena oli niiden koko muihin satunnaisotannan perusteella poimitun otoksen alueisiin nähden.
Outside Objective 1 regions (1): France (national RDP), Germany (Niedersachsen), Italy (Emilia Romagna), the Netherlands (national RDP) and Spain (Catalonia). 
Tavoitteen 1 ulkopuolisista alueista valittiin seuraavat (1): Ranska (kansallinen maaseudun kehittämisohjelma), Saksa (Niedersachsen), Italia (Emilia-Romagna), Alankomaat (kansallinen maaseudun kehittämisohjelma) sekä Espanja (Katalonia).
In Objective 1 regions: Germany (Brandenburg), Italy (Campania), Portugal (Lisboa Vale do Tejo) and Spain (National OP). 
Tavoitteen 1 piiriin kuuluvista alueista valittiin seuraavat: Saksa (Brandenburg), Italia (Campania), Portugali (Lissabon ja Vale do Tejo) ja Espanja (kansallinen toimenpideohjelma).
The visits took place in the period June to October 2005. 
Tarkastuskäynnit tehtiin kesä–lokakuussa 2005.
OBSERVATIONS Audit question 1: Does the EU have a clear strategy and a coherent approach to rural development policy, and are they adequately defined in Member State programmes? 
HUOMAUTUKSET Kysymys 1: Onko EU:lla selkeä strategia ja yhdenmukainen lähestymistapa maaseudun kehittämispolitiikkaan ja onko ne määritetty riittävän hyvin jäsenvaltioiden ohjelmissa?
Clarity of the strategy (1) NUTS II regions whose development is lagging behind, which is defined as a per capita GDP of less than 75 % of the Community average. 
Strategian selkeys (1) NUTS II -alueet, joiden kehitys on jäänyt jälkeen; bruttokansantuote asukasta kohti on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta.
The Rural Development Regulation aims, on the one hand, to contribute to the achievement of the objectives of the CAP and, on the other hand, to contribute to economic and social cohesion (see paragraph 6). 
Maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen tavoitteena on vaikuttaa toisaalta yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen ja toisaalta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen (ks. kohta 6).
In order to reach those objectives, the Regulation defines a series of measures. 
Asetuksessa määritetään useita eri toimenpiteitä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
For some of them, specific objectives are set out, while for others none are provided (see Table 1). 
Niistä joidenkin kohdalla on määritetty erityiset tavoitteet, kun taas osan kohdalla ne puuttuvat kokonaan (ks. taulukko 1).
These measures are a mix of support for agricultural competitiveness improvements, environmental improvements and support for rural areas. 
Toimenpiteisiin sisältyy maatalouden kilpailukyvyn parantamista, ympäristönäkökohtiin liittyviä parannuksia ja maaseutualueiden tukemista.
The Regulation does not set out which measure should contribute to which objective, nor in which proportion the objectives should be obtained. 
Asetuksessa ei eritellä toimenpiteitä tavoitteittain eikä sitä, missä laajuudessa tavoitteet olisi saavutettava.
The Regulation defines the investment measures in a flexible manner, as few conditions are required to get the support. 
Asetuksessa määritetään investointitoimenpiteet joustavasti, sillä tuen saamisehtoja on yksilöity vain vähän.
In addition, the measures can contribute to any of the global objectives. 
Toimenpiteet voivat lisäksi kuulua minkä tahansa yleistavoitteen alaisuuteen.
For the nine Member State programmes reviewed, the Court found that a clear strategy was lacking. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi selkeän strategian puuttuvan tarkastettujen yhdeksän, jäsenvaltioissa toteutetun ohjelman kohdalla.
Other programmes set out objectives but implement measures which achieve different objectives. 
Muiden ohjelmien yhteydessä määritettiin tavoitteet, mutta pantiin täytäntöön toimenpiteitä, joiden avulla saavutetaan toisenlaisia tavoitteita.
This makes policy decisions non-transparent: it is not clear how much money is used for which purpose. 
Näin ollen toimintaa koskevat päätökset eivät ole avoimia: ei ole selvää, kuinka paljon varoja on käytetty mihinkin tarkoitukseen.
Text box 1 provides examples of this situation. 
Laatikossa 1 esitetään tilannetta kuvaavia esimerkkejä.
Text box 1 Same measure for different objectives One of the measures in the Spanish programme for improving agricultural structures in Objective 1 areas is investment in agricultural holdings. 
Laatikko 1 Eri tavoitteet, sama toimenpide Maatilainvestoinnit kuuluvat Espanjassa toteutettavan, maatalousrakenteiden parantamiseen tavoitteen 1 piiriin kuuluvilla alueilla tähtäävän ohjelman toimenpiteisiin.
The objective set out in the programme is to increase agricultural incomes, and to improving living, working and production conditions. 
Ohjelman tavoitteena on maataloustulojen lisääminen sekä elin-, työ-ja tuotanto-olojen parantaminen.
However, the audit found that the actual objectives achieved differed depending on the location of the investment. 
Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että saavutetut tavoitteet vaihtelivat investoinnin sijainnista riippuen.
In areas of productive agriculture, this measure contributes to the objective of agricultural competitiveness improvement. 
Maatalous-tuotantoalueilla toimenpiteen avulla vaikutetaan maatalouden kilpailukyvyn parantamiseen.
However, in mountain areas the measure offers support to small and non-competitive farms with the objective to stabilise the rural population. 
Vuoristoalueilla toimenpiteen avulla tuetaan kuitenkin pieniä ja kilpailukyvyttömiä maatiloja; tavoitteena on maaseutuväestön pysyvyys.
The programme does not allocate specific resources to these different objectives. 
Mainittuja erilaisia tavoitteita ei ohjelmassa tueta erikseen.
There are no specific targets for the two different objectives addressed by this measure; and there is no monitoring of how much money is spent on each of the different objectives or in each of the different type of areas. 
Toimenpiteeseen kuuluville kahdelle eri tavoitteelle ei ole asetettu erityisiä kohteita, eikä kuhunkin tavoitteeseen tai erityyppisillä alueilla käytettyjä rahamääriä koskevaa seurantaa tapahdu.
Observation 1 The flexibility of the Regulation (broad objectives, lack of priorities) and the lack of a clear strategy in the Member State programmes have led to a situation where it is unclear to which objective the funds have contributed. 
Huomautus 1 Asetuksen joustavuus (yleisluonteiset tavoitteet, painopistealojen puute) ja selkeän strategian puuttuminen jäsenvaltioiden ohjelmista ovat johtaneet tilanteeseen, jossa on epäselvää, mitä tavoitetta varoilla on tuettu.
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/9 The measure water resources management and reparcelling accounts for 70 % of the EAGGF contribution to the Portuguese programme for ‘Lisboa e Vale do Tejo’. 
20.11.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 282/9 Vesivarojen hallintaa ja maa-alueiden uusjakoa koskevan toimenpiteen osuus portugalilaisen ohjelman (Lissabon ja Vale do Tejo) EMOTR-rahoituksesta on 70 prosenttia.
The objective set out in the programme is ‘to develop a modern and competitive agriculture as key element for the development of rural areas’. 
Ohjelman tavoitteena on nykyaikaisen ja kilpailukykyisen maatalouden luominen maaseutualueiden kehityksen kulmakiveksi.
However the audit found that the measure supports the modernisation of irrigation networks in fertile areas as well as new irrigation networks completed by reparcelling and infrastructure in areas of poor farming structure (very small parcels, obsolete irrigation systems). 
Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että toimenpiteen avulla tuetaan kasteluverkostojen uudenaikaistamista maaperältään hedelmällisillä alueilla sekä maa-alueiden uusjaon myötä valmistuneita uusia kasteluverkostoja ja infrastruktuureja viljelyn kannalta heikoilla alueilla (erittäin pienet viljelylohkot, vanhentuneet kastelujärjestelmät).
The measure has two different objectives: to increase the competitiveness of highly productive areas; and to boost the farming activities in rural areas threatened by abandonment. 
Toimenpiteellä on kaksi erilaista tavoitetta: kilpailukyvyn lisääminen erittäin tuottavilla alueilla ja maataloustoiminnan tukeminen toiminnan lopettamisen uhkaa-milla alueilla.
The programme does not establish in which proportion the measure shall address one or the other objective. 
Ohjelmassa ei eritellä, missä määrin toimenpide kohdistuu kuhunkin mainituista tavoitteista.
A single project located in a densely populated area has absorbed 29 % of the whole EAGGF contribution to the programme. 
Yksittäiseen, tiheästi asutulla alueella toteutettuun hankkeeseen suunnattiin 29 prosenttia kaikesta ohjelmaan liittyvästä EMOTR-rahoituksesta.
Unclear objectives Reparcelling is generally considered as the rearrangement of parcels to improve farm structures and thus the economic viability of holdings. 
Epätarkat tavoitteet Maa-alueiden uusjakoa pidetään yleensä viljelylohkojen uudelleen-järjestelynä, joka tähtää maatilarakenteiden ja samalla maatilojen taloudellisten toimintaedellytysten parantamiseen.
Under the Dutch RDP, this Article 33 indent is the financially most important measure. 
Alankomaiden maaseudun kehittämisohjelman kohdalla tämä asetuksen 33 artiklan luetelmakohta on taloudellisesti merkittävin toimenpide.
The lack of a detailed description in the Rural Development Regulation enables the Netherlands to use this indent as a means for the State to buy land for the purpose of nature development. 
Maaseudun kehittämistä koskevaan asetukseen ei sisälly yksityiskohtaista kuvausta, joten Alankomaat voi soveltaa luetelmakohtaa siten, että valtio ostaa maata luonnon kehittämistarkoituksiin.
The Commission approved RDP shows that from the amount allocated to this indent, 87 million euro should contribute to the objective of sustainable agriculture and 16 million euro to the objective of nature and landscape. 
Komission hyväksymä maaseudun kehittämisohjelma osoittaa, että mainitun luetelmakohdan perusteella myönnetystä määrästä 87 miljoonaa euroa on tarkoitettu kestävän maanviljelyn tavoitteeseen ja 16 miljoonaa euroa luontoa ja maisemanäkökohtia koskevaan tavoitteeseen.
However, the Court’s audit showed that in reality 86 % of the funds had as main objective nature development and only 14 % for sustainable agriculture. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kuitenkin ilmeni, että todellisuudessa 86 prosenttia varoista kohdistettiin pääasiassa luonnon kehittämiseen ja vain 14 prosenttia kestävään maatalouteen.
The flexibilty of the Regulation allows this situation. 
Asetuksen joustavuus mahdollistaa mainitun tilanteen.
A coherent approach for rural development and vibrancy of many rural communities, caused by a scarcity of economic opportunities, there is a need to maintain the viability of rural communities, support new activities and facilitate the provision of rural services. 
Yhdenmukainen lähestymistapa maaseudun kehittämiseen toimintaedellytysten niukkuuden takia, joten maaseutuyhteisöjen elinkelpoisuus on säilytettävä, uusia toimintoja tuettava ja maaseudun palveluja helpotettava.
Additionally, Member States are facing a wider range of challenges such as an increased awareness about product quality, animal welfare, environmental concerns. 
Jäsenvaltioilla on lisäksi laaja-alaisia haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi lisääntyneeseen tietoisuuteen tuotteiden laadusta, eläinten hyvinvoinnista ja ympäristökysymyksistä.
In order to address these wide-ranging needs, various concepts of territorial approaches for rural areas have been developed. 
Mainittuihin laaja-alaisiin tarpeisiin vastaamiseksi on kehitetty erityyppisiä maaseutualueisiin sovellettavia alueellisia lähestymistapoja.
They are focused on a geographical area, based on a socio-economic analysis and a strategy that articulates the different aspects of rural development in explicit relation to other interventions in the area. 
Ne painottuvat maantieteellisiin alueisiin; perustana on sosiaalis-taloudellinen analyysi ja strategia, joka ilmentää maaseudun kehittämisen eri näkökohtia suorassa suhteessa muihin samalla alueella toteutettaviin toimiin.
In addition, they have an integrated approach: multi-sectoral with involvement of all actors and resources in the area concerned. 
Lähestymistavat on myös integroitu; ne ovat monialaisia, ja mukana ovat kaikki kyseessä olevan alueen toimijat ja resurssit.
Independent evaluations on rural development, launched by the Commission, recommend a territorial approach (1). 
Komission käynnistämät, maaseudun kehittämistä koskevat riippumattomat arvioinnit suosittavat alueellista lähestymistapaa (1).
The Commission concludes in its third report on Economic and Social Cohesion that many problems of rural areas are territorial in character (2). 
Komissio toteaa kolmannessa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa kertomuksessaan, että useat maaseutualueiden ongelmat ovat luonteeltaan alueellisia (2).
The two European conferences on rural development, in Cork (1996) and in Salzburg (2003), confirmed the relevance of a territorial approach. 
Maaseudun kehittämistä koskeneissa, Corkissa (1996) ja Salzburgissa (2003) järjestetyissä Euroopan laajuisissa konferensseissa vahvistettiin alueellisen lähestymistavan merkitys.
In Cork it was underlined that ‘Rural development policy must be multi-disciplinary in concept, and multisectoral in application, with a clear territorial dimension’ (3). 
Corkissa korostettiin, että maaseudun kehittämispolitiikan tulee olla perus-olemukseltaan monitieteellistä ja soveltamiseltaan monialaista, ja siihen tulee sisältyä selkeä alueellinen ulottuvuus (3).
In Salzburg it was considered that ‘Rural development policy must serve the needs of broader society in rural areas and contribute to cohesion’ (4). 
Salzburgissa todettiin, että maaseudun kehittämispolitiikan on vastattava laajemman maaseutuyhteisön tarpeisiin ja edistettävä yhteenkuuluvuutta (4).
In addition, there is a large number of studies available on the territorial approach for rural development, which also recommend this approach. 
Maaseudun kehittämiseen sovellettavasta alueellisesta lähestymistavasta on myös laaja joukko tutkimuksia, jotka nekin suosittavat mainittua lähestymistapaa.
Well known institutes and researchers, including OECD and ESPON, conclude in their studies that a sectoral approach is less effective than a territorial one. 
Tunnetut instituutit ja tutkimuslaitokset, mukaan lukien OECD ja ESPON, toteavat tutki-muksissaan, että alueellinen lähestymistapa on alakohtaista vaikuttavampi.
(1) Ex-postevaluationofObjective5bprogrammes1994to1999,August 2003; Synthesis report of the Mid-Term Evaluations 2000 to 2006, February 2006. 
(1) ExpostevaluationofObjective5bprogrammes1994–1999,elokuu2003; Synthesis report of the Mid Term Evaluations 2000–2006, helmikuu 2006.
(2) A new partnership for cohesion, Third report on Economic and Social Cohesion, February 2004, p. 
(2) Uusi koheesiokumppanuus. Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus, helmikuu 2004, s.
(3) Conclusions of the European Conference on rural development in Cork, 7 to 9 November 1996. 
(3) Euroopan maaseudun kehittämistä koskevan konferenssin päätelmät, Cork, 7.–9. marraskuuta 1996.
(4) Conclusions of the second European Conference on rural development in Salzburg, 12 to 14 November 2003. 
(4) Euroopan maaseudun kehittämistä koskevan toisen konferenssin päätelmät, Salzburg, 12.–14. marraskuuta 2003.
Observation 2 Member States’ programmes focus largely on the agricultural sector and do not sufficiently take into account the characteristics of the geographical area supported. 
Huomautus 2 Jäsenvaltioiden ohjelmat painottuvat suurelta osin maatalousalaan eivätkä ota riittävän hyvin huomioon tuetun maantieteellisen alueen ominaispiirteitä.
At the level of Member States, two needs are recognised through the general objectives defined by Articles 33, 158 and 160 of the Treaty. 
Perustamissopimuksen 33, 158 ja 160 artiklaan sisältyvissä yleistavoitteissa on huomioitu kaksi jäsenvaltioita koskevaa tarvetta.
Firstly, there is a need to address structural weaknesses, reduce income inequalities between rural and urban areas, to reduce rural unemployment, improve the competitiveness of the primary sector and promote wider economic opportunities in rural areas. 
Ensinnäkin rakenteellisia puutteita on pyrittävä korjaamaan, maaseutu-ja kaupunkialueiden välisiä tuloeroja on tasat-tava, maaseutuväestön työttömyyttä vähennettävä, maatalousalan kilpailukykyä parannettava ja edistettävä laajempia taloudellisia mahdollisuuksia maaseutualueilla.
Secondly, because of threats to the viability 
Toiseksi useiden maaseutuyhteisöjen elinkelpoisuus ja vireys ovat uhattuina taloudellisten
C 282/10 EN Official Journal of the European Union 20.11.2006 24. 
C 282/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 20.11.2006 24.
The other approach is the traditional agricultural-centred or ‘sectoral’ one, focusing on only one sector and not taking account of the characteristics of the geographical area supported. 
Toinen lähestymistapa on perinteinen maatalouspainot-teinen tai alakohtainen lähestymistapa, jonka yhteydessä keskitytään ainoastaan yhteen alaan eikä oteta huomioon tuen kohteena olevan maantieteellisen alueen ominaispiirteitä.
The Court found that the Member State programmes predominantly have this latter approach. Key elements of the programme, such as the specific objectives, the SWOT analysis, the description of the situation and the measures are all focused on the agricultural sector. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että mainittu lähestymistapa on vallitseva jäsenvaltioiden ohjelmien kohdalla. Kaikki ohjelman keskeiset osa-alueet, kuten erityistavoitteet, SWOT-analyysi, tilannekuvaus ja toimenpiteet keskittyvät maatalousalaan.
The programmes did not enable effective spatial targeting because the necessary elements were either lacking or incomplete (1). 
Ohjelmat eivät mahdollistaneet tehokasta alueellista kohdentamista, koska tarvittavat keskeiset osatekijät joko puuttuivat tai olivat vajavaisia (1).
The Commission recognises the need to boost innovation and diversification outside traditional agri-businesses (2). 
Komissio tiedostaa, että on tarpeen edistää innovaatioita ja monipuolisuutta perinteisen maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden ulkopuolella (2).
However, an analysis by the Court of rural development expenditure for the current programming period shows that almost 90 % of rural development expenditure is paid to the agricultural sector. 
Tilintarkastustuomioistuimen suorittama maatalouden kehittämismenojen analysointi kuitenkin osoitti, että nykyisellä ohjelmakaudella lähes 90 prosenttia maaseudun kehittämismenoista maksetaan maatalousalalle.