natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is organised and coordinated by Austria and Romania (the transport ministries and viadonau), together with the Commission (DG Regional and Urban Policy and DG Mobility and Transport) and the coordinator for the corridor. 
Toimintaa koordinoivat Itävalta ja Romania (liikenneministeriöt ja viadonau) yhdessä komission (alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja liikenteen ja liikkumisen pääosasto) sekä liikennekäytävän koordinaattorin kanssa.
Hungary has not signed the ‘Declaration on effective waterway infrastructure maintenance on the Danube and its navigable tributaries’ On 7 June 2012, the ministers for transport of the countries in the Danube basin met in Luxembourg in order to sign a declaration on effective waterway infrastructure maintenance. 
Unkari ei ole allekirjoittanut julistusta vesiliikenneinfrastruktuurin vaikuttavasta kunnossapidosta Tonavalla ja sen navigointikelpoisilla sivujoilla Tonavan jokialueen maiden liikenneministerit kokoontuivat 7. kesäkuuta 2012 Luxemburgissa allekirjoittaak-seen julistuksen vesiliikenneinfrastruktuurin vaikuttavasta kunnossapidosta.
This declaration committed these countries inter alia to ensuring that the regular fairway maintenance work on the Danube and its tributaries was executed and to maintaining adequate fairway parameters for a good navigation status. 
Julistuksella allekirjoittajamaat sitoutuivat muun muassa varmistamaan, että Tonavalla ja sen sivujoilla suoritetaan säännöllisesti väylien kunnossapitotöitä. Lisäksi allekirjoittajamaat sitoutuivat ylläpitämään riittävät väyläparametrit hyvien navigoin-tiolojen varmistamiseksi.
The declaration on effective waterway infrastructure maintenance was signed in 2012 by all relevant Member State, except for Hungary. 
Vuonna 2012 kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Unkaria lukuun ottamatta allekirjoittivat vesiliikenneinfrastruktuurin vaikuttavaa kunnossapitoa koskevan julistuksen.
Conclusions and 35 recommendations 50 The Court found that, despite the objective of shifting traffic from roads to environmentally friendly transport modes, overall the modal share of inland waterway transport has not significantly increased since 2001 within the EU. 
Johtopäätökset ja 35 suositukset 50 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että huolimatta tavoitteesta siirtyä tieliikenteestä ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin sisävesiliikenteen osuus ei yleisesti ottaen ole merkittävästi kasvanut EU:ssa vuoden 2001 jälkeen.
The Court therefore considers that the European IWT strategies have not been effectively implemented, as the policy objective of shifting goods transport from roads to inland waterways has not been achieved and overall navigability conditions have not improved. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo näin ollen, että sisävesiliikennettä koskevia EU:n strategioita ei ole pantu täytäntöön vaikuttavalla tavalla, sillä toimintapolitiikan tavoitetta siirtää tavaraliikennettä teiltä sisävesille ei ole saavutettu ja navigointiolosuhteet eivät ole kokonaistasolla tarkasteltuna parantuneet.
Moreover, the audited projects co-funded from the EU budget were not effective in improving navigability and increasing traffic volumes on inland waterways. 51 The Court also notes that developing inland waterway transport requires considerable coordination among Member States and that, as for other larger infrastructure projects, political and environmental considerations may affect the implementation of inland waterways projects. 
Lisäksi tarkastuksen kohteena olleilla EU:n talousarviosta osarahoitetuilla hankkeilla ei ole pystytty vaikuttavalla tavalla parantamaan sisävesien navigointikelpoisuutta ja lisäämään sisävesiliikenteen määrää. 51 Tilintarkastustuomioistuin panee myös merkille, että sisävesiliikenteen kehittäminen edellyttää huomattavaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia.
52 The Court considers that the failure to improve modal share and overall navigability conditions was due to the very limited number of projects proposed and executed by the Member States, to the fact that frequently the implemented projects were not the most relevant ones to eliminate bottlenecks, and to bottlenecks eliminated in an isolated manner. 
52 Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että sisävesiliikenteen osuutta ei pystytty lisäämään eikä navigointiolosuhteita kokonaistasolla parantamaan seuraavista syistä: jäsenvaltiot ehdottivat ja toteuttivat hyvin vähän hankkeita, toteutetut hankkeet eivät useinkaan olleet kaikkein tarkoituksenmukaisimpia pullonkaulojen poistamisen kannalta ja pullonkauloja poistettiin yksittäin.
Recommendation 1 In order to improve the effectiveness of the EU funding of inland waterway transport and to ensure better project performance: (a) (b) the Member States should prioritise inland waterway projects which are on the corridors, rivers or river segments that provide the greatest and most immediate benefits for improving inland waterway transport; the Commission should focus its funding on those projects that are most relevant for inland waterway transport and for which there are already advanced plans in place to eliminate nearby bottlenecks when selecting project proposals for financing. 
Suositus 1 Jotta sisävesiliikenteeseen kohdennetun EU:n rahoituksen vaikuttavuus ja hankkeiden tuloksellisuus paranisi, a) jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle sisävesiliikennettä koskevat hankkeet niillä liikennekäytävillä tai jokiosuuksilla, joilla hyödyt sisävesiliikenteen parantamisen kannalta ovat suurimmat ja välittömimmät b) komission olisi hanke-ehdotuksia valitessaan kohdennettava rahoituksensa sisävesiliikenteen kannalta tarkoituksenmukaisimpiin hankkeisiin, joita varten on jo pitkälle kehitetyt suunnitelmat lähellä sijaitsevien pullonkaulojen poistamiseksi.
53 The Court found that the EU strategies lacked some important analyses. 
53 Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n strategioiden yhteydessä oli jätetty tärkeitä analyysejä suorittamatta.
They did not identify the overall benefits of inland navigation in different corridors and did not assess the extent to which IWT should contribute to the policy objective of shifting traffic from roads to environmentally friendly transport modes. 
Niissä ei yksilöity kokonaistason hyötyjä, joita saadaan sisävesiliikenteestä eri liikennekäytävillä, eikä niissä myöskään arvioitu, missä määrin sisävesiliikenteen pitäisi edistää toimintapoliittista tavoitetta siirtyä tieliikenteestä ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin.
Member States adopted different approaches and gave different levels of priority to this mode of transport, which led to an uncoordinated approach along the IWW corridors. 
Jäsenvaltioilla oli erilaisia lähestymistapoja ja ne määrittelivät kyseisen liikennemuodon prioriteettitason eri tavoin; lähestymistapaa ei tämän seurauksena koordinoitu sisävesiliikenteen käytävien varrella.
Member States where inland waterway transport plays a significant role in the transport mix paid it greater attention, whereas Member States that expected fewer direct benefits gave it a considerably lower priority. 
Sisävesiliikenteeseen kiinnitettiin enemmän huomiota niissä jäsenvaltioissa, joissa sillä on merkittävä asema eri liikennemuotojen joukossa.
Conclusions and recommendations 36 54 Funding efforts for inland waterway freight transport were not concentrated and prioritised effectively. 
Johtopäätökset ja suositukset 36 54 Sisävesien tavaraliikennettä koskevien rahoitustoimien kohdentaminen ja keskinäinen priorisointi ei ollut vaikuttavaa.
All riparian Member States were supposed to contribute to the strategy implementation, although the direct interest of some of them was low. Moreover, insufficient attention was given to river maintenance on the main inland waterway transport corridors. 
Jokaisen vesiväylien varrella sijaitsevan jäsenvaltion oletettiin osallistuvan strategian täytäntöönpanoon, vaikka osa jäsenvaltioista ei saanut siitä juurikaan välitöntä hyötyä. Jokien kunnossapitoon ei kiinnitetty tarpeeksi huomiota keskeisillä sisävesiliikenteen liikennekäytävillä.
Therefore, there is scope to tackle the problem and to provide the necessary added value at the European Union level. 
Näin ollen on aiheellista puuttua ongelmaan ja tuottaa tarvittavaa lisäarvoa Euroopan unionin tasolla.
Recommendation 2 As regards the future development of the EU’s strategy for inland waterway freight transport, and with a view to achieving better coordination between Member States: (a) the Commission should carry out in-depth analyses of the potential market and benefits of inland navigation on different river segments and coordinate across Member States the implementation of the core TEN-T network, taking into account their potential for developing inland waterway freight transport corridors; (b) the Commission and Member States should agree during the corridor implementation on specific and achievable objectives and precise milestones to eliminate bottlenecks on corridors in the framework of the Connecting Europe Facility — this should take due account of the TEN-T objective of completing the core network by 2030, the availability of funds at EU and Member State levels and the political and environmental considerations in relation to building new (or upgrading existing) inland waterway transportinfrastructures; (c) the Commission should, in the context of the next revision of the TEN-T regulation, propose the strengthening of the legal base in order to (i) broaden the reporting requirements in relation to the navigation status of the waterways and (ii) require Member States to elaborate national inland waterway maintenance plans in a coordinated way. 
Suositus 2 Komission olisi toteutettava seuraavat toimet sisävesien tavaraliikennettä koskevan EU:n strategian tulevaa kehittämistä ja jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin parantamista silmällä pitäen: a) Suoritettava perusteellisia analyysejä, joissa tutkitaan sisävesiliikenteen mahdollisia markkinoita ja hyötyjä eri jokiosuuksilla, sekä koordinoitava jäsenvaltioiden välillä Euroopan laajuisen ydinverkon täytäntöönpanoa ottaen huomioon, missä määrin kunkin jäsenvaltion on mahdollista kehittää sisävesien tavaraliikennekäytäviä. b) Sovittava jäsenvaltioiden kanssa liikennekäytävien täytäntöönpanon aikana täsmällisistä ja saavutettavissa olevista tavoitteista sekä tarkoista välitavoitteista, jotka koskevat liikennekäytävien pullonkaulojen poistamista Verkkojen Eurooppa -välineen yhteydessä. Tällöin olisi otettava huomioon Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeva tavoite ydinverkon valmistumisesta vuoteen 2030 mennessä, EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla käytettävissä olevat varat sekä poliittiset ja ympäristönsuojeluun liittyvät näkökohdat, jotka koskevat uusien sisävesiliikenteen infrastruktuurien rakentamista (tai olemassa olevien parantamista). c) Ehdotettava Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan asetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä oikeusperustan vahvistamista, tarkoituksena i) laajentaa vesiväylien navigointiolosuhteita koskevia raportointivaatimuksia ja ii) vaatia jäsenvaltioita laatimaan kansalliset sisävesiväylien kunnossapitosuunnitelmat koordinoidulla tavalla.
This report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 28 January 2015. 
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 28. tammikuuta 2015 pitämässään kokouksessa.
Annexes 38 List of projects examined by the Court MS Project/OP reference Fund Description River/corridor Total cost (in million euro) EU funding (in million euro) Complete BE 2009‐BE‐00049‐E TEN‐T Rebuilding the Noorderlaanbridge on the Albert Canal Albert Canal 13.42 1.34 yes BE 2010‐BE‐92214‐P TEN‐T Rebuilding the Briegden and Oelgem I bridges on the Albert Canal Albert Canal 15.72 1.57 no BE 2010‐BE‐18070‐P TEN‐T Construction of a navigation lock chamber and a pumping station on the Albert Canal at Lanaye Albert Canal 151.22 26.93 no CZ CZ. 
Liitteet 38 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat hankkeet Jäsenvaltio Hankkeen / toimenpideohjelman viite CZ 1.01/6.2.00/08.0081 Varainlähde Kuvaus Joki/ käytävä Kulut yhteensä (miljoonaa euroa) EU-rahoitus (miljoonaa euroa) 3,99 Saatu päätökseen BE 2009-BE-00049-E Euroopan laajuinen liikenneverkko Noorderlaan-sillan uudelleenrakentaminen Albert-kanavalla Albert-kanava 13,42 1,34 kyllä BE 2010-BE-92214-P Euroopan laajuinen liikenneverkko Briegdenin sillan ja Oelgem I -sillan uudelleenrakentaminen Albert-kanavalla Albert-kanava 15,72 1,57 ei BE 2010-BE-18070-P Euroopan laajuinen liikenneverkko Sulun kammion ja pumppuaseman rakentaminen Albert-kanavalle Lanayessa Albert-kanava 151,22 26,93 ei CZ CZ 1.01/6.2.00/09.0131 EAKR Kolínin rautatiesillan uudelleenrakentaminen Elbejoki 41,06 28,86 kyllä CZ CZ 1.01/6.2.00/09.0130 EAKR Vltavan vesiväylän päätökseen saaminen osuudella České Budějovice–Hluboká Vltavajoki 31,91 20,52 kyllä CZ EAKR Julkisen Ústí nad Labem–Vaňov -sata-man laiturin uudistaminen ja alusten tulvasuojaus Elbejoki 5,22 kyllä DE 2007-DE-18050 Euroopan laajuinen liikenneverkko Eri vaihtoehtoja koskeva riippumaton tutkimus, kohteena Tonavan kehittäminen Straubingin ja Vilshofenin välillä Ensisijainen hanke nro 18 (Tonava) 26,7 13,35 kyllä DE 2007-DE-18030 Euroopan laajuinen liikenneverkko Uuden rautatiesillan rakentaminen Tonavan yli Deggendorfissa Ensisijainen hanke nro 18 (Tonava) 35,05 7,01 kyllä DE 2007-DE-90602-P Euroopan laajuinen liikenneverkko Toisen sulun rakentaminen – Fankelin vesistöalue (Mosel) Mosel 49,14 4,91 kyllä DE 2009-DE-161-PR003 (SF) EAKR Venehissin rakentaminen Niederfinowiin Havel– Oder-kanava (HVO) 284,00 48,52 ei DE 2007-DE-161PO002 (SF) EAKR Ruppiner-kanava 0,49 0,35 kyllä 2007-HU-18090S Euroopan laajuinen liikenneverkko Hohenbruchin sulun osittainen kunnostaminen HU Tutkimukset navigoinnin parantamisesta Unkarissa sijaitsevalla Tonavan osuudella, ensisijainen hanke nro 18 Ensisijainen hanke nro 18 (Tonava) 8,00 4,00 Kyllä YHTEENSÄ 661,93 161,35 Liite II
Annexes 39 Modal share of inland waterway transport of all land transport modes in the Member States (MS) on the main inland waterway corridors from 2001 until 2012 (in %) MS 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 EU 6.4 6.2 5.8 5.9 5.9 5.7 5.8 5.9 6.0 6.7 6.1 6.7 BE 11.3 11.8 12.5 13.1 14.1 14.7 14.9 15.6 14.3 17.6 18.5 24.32 BG1 3.1 4.0 4.0 3.9 3.7 3.9 4.8 12.6 20.7 21.0 15.0 16.4 CZ 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.0 0.1 0.1 0.1 0.1 DE 15.0 15.0 14.0 14.0 14.0 12.8 12.0 12.3 12.1 13.0 11.2 12.33 FR 3.1 3.1 3.1 3.2 3.5 3.4 3.4 3.5 4.1 4.3 3.9 4.2 LU 3.8 3.7 3.0 3.5 3.6 4.0 3.3 3.8 3.1 3.9 3.2 3.4 HU 4.0 5.2 5.5 6.1 5.8 4.5 4.6 4.7 4.1 5.3 4.0 4.4 NL 34.0 33.0 32.0 31.0 32.0 32.1 35.0 34.7 31.3 36.0 36.7 38.7 AT 4.5 4.9 3.9 2.9 3.0 3.0 4.2 4.0 4.1 4.7 4.2 4.6 RO1 7.3 8.2 7.1 11.0 11.0 10.0 9.8 10.8 20.6 27.0 21.7 22.5 SK 4.03 0.4 0.3 0.3 0.3 0.3 2.7 2.8 2.5 3.2 2.4 2.6 1 In 2009, Bulgaria and Romania changed method for recording inland waterway traffic. 
Liitteet 39 Sisävesiliikenteen osuus kaikista maaliikennemuodoista jäsenvaltioissa keskeisillä sisävesiliikenteen käytävillä vuosina 2001–2012 (%) Jäsenvaltio 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 EU 6,4 6,2 5,8 5,9 5,9 5,7 5,8 5,9 6,0 6,7 6,1 6,7 BE 11,3 11,8 12,5 13,1 14,1 14,7 14,9 15,6 14,3 17,6 18,5 24,32 BG1 3,1 4,0 4,0 3,9 3,7 3,9 4,8 12,6 20,7 21,0 15,0 16,4 CZ 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,1 0,1 0,1 0,1 DE 15,0 15,0 14,0 14,0 14,0 12,8 12,0 12,3 12,1 13,0 11,2 12,33 FR 3,1 3,1 3,1 3,2 3,5 3,4 3,4 3,5 4,1 4,3 3,9 4,2 LU 3,8 3,7 3,0 3,5 3,6 4,0 3,3 3,8 3,1 3,9 3,2 3,4 HU 4,0 5,2 5,5 6,1 5,8 4,5 4,6 4,7 4,1 5,3 4,0 4,4 NL 34,0 33,0 32,0 31,0 32,0 32,1 35,0 34,7 31,3 36,0 36,7 38,7 AT 4,5 4,9 3,9 2,9 3,0 3,0 4,2 4,0 4,1 4,7 4,2 4,6 RO1 7,3 8,2 7,1 11,0 11,0 10,0 9,8 10,8 20,6 27,0 21,7 22,5 SK 4,03 0,4 0,3 0,3 0,3 0,3 2,7 2,8 2,5 3,2 2,4 2,6 1 Bulgaria ja Romania muuttivat vuonna 2009 sisävesiliikenteen kirjaamistapaa.
Therefore, data from 2009 onwards cannot be compared with previous years’ data. 2 Provisional figure. 
Vuodesta 2009 alkaen kirjattuja tietoja ei näin ollen voida verrata aiempien vuosien tietoihin. 2 Alustava luku.
Source of data: Eurostat. 
Tietolähde: Eurostat.
Annexes 40 The different variants for the elimination of the bottleneck in the section Straubing–Vilshofen Figure - Bottleneck between Straubing and Vilshofen and alternative variants for its elimination Straubing Deggendorf Vilshofen Danube draught between Straubing and Vilshofen Source: European Court of Auditors. 
Liitteet 40 Pullonkaulan poistamista koskevat vaihtoehdot vesistöosuudella Straubing–Vilshofen Kaavio – Pullonkaula Straubingin ja Vilshofenin välillä ja eri vaihtoehdot sen poistamiseksi Straubing Deggendorf Vilshofen Tonavan syväys välillä Straubing-Vilshofen Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
Annexes 41 Cost of eliminating bottlenecks according to the Platina inventory of bottlenecks and missing links of 31.3.2010 Member State Stretch Works/problems to solve Planning horizon Estimated costs (in million euro) Saône–Moselle (E 10‐02) and Rhine link (E 10) In order to open up the Rhône basin — linking Lyons, Marseilles, the Rhône river and the Medi‐ terranean basin to the northern network — the connection of the Saône/Rhône–Northern network has been debated for a long time. finalised before 2025 10 000.00 Seine–Moselle link (E 80) To link Paris, the port of Le Havre and Rouen and the Parisian basin more directly to the northern network. finalised before 2025 to be determined Seine–Schelde link (E 05) To link Paris, the port of Le Havre and Rouen and the Parisian basin to the northern network. 
Taulukko – Vaihtoehtojen ”A” ja ”C 2.80” vertailu Vaihtoehto ”A” Vaihtoehto ”C 2,80” Liikennemuotosiirtymä tieltä ja raiteilta sisävesiliikenteeseen 1,17 miljoonaa tonnia 3 miljoonaa tonnia Alusten määrä vuosittain 9 742 (vuosittain + 336) 10 896 (vuosittain + 1 490) Kuljetuskustannusten säästö vuosittain 33,9 miljoonaa euroa 78,6 miljoonaa euroa Keskimääräisten odotusaikojen muutos vesistöosuudella 4,11–4,20 tuntia Liikenteen lisääntymisestä huolimatta odotusaika vähenee 4,11 tunnista 2,65 tuntiin Kuljetuskapasiteetti yhteensä 11,02 miljoonaa tonnia 12,83 miljoonaa tonnia Onnettomuusaste: onnettomuuksien lukumäärä / (reittiosuuden pituus x alusten lukumäärä) x 1 000 000 82,9–62,2 82,9–30,4 (verrattuna Reinjokeen: 10–25) Kustannusten ja hyödyn erotus, euroa 722 miljoonaa euroa 1 728 miljoonaa euroa Kustannus-hyötysuhde 6,6 7,7 Menot tulvantorjuntatoimenpiteistä noin 300 miljoonaa euroa (netto) noin 280 miljoonaa euroa (netto) Menot väyläurakoista noin 160 miljoonaa euroa (netto) noin 320 miljoonaa euroa (netto) Tulvantorjuntatoimenpiteiden tai väylän parannustöiden (kaikkien toimien perusteella voidaan myöntää tukea) vuoksi ympäristötukeen oikeutettu alue noin 1 360 ha noin 1 415 ha Syväys 2,5 m (nykyisin 144 päivää vuodessa) 200 päivää / vuosi 301 päivää / vuosi Nykyinen syväys = 2,9 m Nykyinen syväys = 2,0 m Suunniteltu syväys = 2,2 m vaihtoehdossa ”A” Suunniteltu syväys = 2,65 m Vaihtoehdossa ”C2,80” Nykyinen syväys = 2,7 m Liite IV Liitteet 41 Pullonkauloja ja puuttuvia yhteyksiä koskevassa PLATINA-inventaariossa 31.3.2010 Yksilöityjen pullonkaulojen poistamisesta aiheutuvat kulut Jäsenvaltio Vesistöosuus Rakennustyöt / ratkaistavat ongelmat Suunniteltu aikataulu Arvioidut kulut (miljoonaa euroa) Saône–Moselin (E 10-02) ja Reinin yhteys (E 10) Saône/Rhône-jokien yhdistämisestä pohjoiseen verkostoon on keskusteltu jo kauan, sillä Rhônen jokialueen avaaminen liittäisi Lyonin, Marseillen, Rhônejoen ja Välimeren alueen pohjoiseen verkostoon.
Canal will be 106 km long. finalised before 2025 4 000.00 Rhône–Rhine Canal (E 10) No priority to French government Oise (E 80) from Conflans to Creil. 
Kanavan pituudeksi tulee 106 km. Valmis ennen vuotta 2025 4 000,00 Rhône–Rein-kanava (E 10) Ei Ranskan viranomaisten ensisijaisena tavoitteena.
Section to be extended up to Compiègne Part of the Seine–Escaut project — 75 km long. 
Reittiosuuden pidentäminen Compiègneen saakka. Osa Seine–Escaut-hanketta – pituus 75 km.
Project ongoning. finalised before 2025 130.00 Oise (E 80) Creil and Conflans Project to be considered inside the previous bottleneck. 
Hanke käynnissä. Valmis ennen vuotta 2025 130,00 Oisejoki (E 80), Creil ja Conflans.
Increasing the water draught up to 4 m between Creil and Conflans‐Sainte‐Honorine. finalised before 2025 budget included in Seine–Scheldt project France Dunkerque–Escaut link and Escaut (E 01) up to Condé Canal is silted up. 
Valmis ennen vuotta 2025 Määrärahat sisältyvät Seine–Schelde-hank-keeseen. Ranska Dunkerque–Escaut-yhteys ja Escaut (E 01) Condéen asti Kanava on liettynyt.
No navigation is possible. 
Navigointi on mahdotonta.
Canal has to be dredged, thus allowing for new traffic with Belgium. finalised before 2025 budget included in Seine–Scheldt project Moselle (E 80) Metz and Apach Lifting of six bridges between Metz and Apach — 59 km — enabling three‐layer container transport. finalised before 2025 10.00 Deûle Canal (E 02) — lock at Quesnoy sur Deûle Lock too small forcing pushed convoys to be separated before the lock can be crossed. 
Valmis ennen vuotta 2025 Määrärahat sisältyvät Seine–Schelde-hank-keeseen. Mosel (E 80), Metz ja Apach Kuuden sillan korottaminen välillä Metz–Apach (59 km), jotta kolmen konttikerroksen kuljettaminen olisi mahdollista. Valmis ennen vuotta 2025 10,00 Deûlen kanava (E 02) – Quesnoy-sur-Deûlen sulku Sulku on liian pieni, joten työnnettävän kytkyeen osat on erotettava toisistaan ennen kuin sulun läpi voidaan ajaa.
The result of this separation is a significant amount of time lost. finalised before 2025 40.00 Port of Le Havre (E 80‐02) No direct access to the Port 2000 container terminals for inland waterway vessels. 
Erottamisesta aiheutuu huomattavaa ajanhukkaa. Valmis ennen vuotta 2025 40,00 Le Havren satama (E 80-02) Sisävesialuksilla ei ole suoraa pääsyä Port 2000 -konttiterminaaliin.
166.00 Seine (E 80‐04) — section Bray and Nogent‐sur‐Seine Improvement of the river transport service is envisaged, linking the Paris area to agricultural industries and products, as well as quarries supplying building material from the Champagne region. finalised before 2025 250.00 Rhône to Sète canal (E 10‐04) Rhône to Sète Restoration of the banks and lifting of bridges (to 5.25 m) enabling convoys 120 m long, 11.40 m wide and two‐layer containers to navigate (between class IV and Va). finalised before 2025 130.00 Total France 14 726.00 Annex V 
166,00 Seine (E 80-04) – Brayn ja Nogent-sur-Seinen välinen osuus Jokiliikennepalveluiden parantamista harkitaan; Pariisin jokialueelta luotaisiin yhteys Champagnen alueelle teollisia maatalousyrityksiä ja maataloustuotteita sekä rakennusmateriaaleja tuottavia louhimoita ajatellen. Valmis ennen vuotta 2025 250,00 Rhône–Sète-kanava (E 10-04) Rhônejoelta Sèten kaupunkiin Penkereiden kunnostaminen ja siltojen korottaminen (5,25 metriin). Mahdollistaa 120 metrin pituisten, 11,40 metrin levyisten ja kahden konttikerroksen kytkyeiden navigoinnin (luokat IV–Va).
Annexes 42 Member State Stretch Works/problems to solve Planning horizon Estimated costs (in million euro) Luxembourg Total Luxembourg None 0.00 Netherlands Zuid–Willemsvaart (E 70‐03) Insufficient accessibility in the waterway stretch between Den Bosch and Veghel. 
Liitteet 42 Jäsenvaltio Vesistöosuus Rakennustyöt / ratkaistavat ongelmat Suunniteltu aikataulu Arvioidut kulut (miljoonaa euroa) Luxemburg Luxemburg yhteensä – 0,00 Alankomaat Zuid-Willemsvaart-yhteys (E 70-03) Riittämättömät yhteydet Den Boschin ja Veghelin välisellä väyläosuudella.