natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At project completion: a training centre with several rooms had been built, which was maintained until the end of the durability period. 
Hankkeen päättymiseen mennessä oli rakennettu useita huoneita käsittävä koulutuskeskus, jota ylläpidettiin toimen pysyvyydeltä edellytetyn ajanjakson päättymiseen asti.
Soon after the end of the durability period: the building was transformed into an office building to be used by the company’s staff, which was what the beneficiary had actually needed. 
Pian toimen pysyvyydeltä edellytetyn ajanjakson päättymisen jälkeen rakennus muutettiin yrityksen henkilöstön käyttämäksi toimistorakennukseksi, jota tuensaaja oli itse asiassa tarvinnut.
One room was still dedicated to training (with an occupancy rate of only 20 % at the time of the audit). 
Yksi huone oli edelleen varattu koulutustilaksi (jonka käyttöaste oli tarkastuksen ajankohtana vain 20 prosenttia).
New buildings for the purpose of office space were explicitly ineligible for public funding at the time of project selection. 
Hankevalinnan aikaan oli nimenomaisesti todettu, ettei toimistotilaksi tarkoitettuja uusia rakennuksia varten voi saada julkista rahoitusta.
Project 35 (Poland OP) - Installation of a 200 MW biomass co-firing facility Total investment costs: 2.3 million euro. 
Hanke 35 (Puolan toimenpideohjelma) – Biomassan rinnakkaispolttolaitos, jonka teho on 200 MW Investoinnin kokonaiskustannukset: 2,3 miljoonaa euroa.
Total grant amount: 1.1 million euro including 0.8 million euro from the ERDF. 
Avustuksen kokonaismäärä: 1,1 miljoonaa euroa, josta 0,8 miljoonaa euroa EAKR:sta.
Project implemented from October 2006 to August 2007. 
Hanke toteutettiin lokakuun 2006 ja elokuun 2007 välisenä aikana.
The project was initiated at a time when there was a strong financial support for renewable energy through national subsidies. 
Hanke käynnistettiin ajankohtana, jolloin uusiutuvaa energiaa tuettiin voimakkaasti taloudellisesti valtion tuilla.
The purchased equipment was in use for eight years (longer than required legal durability period). 
Hankittu laitteisto oli käytössä kahdeksan vuoden ajan (eli pidempään kuin lakisääteisen toimien pysyvyydeltä edellytetyn ajanjakson ajan).
However, the modification of the Renewable Energy Act in 2016 reduced the support to this form of energy. 
Uusiutuvaa energiaa koskevaan lakiin vuonna 2016 tehdyt muutokset kuitenkin vähensivät tälle energiamuodolle myönnettävää tukea.
Consequently, the beneficiary in 2016 utilised only 16 % of the facility’s overall capacity. 
Tämän vuoksi tuensaaja hyödynsi vuonna 2016 vain 16:ta prosenttia laitoksen kokonaiskapasiteetista.
By the time of our audit, the facility had ceased generating renewable energy. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen ajankohtaan mennessä laitos oli lopettanut uusiutuvan energian tuotannon.
Project 26 (Italy OP) - Setting up of a computer centre Total investment costs: 9.8 million euro. 
Hanke 26 (Italian toimenpideohjelma) – Tietokonekeskuksen perustaminen Investoinnin kokonaiskustannukset: 9,8 miljoonaa euroa.
Total grant amount: 6.8 million euro, including 3.5 million euro from the ERDF. 
Avustuksen kokonaismäärä: 6,8 miljoonaa euroa, josta 3,5 miljoonaa euroa EAKR:sta.
Project implemented from March 2005 to February 2008. 
Hanke toteutettiin maaliskuun 2005 ja helmikuun 2008 välisenä aikana.
Project objective: to create a state-of-the-art computer centre to provide services to the entire region and ensure cooperation with research centres, industry and public bodies in Italy and abroad. 
Hankkeen tavoitteena oli luoda nykyaikainen tietokonekeskus, joka tarjoaisi palveluja koko alueelle ja varmistaisi yhteistyön italialaisten ja ulkomaisten tutkimuskeskusten, teollisuuden ja julkisten elinten kanssa.
The centre was created and used for different research activities. 
Keskus perustettiin ja sitä käytettiin monenlaiseen tutkimustoimintaan.
The main reasons why the project did not ensure durability of results were a change in its business priorities and the difficult financial situation of one of the partners. 
Pääsyitä siihen, ettei hankkeessa pystytty varmistamaan tulosten pysyvyyttä, olivat liiketoiminnan painopisteissä tapahtunut muutos ja yhden kumppanin vaikea taloudellinen tilanne.
The implementing body had noted both of these risks to durability at the selection stage, but this did not prevent the project from being selected for ERDF financing. 
Täytäntöönpanoelin oli havainnut nämä molemmat pysyvyyteen kohdistuvat riskit hankkeiden valintavaiheessa, mutta hanke valittiin silti EAKR:n rahoituksen kohteeksi.
Due to a lack of further investment in their upgrading, the core assets (the computers themselves) were no longer in use at the time of the audit. 28 
Koska keskeisen omaisuuden (eli tietokoneiden) parantamiseen ei investoitu, ne eivät olleet enää käytössä tarkastuksen ajankohtana. 33.
In another five cases29, however, the lack of durability was due to management weaknesses or other problems rooted in the companies concerned. 
Viidessä muussa tapauksessa29 pysymättömyys johtui kuitenkin johtamisen heikkouksista tai muista kyseisiin yrityksiin liittyvistä ongelmista.
In addition, for one project30, it was not possible to assess durability due to a change of ownership at the beneficiary. 
Lisäksi yhden hankkeen tapauksessa30 pysyvyyttä ei voitu arvioida tuensaajan omistussuhteissa tapahtuneen muutoksen vuoksi.
A common feature of the OPs under which the projects audited were implemented was creating or maintaining jobs in existing and new companies by improving their productivity, profitability and innovation. 
Yhteinen piirre tarkastetut hankkeet käsittäneille toimenpideohjelmille oli, että niillä pyrittiin luomaan tai säilyttämään työpaikkoja olemassa olevissa tai uusissa yrityksissä parantamalla niiden tuottavuutta, kannattavuutta ja innovointia.
This indicator was used, and corresponding targets were set, in 29 of the 41 projects examined (see Annex III for more details). 
Tätä indikaattoria käytettiin ja sitä vastaavat tavoitteet asetettiin 29 hankkeessa tarkastetuista 41 hankkeesta (ks. lisätietoja liitteessä III).
For the other 12 projects, information about project results was not complete, or their main aim was to address environmental issues and reconvert old industries, so employment was not a priority in those cases and therefore not measured. 
Muiden 12 hankkeen osalta hanketuloksia koskevat tiedot olivat epätäydellisiä tai hankkeiden päätavoitteena oli käsitellä ympäristökysymyksiä tai muuntaa vanhoja toimialoja, joten työllisyys ei näissä tapauksissa ollut ensisijaisena tavoitteena eikä sitä siksi mitattu.
As regards job creation, in addition to the durability requirements under EU law, the national provisions (where relevant) required the beneficiary companies, through grant agreements, to create a certain number of new jobs or to maintain existing employment levels. 
Kansallisissa säännöksissä edellytettiin (tarvittaessa) toimien pysyvyyttä koskevien EU:n lainsäädännön mukaisten vaatimusten lisäksi, että tuensaajayritykset loivat avustussopimusten avulla tietyn määrän uusia työpaikkoja tai säilyttivät olemassa olleet työpaikat.
These positions had to be occupied, or at least permanently on offer and advertised, until the end of the durability period. 
Näiden työpaikkojen oli oltava täytettyjä tai niitä oli ainakin tarjottava ja niistä oli ilmoitettava toimien pysyvyydeltä edellytetyn ajanjakson päättymiseen asti.
Overall, while not all projects achieved their job targets by their completion dates, the results nevertheless turned out to be relatively satisfactory. 
Vaikka kaikissa hankkeissa ei saavutettu työpaikkoja koskevia tavoitteita hankkeiden päättymiseen mennessä, tulokset osoittautuivat silti kaiken kaikkiaan suhteellisen tyydyttäviksi.
As shown in Annex V, by project completion employment had increased by an average of 7.7 % in the 41 audited projects: 66.4 % in SMEs and 3.7 % in larger companies. 
Kuten liitteestä V käy ilmi, työllisyys oli lisääntynyt tarkastetuissa 41 hankkeessa keskimäärin 7,7 prosenttia hankkeen päättymiseen mennessä: 66,4 prosenttia pk-yrityksissä ja 3,7 prosenttia suuremmissa yrityksissä.
But due to the economic crisis, most of the companies underwent restructuring processes and we found that the jobs created were often lost after project completion (see also Annex V). For instance, under the OP Poland, in project 41 the beneficiary underwent several restructurations related to the optimisation of the production processes which, in total, resulted in a significant reduction of employment. 
Talouskriisin vuoksi useimmissa yrityksissä tehtiin kuitenkin uudelleenjärjestelyjä. Tilintarkastustuomioistuin Hankkeet 1 (tuensaajan konkurssi kilpailun kiristyttyä aurinkokennomarkkinoilla), 10 (kyseisen toimialan vaikea toimintaympäristö) ja 35 (uusiutuvaa energiaa koskevan lainsäädännön muutokset).
By mid-2016, the number of employees had Projects 5, 7, 14, 26 and 32. 
Hankkeet 5, 7, 14, 26 ja 32.
Project 25. 
Hanke 25.
25 29 30 
27 28 29 30
26 increased by an average of 1 % for SMEs compared to the situation at project end, but had decreased by 6 % for larger companies (see also Annex V). 
Vuoden 2016 puoliväliin mennessä työntekijöiden määrä oli kasvanut hankkeen päättyessä vallinneeseen tilanteeseen verrattuna keskimäärin yhden prosentin pk-yrityksissä, mutta vähentynyt kuusi prosenttia suuremmissa yrityksissä (ks. myös liite V).
Where grant ceilings had been set by the MAs for each created post, the grants’ cost-efficiency (measured by total investment cost per job created) was likely to be higher. 
Tapauksissa, joissa hallintoviranomaiset olivat määritelleet avustukselle enimmäismäärän kutakin luotua työpaikkaa kohti, oli todennäköistä, että avustusten kustannustehokkuus oli parempi (luotua työpaikkaa kohti laskettuina investoinnin kokonaiskustannuksina mitattuna).
Where beneficiaries exceeded the ceiling they could not receive the grant. 
Jos tuensaajat ylittivät enimmäismäärän, he eivät saaneet avustusta.
Thus the beneficiaries were forced to pay more attention to the size of their investments. 
Näin ollen tuensaajat joutuivat kiinnittämään enemmän huomiota investointien kokoon.
However, we found that such ceilings were used only in the two German OPs. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että tällaisia enimmäismääriä oli käytetty vain tarkastetuissa kahdessa Saksan toimenpideohjelmassa.
As regards the economic prospects of the beneficiary firms analysed, two of them31 had ceased to exist. 
Tarkastettujen tuensaajayritysten taloudellisista näkymistä voidaan todeta, että yrityksistä kaksi31 oli lopettanut toimintansa.
In addition, a total of 19 other firms (see Annex III) were, at the time of our audit, encountering challenges with regard to their future economic health, e.g. debt restructuring or balancing, or falling production32. 
Lisäksi tarkastuksen ajankohtana yhteensä 19 muulla yrityksellä (ks. liite III) oli tulevaan taloudelliseen tilanteeseensa liittyviä haasteita, jotka koskivat esimerkiksi velkojen uudelleenjärjestelyjä tai vajeen tasapainottamista taikka tuotannon vähenemistä32.
Finally, in some cases, the companies’ future business prospects depended on the outcome of ongoing research projects and their ability to generate additional capital33. 
Joissakin tapauksissa33 yritysten tulevat liiketoimintamahdollisuudet olivat riippuvaisia meneillään olleiden tutkimushankkeiden lopputuloksesta ja niiden kyvystä tuottaa lisäpääomaa.
Projects 7, 10, 28, 29, 33, 36 and 38. 
Hankkeet 7, 10, 28, 29, 33, 36 ja 38.
Projects 2, 24 and 27. 
Hankkeet 2, 24 ja 27.
31 32 33 34 
28 31 32 33
relations with the beneficiary firm or helping to increase their skills or knowledge base by providing business advice or networking opportunities. 
Hankkeiden olisi esimerkiksi edistettävä kaupankäyntiä tuensaajayritykseen liikesuhteessa olevien paikallisten tavarantoimittajien tai palveluntarjoajien kanssa tai helpotettava niiden taitojen ja tietämyksen lisääntymistä tarjoamalla niille liiketoimintaa koskevaa neuvontaa tai verkostoitumismahdollisuuksia.
Such indirect results were not specified as a strategic objective in any of the OPs covered by the audit. 
Tällaisia välillisiä tuloksia ei määritelty strategiseksi tavoitteeksi yhdessäkään tarkastuksen kohteena olleista toimenpideohjelmista.
Furthermore, none of the audited projects included such indirect results as explicit operational objectives. 
Tällaisia välillisiä tuloksia ei myöskään sisältynyt yhteenkään tarkastetuista hankkeista selvinä toiminnallisina tavoitteina.
Without such operational objectives or related indicators at project level, it is not possible to aggregate this information in order to measure indirect results at regional level. 
Ilman tällaisia hanketasolla määriteltyjä toiminnallisia tavoitteita tai niihin liittyviä indikaattoreita on mahdotonta koota yhteen tietoja niin, että voitaisiin mitata välillisiä tuloksia alueellisella tasolla.
Without systematic measurement and reporting by the MAs of the spill-over effects for the regions, the causal links between EU-funded investments in the private sector and regional development were difficult to establish. 
Koska hallintoviranomaiset eivät mittaa alueilla saatavia heijastusvaikutuksia järjestelmällisesti ja raportoi niistä, EU:n rahoittamien yksityisen sektorin investointien ja aluekehityksen välisiä syy-yhteyksiä oli vaikea selvittää.
At project level, the achievement and durability of indirect results is inherently difficult to identify. 
Hanketasolla välillisten tulosten saavuttamista ja pysyvyyttä on luonnostaan vaikea määrittää.
It was, for example, difficult to prove the causal link between the EU projects and their employment effects at regional level. 
Esimerkiksi EU-hankkeiden ja niiden alueellisten työllisyysvaikutusten välistä syy-yhteyttä oli vaikea osoittaa.
Contributions to Cohesion policy objectives such as innovation, networking and knowledge sharing (see paragraph 4) only featured in the rare cases where projects involved collaboration or networking with higher education institutions. 
Koheesiopolitiikan tavoitteita, kuten innovointia, verkostoitumista ja tietämyksen jakamista (ks. kohta 4), edistettiin vain niissä harvoissa tapauksissa, joissa hankkeisiin sisältyi yhteistyötä tai verkostoitumista korkea-asteen oppilaitosten kanssa.
For instance, projects whose direct results were at least to some degree durable (see paragraphs 26 to 31) also generated economic or social benefits for the local communities or the regions in which they were located, including through local suppliers and service providers. 
Esimerkiksi hankkeet, joiden välittömät tulokset olivat ainakin jossain määrin pysyviä (ks. kohdat 26–31), toivat myös taloudellisia tai sosiaalisia hyötyjä paikallisyhteisöille tai alueille, joilla ne toteutettiin. Hankkeet tuottivat hyötyjä esimerkiksi paikallisille tavarantoimittajille ja palvelujentarjoajille.
Permanent and skilled jobs were created through those investments which also resulted in additional economic activity in the region. 
Näillä investoinneilla luotiin pysyviä ja ammattitaitoa edellyttäviä työpaikkoja, mikä myös lisäsi taloudellista toimintaa alueella.
Other indirect results were: lower pollution, waste and noise35, greater energy efficiency36, the re-vitalisation of brownfield 27 35 36 Projects 33, 35, 36, 37, 39, 40 and 41. 
Muita välillisiä tuloksia olivat ympäristön pilaantumisen, jätteiden ja melun väheneminen35, energiatehokkuuden paraneminen36, ympäristövaurioalueiden elpyminen37 sekä alueen ulkopuolelta saatavan liikevaihdon tai viennin lisääntyminen38.
Furthermore, in many cases, the regions benefited from higher tax revenues thanks to the investments. 
Monissa tapauksissa alueet saivat myös enemmän verotuloja investointien ansiosta.
However, in the rare cases where contributions to indirect results could be identified, they were not always durable. 
Niissä harvoissa tapauksissa, joissa hankkeilla havaittiin saadun aikaan välillisiä tuloksia, ne eivät olleet kuitenkaan aina pysyviä.
For instance, the stakeholders in the Puglia region had identified structural weaknesses in, and the generally small size of, the SMEs as a drawback for regional development and employment creation39. 
Esimerkiksi Apulian alueella sidosryhmät olivat todenneet, että pk-yrityksissä havaitut rakenteelliset heikkoudet ja yritysten yleensä pieni koko olivat haitaksi aluekehityksen ja työpaikkojen luomisen kannalta.39 Tämän torjumiseksi yhdessä toimenpideohjelman toimenpiteistä asetettiin EAKR:n avustusten hakemisen edellytykseksi, että muiden hakijoiden kuin suurten yritysten oli muodostettava yhteenliittymiä muiden pk-yritysten kanssa.
However, in two of the audited projects, this objective was not achieved due to the relevant partners’ lack of commitment to the project goals and the artificial nature of the consortia (see Box 5). 
Tarkastetuista hankkeista kahdessa tätä tavoitetta ei kuitenkaan saavutettu, koska asianomaiset kumppanit eivät sitoutuneet hankkeen tavoitteisiin ja yhteenliittymä oli luonteeltaan keinotekoinen (ks. laatikko 5).
37 38 39 40 Projects 8, 14 and 15. 
Hanke 11. Hankkeet 8, 14 ja 15.
Projects 16 and 17 under the OP Lower Saxony and projects 19, 21, 23 and 24 under the OP Saxony. 
Ala-Saksin toimenpideohjelman hankkeet 16 ja 17 sekä Saksin toimenpideohjelman hankkeet 19, 21, 23 ja 24.
See the study by the OECD ‘Italy: Key issues and policies, OECD studies on SMEs and entrepreneurship’ (2014). 
Ks. OECD:n tutkimus ”Italy: Key issues and policies, OECD studies on SMEs and entrepreneurship” (2014).
Programming, selecting and monitoring projects insufficiently focused on durability 44. 
Hankkeiden ohjelmatyössä, valinnassa ja seurannassa ei kiinnitetty riittävästi huomiota pysyvyyteen 44.
There may be numerous reasons why durable project results are achieved (or not), and numerous practices that influence their achievement. 
Siihen voi olla monia syitä, miksi pysyviä hanketuloksia saadaan (tai ei saada) aikaan.
Such reasons can be identified both at project level and at a strategic (or programme/OP) level. 
Tällaisia syitä voidaan yksilöidä sekä hanketasolla että strategisella (tai ohjelman/toimenpideohjelman) tasolla.
Promotion of durability in OP programming was weak 45. 
Pysyvyyden edistäminen toimenpideohjelmien ohjelmatyössä oli heikkoa 45.
Our assessment was based on good and bad practices in relation to the promotion of durability in the OPs, including the consideration of relevant risks. 
Tilintarkastustuomioistuimen arviointi perustui toimenpideohjelmissa havaittuihin pysyvyyden edistämiseen liittyviin hyviin ja huonoihin käytäntöihin ja asiaan liittyvien riskien huomioon ottamiseen.
We also examined that extent to which the MAs had analysed the needs of business in the corresponding regions as well as the market failures they encountered. 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös, kuinka hyvin hallintoviranomaiset olivat analysoineet kyseisten alueiden yritysten tarpeita ja kohtaamia markkinoiden toimintapuutteita.
Even at the strategic planning level, we identified various weaknesses which might explain why a significant share of the projects audited did not achieve durable/long-lasting results, or did so only partially. 
Jopa strategisen suunnittelun tasolla todettiin useita erilaisia heikkouksia, jotka saattavat selittää, miksi merkittävässä osassa tarkastetuista hankkeista ei saavutettu pysyviä/pitkäkestoisia tuloksia tai niitä saavutettiin vain osittain.
When setting up the OPs, the MAs generally took insufficient action to support durability through appropriate policy measures and conditions beyond the legal requirements (see paragraph 12). 
laatiessaan hallintoviranomaiset toteuttivat yleensä riittämättömiä toimia pysyvyyden edistämiseksi lakisääteisiä vaatimuksia (ks. kohta 12) pidemmälle menevien asianmukaisten toimenpiteiden ja ehtojen avulla.
Durability has not been a priority in the OPs 47. 
Pysyvyys ei ole ollut toimenpideohjelmissa etusijalla 47.
Until 2013, but most notably in the programme period ending in 2006, there was a lack of emphasis on durability of results in the OPs. 
Toimenpideohjelmissa ei aina vuoteen 2013 asti ja etenkään vuonna 2006 päättyneellä ohjelmakaudella painotettu riittävästi tulosten pysyvyyttä.
While not a legal requirement, none of the audited OPs addressed the need to ascertain whether investment projects were producing durable results. 
Koska lainsäädännössä ei ollut asetettu asiaa koskevaa vaatimusta, yhdessäkään tarkastetuista toimenpideohjelmista ei käsitelty tarvetta varmistaa, tuottavatko investointihankkeet pysyviä tuloksia.
Although the OPs entailed wider economic development objectives, such as increased employment and improved regional competitiveness, they did not emphasise the importance of long term results. 
Vaikka toimenpideohjelmiin sisältyi laajempia talouskehitystä koskevia tavoitteita, kuten työllisyyden lisääntyminen ja alueellisen kilpailukyvyn paraneminen, ohjelmissa ei painotettu pitkäaikaisten tulosten tärkeyttä.
Durability had not been an objective in the OPs or in other strategic documents, and there was no dedicated indicator to measure it. 
Pysyvyys ei ollut ollut tavoitteena toimenpideohjelmissa tai muissa strategia-asiakirjoissa, eikä pysyvyyden mittaamiseen ollut omaa indikaattoria.
Neither the OPs nor other planning documents of the sectoral business support programmes addressed the risks to the achievement of durability of project results, so did not envisage any mitigation measures. 
Toimenpideohjelmissa ja alakohtaisten yritystukiohjelmien muissa suunnitteluasiakirjoissa ei käsitelty hanketulosten pysyvyyden saavuttamiseen kohdistuvia riskejä eikä siten myöskään mahdollisia riskien vähentämistoimenpiteitä.
Furthermore, the strategic planning documents did not set out precisely either the desired indirect results for the regions or the mechanisms for measuring them (see also paragraphs 40 to 43). 
Strategisissa suunnitteluasiakirjoissa ei myöskään esitetty tarkkaan sen paremmin alueille toivottuja välillisiä tuloksia kuin niiden mittaamismekanismejakaan (ks. myös kohdat 40–43).
The national authorities did not collect statistics about the survival rates of business entities supported with EU funding or about the reasons for non-durable project results. 
Kansalliset viranomaiset eivät keränneet tilastoja EU:n rahoituksella tuettujen yritysten selviytymisasteesta tai pysymättömien hanketulosten syistä.
They did not conduct any benchmarking of the success of businesses supported with public money versus those not receiving any support. 
Viranomaiset eivät tehneet vertailuanalyyseja, joissa olisi verrattu julkisin varoin tuettujen yritysten menestymistä tukea saamattomien yritysten menestymiseen.
They therefore lacked important information when designing the various business promotion schemes under the OPs. 
Tämän vuoksi viranomaisilta puuttui tärkeitä tietoja, kun ne suunnittelivat toimenpideohjelmien erilaisia yritystukijärjestelmiä.
The Commission’s main aim in providing ERDF co-financing for business support measures was to have an economic impact, the durability of the investments’ results was only a side aspect. 
Komission päätavoitteena EAKR:sta yritystukitoimenpiteille myönnettävän osarahoituksen yhteydessä oli, että toimenpiteellä olisi taloudellinen vaikutus.
Thus, its main concern in relation to durability was satisfying the requirements under EU law. 
Komission päähuolenaihe pysyvyyden osalta oli siten EU:n lainsäädännön mukaisten vaatimusten täyttäminen.
The Commission did not provide the MAs with guidance on project selection and design or with any other support for promoting durability of results. 
Komissio ei antanut hallintoviranomaisille ohjeita hankevalinnasta tai -suunnittelusta tai muutakaan tukea tulosten pysyvyyden edistämiseksi.
The needs assessments were weak and the actual need for public funding was not properly identified 51. 
Tarvearvioinnit olivat heikkoja, ja julkisen rahoituksen tosiasiallista tarvetta ei määritetty asianmukaisesti 51.
Durability implies that public funding is used for projects that can best contribute to the OPs’ objectives. 
Pysyvyys merkitsee sitä, että julkinen rahoitus käytetään hankkeisiin, jotka edistävät parhaiten toimenpideohjelmien tavoitteiden saavuttamista.