natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(17) In accordance with Articles(6)2 and 8 of Regulation (EC) No 1788/2003, Slovakia should have notified the Commission of the quantities finally converted at the request of producers. 
(17) Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 6 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan mukaan Slovakian olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle määrät, jotka oli lopullisesti muunnettu tuottajien pyynnöstä.
(18) This estimate is based on the number of producers without a quota (2004-2005) and on the average productivity of dairy cows (2005), the assumption being that producers without a quota own 1,5 cows on average. 
(18) Arvio perustuu ilman kiintiötä olevien tuottajien määrään (kiintiövuosi 2004–2005) ja lypsylehmien keskimääräiseen tuottavuuteen (vuonna 2005). Oletusarvona on, että kyseisillä tuottajilla on keskimäärin 1,5 lehmää.
C 185/14 EN Official Journal of the European Union Table 7 22.7.2008 2004-2005 2005-2006 (1) Holdings (2) Deliveries (producers) (3) Direct sales (producers) (4) Total (5) Holdings outside the system Sources: Number of dairy holdings and number of quota holders (2004-2005 and 2005-2006) CZ EE LV LT HU PL SI SK Total 8 450 6 780 2 950 2 871 252 264 2 991 2 903 3 877 57 % 12 400 9 210 1 585 1 525 443 437 1 859 1 752 7 458 81% 61 239 50 900 24 409 22 919 2 253 1 808 25 457 24 039 26 861 53 % 195 231 170 790 99 384 86 601 22 516 16 027 112 073 98 387 72 403 42 % 22 000 16 250 5 194 4 821 1 284 1 561 6 076 5 980 10 270 63 % 734 112 727 100 310 460 284 475 76 014 52 837 374 000 330 019 397 081 55 % 17 190 19 710 10 148 9 509 2 624 2 509 10 575 9 956 9 754 50 % 14 230 13 460 800 740 99 100 814 766 12 694 94% 1 064 852 1 014 199 454 930 413 461 105 485 75 543 533 845 473 802 540 397 53 % 5 459 10 541 35 782 83 158 15 924 360 112 6 615 13 416 531 007 65 % 85 % 58 % 43 % 72 % 49 % 39 % 94 % 50 % (1) 2004-2005 milk year: Eurostat 2003 data for all Member States except LV (2004 data of the Latvian Central Bureau of Statistics), LT (AIRBC 2004 data) and PL (ARR 2004 data);2005-2006 milk year: Eurostat 2005 data. 
C 185/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti Taulukko 7 Maitotilojen määrä ja kiintiöiden haltijoiden määrä (Kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006) 22.7.2008 2004–2005 2005–2006 (1) Tiloja (2) Toimituksia (tuottajat) (3) Suoramyynti (tuottajat) (4) Yhteensä (5) Järjestelmään kuulumattomat tilat Lähteet: CZ EE LV LT HU PL SI SK Yhteensä 8 450 6 780 2 950 2 871 252 264 2 991 2 903 3 877 57% 12 400 9 210 1 585 1 525 443 437 1 859 1 752 7 458 81 % 61 239 50 900 24 409 22 919 2 253 1 808 25 457 24 039 26 861 53% 195 231 170 790 99 384 86 601 22 516 16 027 112 073 98 387 72 403 42 % 22 000 16 250 5 194 4 821 1 284 1 561 6 076 5 980 10 270 63% 734 112 727 100 310 460 284 475 76 014 52 837 374 000 330 019 397 081 55% 17 190 19 710 10 148 9 509 2 624 2 509 10 575 9 956 9 754 50 % 14 230 13 460 800 740 99 100 814 766 12 694 94% 1 064 852 1 014 199 454 930 413 461 105 485 75 543 533 845 473 802 540 397 53 % 5 459 10 541 35 782 83 158 15 924 360 112 6 615 13 416 531 007 65 % 85 % 58 % 43 % 72 % 49 % 39 % 94 % 50 % (1) Kiintiövuosi 2004–2005: Kaikkien jäsenvaltioiden osalta Eurostatin tiedot vuodelta 2003, paitsi LV (vuoden 2004 tiedot tilastokeskus), LT (vuoden 2004 tiedot AIRBC) ja PL (vuoden 2004 tiedot ARR). Kiintiövuosi 2005–2006: Eurostatin tiedot vuodelta 2005.
(2), (3) and (4) Replies to the questionnaire required by Article 26 of Commission Regulation (EC) No 595/2004 and information from paying agencies (PL and SI for 2004-2005). 
(2), (3) ja (4) Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen sekä maksajavirastojen antamat tiedot (PL ja SI kiintiövuosi 2004–2005).
However, the low rate of producer participation does not suffice as an indicator to cast doubt on the new Member States’ administrative capacity to operate the milk quota system. 
Tuottajien vähäinen osallistuminen järjestelmään ei kuitenkaan ole riittävä syy epäillä uusien jäsenvaltioiden hallinnon kykyä hoitaa kiintiöjärjestelmän käyttöönottoa.
It is worth noting that, overall, 70 % of dairy holdings in the new central and eastern European Member States consist of no more than two cows and may therefore be part of the subsistence or semi-subsistence sector. 
On syytä pitää mielessä, että 70 prosentilla Keski-ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden maitotiloista on enintään kaksi lehmää ja tilat niin ollen kuuluvat todennäköisesti omavarais-tai osittaiseen omavaraistuo-tantoon.
Since the total number of such micro-holdings (680 000) is more than 25 % of the total number of holdings without a quota, it may be concluded that most of the holdings without a quota are indeed non-commercial or semi-commercial holdings. 
Tällaisten pientilojen kokonaismäärä (680 000) on yli 25 prosenttia suurempi kuin ilman kiintiöitä olevien tilojen kokonaismäärä, mistä voidaan päätellä, että suurin osa ilman kiintiötä olevista tiloista todellakin on puoliammattimaisia tai muita kuin ammattimaisia tiloja.
The level of producer participation varies considerably from one Member State to the next. 
Tuottajien osallistuminen järjestelmään vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen.
Some Member States permitted and encouraged the distribution of small and very small quotas. 
Tietyt jäsenvaltiot ovat sallineet pienten ja erittäin pienten kiintiöiden jakamisen ja kannustaneet siihen.
Producers allocated reference quantities under 1 000 kg (deliveries and/or direct sales) for the first year thus accounted for 12 % of quota-holders in Latvia and 6 % in Lithuania. 
Niin ollen Latviassa 12 prosentille ja Liettuassa kuudelle prosentille kiintiöitä saaneista tuottajista myönnettiin ensimmäiseksi kiintiövuodeksi alle 1 000 kilon viitemäärä (meijeritoimi-tukset ja/tai suoramyynti).
By contrast, producers with quotas under 1 000 kg accounted for under 2 % of quota-holders in Poland, Estonia, Hungary, Slovenia and the Czech Republic. 
Sitä vastoin Puolassa, Virossa, Unkarissa, Sloveniassa ja Tšekissä alle 1 000 kilon kiintiöt myönnettiin vähemmälle kuin kahdelle prosentille kiintiöitä saaneista tuottajista.
In Slovakia, no producer had been allocated a reference quantity under 1 000 kg. 
Slovakiassa 1 000:ta kiloa pienempiä viitemääriä ei myönnetty lainkaan.
In the Czech Republic and Slovakia, the quota allocation policy was clearly orientated towards large commercial producers. In these Member States, approximately 75 % of delivery quota holders have a herd of more than 50 cows. 
Tšekissä ja Slovakiassa kiintiöitä myönnettiin etenkin suurille ammattituottajille, ja noin 75 prosentilla toimituskiintiön haltijoista on enemmän kuin 50 lehmää.
Box 3 — Producers without milk quotas — The cases of Lithuania and Slovakia In Lithuania, 43 % of milk producers did not receive a quota. 
Laatikko 3 – Ilman kiintiötä olevat maidontuottajat Liettuassa ja Slovakiassa Liettuassa 43 prosentille maidontuottajista ei myönnetty kiintiöitä.
At the time of accession, milk was still produced by a large number of producers (195 231), almost all of which (95 %) had no more than five cows. 
Liettuan liittyessä EU:hun maitoa tuotti suuri määrä tuottajia (195 231 tuottajaa), joista lähes kaikilla (95 prosentilla) oli enintään viisi lehmää.
There was a parallel decline in the number of very small structures resulting from land privatisation, but these are still very significant in numerical terms. 
Samaan aikaan maanomistuksen yksityistämisestä johtuvien hyvin pienten tilojen määrä vähenee, mutta niitä on edelleen paljon.
The audit showed that milk quotas had been the subject of a well-organised publicity campaign aimed at all producers. 
Tarkastuksessa ilmeni, että maitokiintiöistä oli tiedotettu tehokkaasti kaikille tuottajille.
Given the nature of the dairy sector in Lithuania, the 57 % rate of coverage achieved by the Lithuanian authorities for the first quota year seems reasonable. 
Liettuan maitoalan erityispiirteet huomioon ottaen maan viranomaisten ensimmäisen kiintiövuoden kohdalla saavuttamaa 57 prosentin kattavuutta voidaan pitää kohtuullisena.
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/15 For the 2004-2005 marketing year, 77 484 producers with only one or two cows received a quota, although their total number was 138 591 (19). 
22.7.2008 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 185/15 Kiintiövuodeksi 2004–2005 myönnettiin kiintiöitä 77 484 tuottajalle, joilla oli vain yksi tai kaksi lehmää, vaikka tällaisia tuottajia on kaikkiaan 138 591 (19).
The difference (61 107 producers) constitutes the majority of the population of producers without a quota (63 723). 
Erotus, 61 107 tuottajaa, muodostaa suurimman osan ilman kiintiöitä olevista tuottajista (joita on 63 723).
It is likely that producers that have no quota and only one or two cows, practise subsistence or semi-subsistence farming. 
On todennäköistä, että kyseiset ilman kiintiötä olevat tuottajat, joilla on yksi tai kaksi lehmää, harjoittavat omavarais-tai osittaista omavaraistuotantoa.
It is also the managing agencies’ responsibility to check that these producers make no undeclared direct sales. 
On kiintiöitä hallinnoivien elinten tehtävä tarkastaa, että nämä tuottajat eivät myy tuotantoaan suoraan ilmoittamatta siitä.
In Slovakia, 94 % of milk producers received no quota. 
Slovakiassa 94 prosentille maidontuottajista ei myönnetty kiintiöitä.
A large number of family farms (15 586 in 2001, 9 853 in 2005) co-exist with a limited number of farms set up as commercial entities (2 087 in 2001, 1 696 in 2005). 
Slovakian maatalouselinkeino on jakautunut hyvin selvästi kahtia: perhetiloja on paljon (15 586 vuonna 2001 ja 9 853 vuonna 2005) ja kaupallisena yksikkönä toimivia tiloja vähemmän (2 087 vuonna 2001 ja 1 696 vuonna 2005).
In 2005, 89 % of family holdings had only one cow; 10 % had two or three. 
Vuonna 2005 perhetiloista 89 prosentilla oli vain yksi lehmä ja kymmenellä prosentilla kaksi tai kolme lehmää.
In the case of commercial holdings, 38 % had more than 50 cows. 
Kaupallisista tiloista 38 prosentilla oli enemmän kuin 50 lehmää.
Only 6 % of the national dairy stock belonged to family farms and 94 % to commercial holdings. 
Lyp-sylehmäkannasta ainoastaan kuusi prosenttia kuului perhetiloille ja 94 prosenttia kaupallisille tiloille.
However, there were no ‘direct sales’ quotas and ‘deliveries’ quotas were granted only to producers delivering over 20 000 litres per year. 
Siihen ei kuitenkaan kuulunut suoramyynnin kiintiöitä, ja toimituskiintiöitä myönnettiin vain tuottajille, jotka toimittivat meijereihin enemmän kuin 20 000 litraa vuodessa.
In 2002, 950 producers held a quota and around 1 000 small producers (20) made direct sales or deliveries below 20 000 litres per year. 
Vuonna 2002 kiintiöitä oli 950 tuottajalla ja noin 1 000 pientä tuottajaa (20) myi maitoa suoraan tai toimitti meijereihin vuosittain vähemmän kuin 20 000 litraa maitoa.
For the first quota year (2004-2005), by allocating only 814 quotas for deliveries or direct sales, the Slovakian authorities gave priority to bringing commercial entities under the system. 
Ensimmäisenä kiintiövuonna 2004–2005 Slovakian viranomaiset myönsivät vain 814 toimitus-ja suoramyyntikiintiötä ja ottivat ensisijaisesti järjestelmään mukaan ammattimaisesti toimivia yksiköitä.
According to the auditors’ estimate, 78 % of delivery quota holders had at least 50 cows, while 21 % had between two and 49 cows. 
Tarkastajien arvion mukaan 78 prosenttia toimituskiintiöiden haltijoista omistaa vähintään 50 lehmää ja 21 prosenttia 2–49 lehmää.
The very small quotas, corresponding to fewer than two cows accounted for 1 % of the total. 
Hyvin pienet kiintiöt, jotka vastaavat alle kahta lehmää, muodostavat yhden prosentin kokonaismäärästä.
INTRODUCTION AND MANAGEMENT OF THE SCHEME Adoption of the ‘acquis communautaire’ 35. 
JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTTO JA HALLINNOINTI Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 35.
As part of the shared management that is characteristic of the Common Agricultural Policy, the Member States take appropriate action to implement the regulations on the establishment of a levy in the milk and milk products sector (Box 1). 
Yhteiselle maatalouspolitiikalle on ominaista, että sitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, joten jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet maito-ja maitotuotealan maksun vahvistamista koskevien säännösten täytäntöönpanemiseksi (laatikko 1).
The Member States are required to provide the Commission with a limited amount of information. 
Jäsenvaltioiden täytyy ilmoittaa komissiolle tietty määrä tietoja.
Before 1 September each year, they complete and return to the Commission a questionnaire which is then used to calculate the levy (21). 
Ne toimittavat vuosittain ennen 1. syyskuuta asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen maksun laskemista varten (21).
Furthermore the (19) Data at 1 January 2005 (Agriculture Information and Rural Business Centre). 
Lisäksi jäsenvaltioiden piti toimittaa komissiolle (19) Tiedot 1. tammikuuta 2005 (Liettuan maatalousalan tiedotuksesta ja maaseudun yritystoiminnasta huolehtiva keskus).
(20) Source: Peer Review — Evaluation Mission on Milk in the SlovakRe-public, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003. 
(20) Lähde: ”Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report”, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto sekä laajentumisasioiden pääosasto, 2003.
(21) Article 26(1) of Commission Regulation (EC) No 595/2004 of 30 March 2004 laying down detailed rules for applying Council Regulation (EC) No 1788/2003 establishing a levy in the milk and milk products sector (OJ L 94, 31.3.2004, p. 
(21) Komission asetus (EY) N:o 595/2004, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, maito-ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, 26 artiklan 1 kohta (EUVL L 94, 31.3.2004, s.
Member States were required to provide the Commission, by 1 September 2004 (22), with a short report on their system for managing national reference quantities (23). 
1. syyskuuta 2004 (22) mennessä lyhyt selvitys jäsenvaltioiden kansallisten viitemäärien hallinnointijärjestelmästä (23).
After a reminder from the Commission, the Maltese and Slovene authorities submitted this short report in February 2007, followed by the Polish authorities in March 2007. 
Komission muistutettua asiasta Maltan ja Slovenian viranomaiset antoivat lyhyen selvityksensä helmikuussa 2007 ja Puolan viranomaiset maaliskuussa 2007.
Although EU legislation applies directly, all the new Member States have included the EU’s milk-quota acquis as part of national legislation or administrative provisions. 
Vaikka yhteisön säännökset ovat suoraan sovellettavia, kaikki uudet jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet maitokiintiöitä koskevaa yhteisön säännöstöä kansalliseen lainsäädäntöönsä tai hallinnollisiin määräyksiinsä.
In Hungary, Lithuania and Slovakia the regulatory framework adopted by the national authorities gave rise to the comments below. 
Viranomaisten Unkarissa, Liettuassa ja Slovakiassa hyväksymä lainsäädäntö antoi aiheen jäljempänä esitettyihin huomautuksiin.
Since Regulation (EC) No 1788/2003 gives no working definition of deliveries, the Lithuanian authorities decided that deliveries concern milk ‘that can be sold to a purchaser’. 
Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 ei anneta käytännön määritelmää siitä, mikä on ”toimitus”. Niin ollen Liettuan viranomaiset katsoivat, että toimitukset koskevat maitoa, joka voidaan myydä ostajalle.
Thus, any occasional transfer free of charge by a producer should not be counted as a delivery. 
Tuottajan satunnaisesti korvauksetta luovuttamaa maitoerää ei siis tarvitse kirjata toimitukseksi.
There is risk that a producer that has exceeded its quota may transfer its milk free of charge so as to avoid paying the levy. 
Tässä tapauksessa on olemassa vaara, että kiintiönsä ylittänyt tuottaja luovuttaa maitoa ilmaiseksi välttääkseen ylityksestä aiheutuvan maksun.
Under EU legislation, the Member States must ensure that all milk delivered, even free of charge, is declared. 
Yhteisön säännösten mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikki – myös korvauksetta – toimitettu maito ilmoitetaan.
In Hungary, the sum of individual reference quantities for producers in a dairy cooperative may be treated as if it were a single overall quota. 
Unkarissa tuottajien, jotka ovat muodostaneet osuusmei-jerin, tilakohtaisten viitemäärien summaa voidaan käsitellä kiin-tiökokonaisuutena.
During the audit, the Hungarian authorities acknowledged the need to amend national legislation on dairy cooperatives that are not approved purchasers. 
Unkarin viranomaiset myönsivät tarkastuksen aikana, että kansallista lainsäädäntöä on syytä muuttaa sellaisten osuusmeijereiden osalta, jotka eivät ole hyväksyttyjä ostajia.
Hungary and Slovakia allowed for the possibility of being an approved purchaser and a producer at the same time. 
Unkari ja Slovakia pitivät mahdollisena, että tuottaja on samanaikaisesti hyväksytty ostaja.
Combining the roles of purchaser and producer entails specific risks that should be taken into consideration in risk analysis and on-the-spot checks. 
Näiden roolien yhdistäminen aiheuttaa tiettyjä riskejä, jotka on pidettävä mielessä riskianalyysin yhteydessä ja toimitettaessa tarkastuksia paikalla.
The fact that the entire document chain (reg-isters, declarations, supporting documents and analysis findings) is managed by a single party increases the risk of data being manipulated in the event that the national reference quantity is exceeded and a levy is established. 
Jos yksi ainoa toimija huolehtii koko asiakirjaketjusta (rekisterit, ilmoitukset, todentava aineisto, analyysien tulokset), tietojen manipuloinnin riski lisääntyy, mikäli kansallinen viitemäärä ylittyy ja siitä määrätään lisämaksu.
In such an eventuality, producers/purchasers would then have to provide data for calculating a levy for which they themselves were liable. 
Tässä tapauksessa tuottaja-ostajat antaisivat maksun laskemiseen tarvittavat tiedot ja myös joutuisivat maksamaan kyseisen maksun.
(22) Before 1 September 2005 for Poland and Slovenia. 
(22) Puolan ja Slovenian 1. syyskuuta 2005 mennessä.
(23) Article 27(3) of Regulation (EC) No 595/2004. 
(23) Asetuksen (EY) N:o 595/2004 27 artiklan 3 kohta.
C 185/16 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Systems introduced by the Member States within the allotted time, but of varying quality and with room for improvement 40. 
C 185/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 22.7.2008 Jäsenvaltiot ottivat järjestelmät käyttöön aikataulussa, mutta järjestelmien vaihtelevaa laatua täytyy parantaa 40.
The new Member States visited by the Court (including Poland and Slovenia) had put in place the structures essential for getting the system off the ground and for the everyday management of milk quotas as early as 1 May 2004. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleet uudet jäsenvaltiot, Puola ja Slovenia mukaan lukien, olivat luoneet tarvittavat rakenteet, joiden ansiosta järjestelmä voitiin käynnistää ja maitokiintiöiden päivittäisestä hallinnoinnista huolehtia 1. toukokuuta 2004 alkaen.
In due course, managers had the operational facility to manage the file on holders of reference quantities and the file on purchasers, to charge declared quantities against reference quantities, to use the national reserve, to manage quota transactions (purchase, leasing, transfer, inheritance and cessation of production) and to adjust delivered quantities on the basis of fat content. 
Hallinnoijat saivat ajoissa käyttöönsä operatiiviset toiminnot, joiden avulla he hallinnoivat viitemäärien haltijoihin sekä ostajiin liittyviä tiedostoja, täsmäyttävät ilmoitetut määrät viitemääriin, hyödyntävät kansallista varantoa, hallinnoivat kiintiöihin liittyviä tapahtumia (osto, vuokraus, siirto, perintö ja tuotannosta luopuminen) sekä mukauttavat toimitettuja määriä niiden rasvapitoisuuden perusteella.
It is worth underlining this overall result, insofar as it contrasts with the long period of uncertainty which followed the introduction of milk quotas in some old Member States after 1984 due to negligence in the administration of the scheme and a large number of protracted legal cases (24). 
Tätä yleistulosta on syytä korostaa, sillä tietyissä ”van-hoissa” jäsenvaltioissa maitokiintiöiden käyttöönottoa (vuodesta 1984 lähtien) seurasi pitkä epävarmuuden kausi, joka johtui laiminlyönneistä järjestelmän hallinnoinnissa ja lukuisista pitkistä oikeudenkäynneistä (24).
The systems encountered in the new Member States nevertheless appeared to vary in quality as regards internal control. 
Uusissa jäsenvaltioissa tarkastettujen järjestelmien sisäisen tarkastuksen laatu osoittautui kuitenkin epätasaiseksi.
The audit highlighted transactions that were inadequately traced and delays in updating the quota database in the Czech Republic, Estonia, Lithuania, Hungary, Poland and Slovenia. 
Tarkastuksessa havaittiin, ettei toimia voitu aina jäljittää asianmukaisesti ja että kiintiötietokannan päivittäminen oli viivästynyt Tšekissä, Virossa, Liettuassa, Unkarissa, Puolassa ja Sloveniassa.
In Slovakia, the computer system initially in place was rudimentary; in the absence of an integrated database, APA managers created a spreadsheet at the beginning of the year containing the individual quota allocations and another file at the end of the year listing deliveries and individual direct sales. 
Slovakiassa alun perin käyttöön otettu it-järjestelmä oli kehittymätön: yhdennetyn tietokannan puuttuessa Slovakian maatalousalan maksajaviraston hallinnoijat loivat kiintiövuoden alussa tilakohtaiset myönnetyt määrät sisältävän laskentataulukon ja kiintiövuoden lopussa toisen tiedoston, joka sisälsi toteutuneet tilakohtaiset toimitukset ja suoramyynnin.
In the meantime, the APA had no information about changes in the situation of producers. 
Maksajavirastolla ei ollut tietoa tuottajien tilanteen kehittymisestä kiintiövuoden mittaan.
At the time of the Court’s audit, the Commission had not yet carried out any detailed on-the-spot checks in the new Member States to ensure that the scheme was running smoothly, the checks provided for in the legislation had been implemented and the weaknesses identified in the peer review exercises had been rectified. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen mennessä komissio ei ollut vielä toimittanut ainoatakaan perusteellista tarkastusta paikalla uusissa jäsenvaltioissa varmistuakseen siitä, että järjestelmä toimi hyvin ja säännösten mukaiset tarkastukset suoritettiin ja että vertaisarviointien aikana havaitut puutteet oli korjattu.
The visits that it made to the new Member States in 2005 with a view to clearing the accounts gave rise to no specific comments about milk quotas. 
Tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät komission käynnit uusissa jäsenvaltioissa vuonna 2005 eivät johtaneet nimenomaan maitokiintiöitä koskeviin huomioihin.
Replenishment of the national reserve: options that differ from one Member State to another 44. 
Kansallisen varannon täydentäminen: jäsenvaltiot päätyivät erilaisiin vaihtoehtoihin 44.
The milk quota scheme provides for the establishment of a national reserve, distinguishing between deliveries and direct sales. 
Maidon kiintiöjärjestelmään kuuluu kansallisen varannon perustaminen erikseen toimituksia ja suoramyyntiä varten.
The Member States are therefore allowed to recover some or all of the quantities that are not used when a producer does not market at least 70 % of its individual reference quantity over a 12-month period (25). 
Jäsenvaltiot voivat siis päättää, onko syytä siirtää käyttämätön viitemäärä tai osa siitä kansalliseen varantoon, jos tuottaja ei pidä kaupan vähintään 70:tä prosenttia tilakohtaisesta viite-määrästään yhden kahdentoista kuukauden jakson aikana (25).
The new Member States have adopted different practices. 
Uusien jäsenvaltioiden käytännöt vaihtelevat maittain.
Producers that under-used their quota during the first quota year were not penalised in Latvia, Lithuania, Hungary and the Czech Republic because the year was based on 11 rather than 12 months. 
Latviassa, Liettuassa, Unkarissa ja Tšekissä tuottajille ei aiheutunut seuraamuksia kiintiön vajaakäytöstä, koska ensimmäinen kiintiövuosi oli vain 11 kuukauden mittainen.