natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Even though the economic and social objectives of the New Agenda are broadly followed by the cultural policy frameworks of the Member States in our sample, none specifically referred to the New Agenda and only two referred to the 2007 Agenda. 
Vaikka uuden ohjelman taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita noudatetaankin pääpiirteissään tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneiden jäsenvaltioiden kulttuuristrategioissa, niistä yhdessäkään ei nimenomaisesti viitattu uuteen ohjelmaan ja vain kahdessa viitattiin vuoden 2007 toimintaohjelmaan.
The Commission’s Agenda is not taken into account in the main EU funds which provide finance to Culture 23 In terms of EU funding, culture is mainly a means of achieving other EU priorities and objectives (e.g. supporting urban and regional development, enterprise, tourism) rather than a core priority itself. 
Komission toimintasuunnitelmaa ei ole otettu huomioon niissä EU:n rahastoissa, jotka ovat kulttuurin pääasiallisia rahoittajia 23 EU:n rahoituksen kannalta kulttuuri ei ole itsessään keskeinen prioriteetti, vaan lähinnä keino saavuttaa muita EU:n prioriteetteja ja tavoitteita (esimerkiksi tukea kaupunki-ja aluekehitystä, yrittäjyyttä ja matkailua).
These priorities are tackled through different EU funds. 
Näitä prioriteetteja edistetään EU:n eri rahastojen kautta.
The only EU fund designed for culture is the Creative Europe programme, but it is very small in terms of funding. 
EU:n ainoa kulttuurirahasto on Luova Eurooppa -ohjelma, mutta sen rahoitus on hyvin pientä.
It allocates roughly €209 million per year from the EU budget18 for culture across 28 Member States and 8 non-EU countries. 
16 17 vuosittain noin 209 miljoonaa euroa18 kulttuuriin 28 jäsenvaltiossa ja kahdeksassa EU:n ulkopuolisessa maassa.
This amount is similar to the annual operating costs of some individual cultural sites. 
Määrä vastaa joidenkin yksittäisten kulttuurikohteiden vuotuisia toimintakustannuksia.
For example, the Paris National Opera House had costs of €200.8 million in 201819. 
Esimerkiksi Pariisin kansallisoopperan kustannukset olivat 200,8 miljoonaa euroa vuonna 201819.
24 From the 12 EU funds with the potential to support culture that we analysed, only the Creative Europe regulation refers to the Commission’s 2007 Agenda (see Annex II). 
24 Tilintarkastustuomioistuin teki analyysin 12 EU-rahastosta, joilla kulttuuria voidaan tukea. Näiden joukossa komission vuoden 2007 toimintasuunnitelmaan (ks. liite II) viitataan ainoastaan Luova Eurooppa -ohjelmaa koskevassa asetuksessa.
The two successive Commission Agendas were established after the multiannual financial frameworks for the ESI Funds were put in place (see Picture 1) and could not, therefore, be taken into account in the ESI Funds. 
Kaksi seuraavaa komission toimintasuunnitelmaa laadittiin sen jälkeen, kun ERI-rahastojen monivuotiset rahoituskehykset oli otettu käyttöön (ks. kuva 1), joten niitä ei voitu ottaa huomioon ERI-rahastoissa.
14 The Commission has developed several initiatives that can promote cultural sites, but coordination with funding arrangements is limited 25 An appropriate framework for EU investments in cultural sites needs effective coordination arrangements between the different policies contributing to the promotion of cultural sites. 
Komissio on kehittänyt useita aloitteita, jotka voivat tukea kulttuurikohteita, mutta koordinointi rahoitusjärjestelyjen kanssa on vähäistä 25 Jotta toimintakehys, joka koskee EU:n investointeja kulttuurikohteisiin, olisi tarkoituksenmukainen, tarvitaan vaikuttavia koordinointijärjestelyjä kulttuurikohteiden edistämiseen osallistuvien eri toimintapolitiikkojen välillä.
Coordinated action within the Commission can ensure complementarities between EU funds and guarantee an efficient use of financial resources to develop the proposed initiatives. 
Komission koordinoidulla toiminnalla voidaan varmistaa EU:n rahastojen keskinäinen täydentävyys ja taata taloudellisten resurssien tehokas käyttö ehdotettujen aloitteiden kehittämiseen.
The Commission has developed several initiatives to promote cultural sites 26 The Commission has been developing an extensive list of initiatives to promote cultural sites over the last decade, especially in the field of heritage. 
Komissio on laatinut useita aloitteita kulttuurikohteiden tukemiseksi 26 Komissio on laatinut viime vuosikymmenen aikana laajan luettelon kulttuurikohteiden edistämisaloitteista erityisesti kulttuuriperinnön alalla.
The most recent of these is the 2018 European Year of Cultural Heritage (EYCH), which resulted in a European framework for action on cultural heritage20, and which was the first European, cross-sectoral and integrated approach to cultural heritage. 
Viimeisin näistä on kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi 2018, jonka tuloksena luotiin kulttuuriperintöä koskeva eurooppalainen toimintakehys20. Teemavuosi oli ensimmäinen kulttuuriperintöä koskeva lähestymistapa, joka oli eurooppalainen, monialainen ja yhdennetty.
Other initiatives include awards or labels given to foster sustainable tourism or to highlight a particular cultural site (see Table 2). 
Muita aloitteita ovat esimerkiksi kestävän matkailun edistämiseksi tai tietyn kulttuurikohteen esille tuomiseksi myönnetyt palkinnot tai tunnukset (ks. taulukko 2).
15 20 Staff working document, SWD(2018) 491 final, 5.12.2018. 
20 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, SWD(2018) 491 final, 5.12.2018.
Table 2 – EU labels and awards relevant to the promotion of cultural sites 16 Label/ Award Description European Capitals of Culture (since 1985) A title given, each year, to two different European cities to showcase their cultural life and cultural development. 
Taulukko 2 – Kulttuurikohteiden tunnetuksi tekemiseen liittyvät EU:n tunnukset ja palkinnot 18 Tunnus/palkinto Kuvaus Euroopan kulttuuripääkaupungit (vuodesta 1985) Joka vuosi kahdelle eurooppalaiselle kaupungille annetaan Euroopan kulttuuripääkaupungin arvonimi. Näin ne voivat esitellä kulttuurielämäänsä ja -kehitystään.
European Heritage Award (since 2002) Promotes best practices related to heritage conservation, management, research, education and communication. 
Euroopan kulttuuriperintöpalkinto (vuodesta 2002) Edistää parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät kulttuuriperinnön säilyttämiseen, hoitoon, tutkimukseen sekä sitä koskevaan koulutukseen ja viestintään.
European Destination of Excellence (since 2006) Promotes sustainable tourism by enhancing the visibility of emerging, non-traditional European destinations. 
Eurooppalainen matkailun huippukohde (vuodesta 2006) Edistää kestävää matkailua lisäämällä uusien, ei-perinteisten eurooppalaisten matkailukohteiden näkyvyyttä.
European Heritage label (since 2013) Awarded to heritage sites that have a symbolic European value. 
Euroopan kulttuuriperintötunnus (vuodesta 2013) Myönnetään kulttuuriperintökohteille, joilla on symbolista eurooppalaista arvoa.
Logo of the European Year of Cultural Heritage (since 2018) Logo used during the events and celebrations organised in relation with the European Year of Cultural Heritage. 
Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden logo (vuodesta 2018) Logo, jota käytetään kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä järjestettävissä tapahtumissa ja juhlissa.
European Capital of Smart Tourism (since 2019) Rewards touristic destinations for their sustainability, accessibility, digitalisation, cultural heritage and creativity. 
Euroopan älykkään matkailun pääkaupunki (vuodesta 2019) Matkailukohteita palkitaan niiden kestävyydestä, saavutettavuudesta, digitalisaatiosta, kulttuuriperinnöstä ja luovuudesta.
Source: ECA. 27 The authorities of the Member States we visited perceived the European Capitals of Culture (ECoC) initiative as being particularly beneficial (see Box 1 for an example of positive impact described to us by the Portuguese authorities). 
27 Tarkastuskäynnin kohteena olleiden jäsenvaltioiden viranomaiset pitivät Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitetta erityisen hyödyllisenä (ks. laatikko 1, jossa on Portugalin viranomaisten tilintarkastustuomioistuimelle kuvaama esimerkki myönteisestä vaikutuksesta).
One of the audited beneficiaries confirmed that it observed a significant increase in the number of visitors during the European Capital of Culture 2016 hosted by Wrocław. 
Yksi tarkastuskohteena olleista tuensaajista vahvisti, että kävijämäärät kasvoivat huomattavasti vuonna 2016, jolloin Wrocławin kaupunki oli Euroopan kulttuuripääkaupunkina.
The experts we interviewed also praised some of the Commission’s recent initiatives (e.g. the 2018 European Year of Cultural Heritage, the New Agenda). 
Haastatellut asiantuntijat kiittivät myös joitakin komission viimeaikaisia aloitteita (esim. kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi 2018, uusi toimintasuunnitelma).
17 Box 1 Example of positive impacts of the European Capital of Culture initiative The city of Guimarães, in Portugal, was European Capital of Culture in 2012. 
19 Laatikko 1 Esimerkki Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen myönteisistä vaikutuksista Portugalissa sijaitseva Guimarãesin kaupunki oli Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2012.
According to the ex post study that the authorities of the Member State performed, the initiative included investments in cultural infrastructure and urban requalification, of roughly €41.7 million of eligible expenditure, along with a cultural programme implemented throughout 2012. 
Jäsenvaltion viranomaisten jälkikäteen tekemän tutkimuksen mukaan aloitteeseen sisältyivät noin 41,7 miljoonan euron investoinnit kulttuuri-infrastruktuuriin ja kaupunkien kunnostamiseen sekä vuoden 2012 aikana toteutettu kulttuuriohjelma.
The number of overnight stays in the region is estimated to have increased 43 %in that year, an increase which generated 2 111 jobs. 
Yöpymisten määrän alueella arvioidaan kasvaneen 43 prosenttia kyseisenä vuonna, mikä on luonut 2 111 työpaikkaa.
Opening ceremony of the ECoC at Guimarães © Capital Europeia da Cultura Guimarães 2012. 
Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman avajaiset Guimarãesissa © Capital Europeia da Cultura Guimarães 2012.
Source: Interim report of the social and economic impacts of Guimarães 2012. 
Lähde: Väliraportti Guimarães 2012 -hankkeen sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista.
28 At international level, there are additional labels awarded to cultural sites (see Annex VII). 
28 Kansainvälisellä tasolla myönnetään muita tunnuksia kulttuurikohteille (ks. liite VII).
The coordination of the Commission’s cultural initiatives with ERDF funding arrangements is limited 29 We analysed the coordination of the DG EAC’s cultural initiatives with the ERDF. 
Komission kulttuurialoitteiden koordinointi EAKR:n rahoitusjärjestelyjen kanssa on vähäistä 29 Tilintarkastustuomioistuin analysoi, miten koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosasto koordinoi kulttuurialoitteita EAKR:n kanssa.
In particular, we asked the beneficiaries of the visited projects about the effects of the European Heritage label and other Commission initiatives. 
Tilintarkastustuomioistuin kysyi paikan päällä tarkastettujen hankkeiden tuensaajilta erityisesti Euroopan kulttuuriperintötunnuksen ja muiden komission aloitteiden vaikutuksista.
The cultural initiatives of the Commission have very limited impact on the availability of ERDF funds to beneficiaries. 
Komission kulttuurialoitteilla on hyvin vähäinen vaikutus siihen, onko tuensaajilla käytettävissään EAKR:n varoja.
There are no provisions in the ERDF regulation or in the ERDF OPs covered by the audit, which would provide benefit to projects already part of a Commission’s cultural initiative. 
EAKR-asetuksessa tai tarkastuksen
30 Funding arrangements are available for UNESCO sites under the ERDF. 
30 UNESCOn kohteille on tarjolla rahoitusjärjestelyjä EAKR:n alaisuudessa.
In the 2014-2020 programme period, the current ERDF Regulation sets a higher threshold for UNESCO sites (€20 million of maximum ERDF co-financing support for UNESCO sites and €10 million for other cultural sites)21. 
Nykyisessä EAKR-asetuksessa asetetaan ohjelmakaudella 2014–2020 UNESCOn kohteille korkeampi tuen enimmäismäärä (enintään 20 miljoonaa euroa EAKR:n osarahoitusta UNESCOn kohteille ja 10 miljoonaa euroa muille kulttuurikohteille)21.
The UNESCO label was also used as criterion for selecting projects in five of the 21 selection procedures that we reviewed. 
UNESCOn tunnusta käytettiin lisäksi hankkeiden valintaperusteena viidessä tarkastetuista 21 valintamenettelystä.
National labels were also considered important by the authorities in the Member States, with four of the audited selection procedures giving advantage to projects with these labels. 
Jäsenvaltioiden viranomaiset pitivät myös kansallisia tunnuksia tärkeinä, sillä tarkastetuista valintamenettelyistä neljä suosi kansallisia tunnuksia sisältäviä hankkeita.
31 Our sample of projects contained two sites with a European Heritage Label and one site participating in the ECoC initiative. 
31 Tilintarkastustuomioistuimen hankeotos sisälsi kaksi kohdetta, joilla oli Euroopan kulttuuriperintötunnus, ja yhden kohteen, joka osallistui Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteeseen.
The participation of cultural sites to EU initiatives was not considered as a criterion by the authorities in the Member States when selecting projects for ERDF financing (see Annex V). 
Jäsenvaltioiden viranomaiset eivät pitäneet kulttuurikohteiden osallistumista EU:n aloitteisiin kriteerinä EAKR:sta rahoitettavia hankkeita valitessaan (ks. liite V).
The European panel responsible for monitoring European Heritage sites stated that the absence of funding for sites awarded the label could potentially jeopardise the label’s sustainability and visibility22. 
Euroopan kulttuuriperintökohteiden seurannasta vastaava eurooppalainen paneeli totesi, että tunnuksen saaneiden kohteiden rahoituksen puute saattaa vaarantaa tunnuksen kestävyyden ja näkyvyyden22.
The label is also a concern for the Parliament, which recommended that it be given greater visibility23. 
Tunnuksesta on ollut huolissaan myös parlamentti, joka suositteli sen näkyvyyden lisäämistä23.
21 Article 3 (1) of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF, as amended by Regulation (EU, Euratom) 2018/1046 of 18 July 2018 on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 193, 30.7.2018, pp. 1–222 ). 
20 21 Asetus (EU) N:o 1301/2013 Euroopan aluekehitysrahastosta, sellaisena kuin se on muutettuna unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetulla asetuksella (EU, Euratom) N:o 2018/1046 (EUVL L 193, 30.7.2018, s.
22 “Panel Report on Monitoring” on the European Heritage label, 19 December 2016. 
22 “Panel Report on Monitoring” on the European Heritage label, 19. joulukuuta 2016.
23 European Parliament resolution on the implementation of the Creative Europe Programme, P8_TA(2017)0062, 2 March 2017. 18 
23 Euroopan parlamentin päätöslauselma Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta, P8_TA (2017) 0062, 2. maaliskuuta 2017.
33 The results of such coordination are not evident in the different EU funds Regulations. 
33 Edellä selostetun koordinoinnin tulokset eivät näy kovinkaan selvästi EU:n eri rahastoja koskevissa asetuksissa.
Although the Regulations reflect, to different degrees, some of the elements of the 2007 Agenda, except for Creative Europe, none of the EU funds specifically refers to it and most do not address culture as an objective (see paragraph 24 and Annex II). 
Vaikka asetuksissa otetaan eriasteisesti huomioon joitakin vuoden 2007 toimintaohjelman osatekijöitä, yhdessäkään EU:n rahastossa ei Luova Eurooppa -ohjelmaa lukuun ottamatta viitata toimintaohjelmaan nimenomaisesti, eikä useimmissa niistä käsitellä kulttuuria tavoitteena (ks. kohta 24 ja liite II).
34 The Common Provisions Regulation24 (CPR) sets out arrangements to promote coordination between funds, namely by establishing a common strategic framework and a requirement for Member States to report on the coordination arrangements between EU funds in the PAs and OPs. 
34 Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa24 vahvistetaan järjestelyt rahastojen välisen koordinoinnin edistämiseksi erityisesti perustamalla yhteinen strategiakehys ja asettamalla vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden on raportoitava EU:n rahastojen välisistä koordinointijärjestelyistä kumppanuussopimuksissa ja toimenpideohjelmissa.
We identified weaknesses in these coordination arrangements specifically for cultural sites. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita näissä koordinointijärjestelyissä erityisesti kulttuurikohteiden osalta.
35 Firstly, even though heritage sites can potentially be funded through different ESI Funds depending on their objectives, the Commission does not assess the complementarities and possible synergies in the use of EU funds specifically for heritage sites when adopting PAs and OPs. 
35 Ensinnäkin, vaikka kulttuuriperintökohteita voidaan rahoittaa erilaisista ERI-rahastoista niiden tavoitteista riippuen, komissio ei kumppanuussopimuksia ja toimenpideohjelmia hyväksyessään arvioi, miten EU:n rahastoja voitaisiin käyttää siten, että synnytetään täydentävyyttä ja mahdollisia synergioita erityisesti kulttuuriperintökohteiden näkökulmasta.
The coordination arrangements described in the OPs and PAs are general, and do not always specifically refer to cultural sites. 
Toimenpideohjelmissa ja kumppanuussopimuksissa kuvatut koordinointijärjestelyt ovat yleisiä, eikä niissä aina viitata nimenomaisesti kulttuurikohteisiin.
In particular, we analysed how EAFRD investments in cultural sites were differentiated from the ERDF investments in cultural sites in the PAs, the national EAFRD programmes and in the ERDF OPs. 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti, miten kumppanuussopimuksissa, maaseuturahaston kansallisissa ohjelmissa ja EAKR:n toimenpideohjelmissa tehtiin ero maaseuturahaston kulttuurikohdeinvestointien ja vastaavien EAKR:n investointien välillä.
In four Member States the differences between the two funds were not clear, and the two EU funds could potentially fund the same type of project. 
Neljässä jäsenvaltiossa näiden kahden EU-rahaston väliset erot eivät olleet selviä, ja niistä voitaisiin mahdollisesti rahoittaa samantyyppisiä hankkeita.
36 Secondly, coordination with Creative Europe or its predecessor fund (“Culture programme25”) was not mentioned in the sample of strategic documents of three Member States covered in our audit. 
22 36 Toiseksi voidaan todeta, että siinä strategia-asiakirjojen otoksessa, jonka tilintarkastustuomioistuin poimi kolmesta tarkastuksensa kohteena olleesta jäsenvaltiosta, ei mainittu koordinointia Luova Eurooppa -ohjelman tai sitä edeltäneen rahaston (”Kulttuuri-ohjelma”25) kanssa.
Lastly, at project level, four of the 21 assessed selection procedures in our sample specifically rewarded complementarities with other EU funds as a criterion for funding, albeit without mentioning Creative Europe in particular. 
Lopuksi niistä 21 valintamenettelystä, jotka tilintarkastustuomioistuin arvioi otoksessaan, neljässä edellytettiin, että rahoituksen saamisen perusteena hanketasolla oli täydentävyys muiden EU:n rahastojen kanssa. Tällöinkään ei kuitenkaan mainittu erityisesti Luova Eurooppa -ohjelmaa.
As a result, in only one of the cultural sites in our sample, a Creative Europe project complemented an ERDF project. 
Näin ollen Luova Eurooppa -hanke täydensi EAKR-hanketta vain yhdessä otokseen kuuluneista kulttuurikohteista.
The ERDF is a structuring instrument for Member States’ investments in cultural sites, but such investments are not treated as a priority for the ERDF 37 In an appropriate framework for investments in cultural sites, the EU funds with the most available funding for investments in cultural sites, in particular the ERDF, should reflect the EU cultural framework in their policies. 
EAKR on rakenteellinen väline, jonka avulla jäsenvaltiot voivat investoida kulttuurikohteisiin, mutta tällaisia investointeja ei pidetä EAKR:n painopisteenä 37 Kulttuurikohteisiin tehtävien investointien tarkoituksenmukaisten puitteiden edellytyksenä olisi, että EU:n rahastot, joilla on käytettävissä eniten rahoitusta kulttuurikohteisiin tehtäviin investointeihin (erityisesti EAKR), soveltaisivat EU:n kulttuurikehystä toimintapolitiikoissaan.
To this end, the Commission’s objectives in the area of culture should be clearly reflected in the Member States’ partnership agreements and operational programmes. 
Tätä varten komission tavoitteet kulttuurin alalla olisi otettava selkeästi huomioon jäsenvaltioiden kumppanuussopimuksissa ja toimenpideohjelmissa.
The overall EU amount spent on investments in cultural sites is not specifically monitored 38 Although spending on culture represents only a small portion of the overall ERDF budget (roughly €4.7 billion planned for the 2014-2020 programme period, or 2.3 %), the ERDF is the most significant source of EU funding for investments in cultural sites. 
EU:n kulttuurikohdeinvestointeihin osoittamaan kokonaismäärään ei kohdisteta erillistä seurantaa 38 Vaikka kulttuurimenot muodostavat vain pienen osan EAKR:n kokonaisbudjetista (noin 4,7 miljardia euroa eli 2,3 prosenttia ohjelmakaudella 2014–2020), EAKR on EU:n merkittävin rahoituslähde kulttuurikohteisiin tehtäville investoinneille.
The CPR requires the authorities in the Member States to report expenditure by categories of intervention. 
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa edellytetään, että jäsenvaltioiden viranomaiset raportoivat menoista tukitoimiluokittain.
One of these is the “Protection, development and promotion of public cultural and heritage assets”. 
Niistä yksi on ”Julkisen kulttuuri-ja kulttuuriperintöomaisuuden suojelu, kehittäminen ja edistäminen”.
However the category is broader than infrastructural investments, and Member States do not use it consistently. 
Luokka on kuitenkin laajempi kuin infrastruktuuri-investoinnit, eivätkä jäsenvaltiot käytä sitä johdonmukaisesti.
The evolution of the scope of ERDF investment in culture and its monitoring arrangements are presented in Annex VIII. 
Kulttuuriin tehtävien EAKR-investointien sisällön kehitystä ja investointeihin sovellettavia seurantajärjestelyjä kuvataan liitteessä VIII.
39 In 2014, the Commission performed a mapping exercise on the available EU funds for cultural heritage actions26. 
39 Komissio teki vuonna 2014 kartoituksen kulttuuriperintöön liittyviin toimiin käytettävissä olevista EU:n varoista26.
It did not provide detailed and updated data on the amounts of EU funding allocated to and spent on cultural heritage, including on related physical investments. 
Sen avulla ei saatu yksityiskohtaisia ja ajantasaisia tietoja kulttuuriperintöön kohdennetun ja käytetyn EU-rahoituksen määristä tai rahoituksen avulla tehdyistä fyysisistä investoinneista.
This information is unknown because not all the different EU funds require Member States and beneficiaries to provide information on cultural measures in systematically. 
Nämä tiedot puuttuvat, koska kaikissa EU:n eri rahastoissa ei edellytetä, että jäsenvaltiot ja tuensaajat antavat järjestelmällisesti tietoa kulttuuritoimenpiteistä.
40 The Commission has been striving to harmonise different types of statistical data on government spending on culture, and its effects. 
40 Komissio on pyrkinyt yhdenmukaistamaan erityyppisiä tilastotietoja julkisista kulttuurimenoista ja niiden vaikutuksista.
The basic reference for EU cultural statistics is a 2012 report by the European Statistical System Network on culture28. 
EU:n kulttuuritilastojen peruslähtökohtana on Euroopan tilastojärjestelmän kulttuurialan verkoston vuonna 2012 laatima raportti28.
Eurostat has been following up the work performed by the network29. 
Eurostat on seurannut verkoston työtä29.
Strengthening the evidence base at EU level is also one of the key principles of the ongoing European Framework for Action on Cultural Heritage20. 
Näyttöpohjan vahvistaminen EU:n tasolla on niin ikään yksi kulttuuriperintöä koskevan eurooppalaisen toimintakehyksen keskeisistä periaatteista20.
However, so far, there is no compulsory EU framework for data collection and reporting on culture or cultural sites. 
Toistaiseksi ei kuitenkaan ole olemassa pakollisia EU:n puitteita kulttuuria tai kulttuurikohteita koskevien tietojen keräämiselle ja raportoinnille.