natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In our 2017 reports, we checked in particular whether the objectives of selected EU policies and programmes had been met, whether results had been achieved effectively and efficiently and whether EU funding had provided added value. 
Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa vuodelta 2017 tarkastettiin erityisesti, onko tarkastuskohteeksi valittujen EU:n toimintapolitiikkojen ja ohjelmien tavoitteet saavutettu, onko tulokset saatu aikaan tehokkaasti ja vaikuttavasti ja onko EU:n rahoitus tuottanut lisäarvoa.
The following page lists all 28 special reports published in 2017. 
Kaikki vuonna 2017 julkaistut 28 erityiskertomusta luetellaan seuraavalla sivulla.
Overall results 21 The Commission implements a high proportion of our recommendations We review annually the extent to which the Commission has taken corrective action related to our recommendations. 
Kokonaistulokset 21 Komissio panee täytäntöön suuren osan tilintarkastustuomioistuimen suosituksista Tilintarkastustuomioistuin arvioi joka vuosi, missä määrin komissio on toteuttanut korjaavia toimia tilintarkastustuomioistuimen antamien suositusten perusteella.
In line with our strategy for 2018-2020, we will be following up all performance audit recommendations we made to the Commission 3 years earlier. 
Tilintarkastustuomioistuin seuraa vuosien 2018–2020 strategiansa mukaisesti kaikkia tuloksellisuustarkastuksissa annettuja suosituksia, jotka se on osoittanut komissiolle kolme vuotta aiemmin.
This year’s analysis of follow-up covered 100 recommendations issued in our special reports published in 2014. 
Tämänvuotinen seuranta-analyysi koski sataa suositusta, jotka esitettiin vuonna 2014 julkaistuissa erityiskertomuksissa.
The Commission has implemented 75 recommendations fully or in most respects. 
Komissio on pannut 75 suositusta täytäntöön kokonaan tai suurimmaksi osaksi.
We found that just six recommendations had not been implemented at all (see Figure 6). 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ainoastaan kuutta suositusta ei ollut pantu lainkaan täytäntöön (ks. kaavio 6).
Many ECA recommendations issued in 2014 have been implemented 6% 19 % 58 % 17 % fully implemented implemented in most respects implemented in some respects not implemented Figure 6 A closer look at revenue 22 and spending areas Revenue €139.7 billion What we audited Our audit covered the revenue side of the EU budget, which finances expenditure. 
Monet tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 antamista suosituksista on pantu täytäntöön 6% 19 % 58 % 17 % Pantu täytäntöön kokonaan Pantu täytäntöön suurimmaksi osaksi Pantu täytäntöön osittain Ei ole pantu täytäntöön Kaavio 6 Tulot ja menoalat 22 lähemmin tarkasteltuna Tulot 139,7 miljardia euroa Tarkastuskohteet Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi EU:n talousarvion tulot, joiden avulla menot rahoitetaan.
We examined certain key control systems for calculating and collecting own resources, and a sample of revenue transactions. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tietyt omien varojen laskentaa ja keruuta koskevat keskeiset valvontajärjestelmät sekä tulotapahtumaotoksen.
Contributions from Member States based on their gross national income (GNI) and revenue from value added tax (VAT) accounted for 56 % and 12 % respectively of the EU’s total revenue in 2017. 
Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat jäsenvaltioiden maksuosuudet vastasivat 56:ta prosenttia ja tulot arvonlisäveroista (alv) 12:ta prosenttia EU:n kokonaistuloista vuonna 2017.
These contributions are calculated using macroeconomic statistics and estimates provided by Member States. 
Maksuosuudet lasketaan käyttäen jäsenvaltioiden toimittamia makrotaloudellisia tilastoja ja arvioita.
Traditional own resources (TOR), consisting mainly of customs duties on imports collected by Member State administrations on the EU’s behalf , contributed a further 15 % of EU revenue. 
Perinteiset omat varat koostuvat lähinnä tuontitulleista, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset kantavat EU:n puolesta. Niiden osuus EU:n tuloista oli 15 prosenttia.
The remaining 17 % of EU revenue came from other sources (e.g. contributions and refunds arising from EU agreements and programmes, the surplus from the 2016 financial year, fines imposed by the Commission and default interest). 
Loput 17 prosenttia EU:n tuloista on peräisin muista lähteistä (esimerkiksi EU:n sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvistä maksuosuuksista ja palautuksista, varainhoitovuoden 2016 ylijäämästä, komission määräämistä sakoista sekä viivästyskoroista).
For TOR, however, we found that some controls were only partially effective. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että tietyt perinteisiin omiin varoihin liittyvät kontrollit olivat ainoastaan osittain vaikuttavia.
We also found that there was room for improvement in the Commission’s actions to safeguard EU revenue in some areas. 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission toimia EU:n tulojen suojaamiseksi on joiltakin osin mahdollista parantaa.
In particular, there were weaknesses in its management of the risk of undervalued imports in relation to TOR and in its verifications on the VAT-based own resource. 
Puutteita ilmeni etenkin siinä, miten komissio hallitsi aliarvotettuun tuontiin liittyvää riskiä perinteisten omien varojen yhteydessä, sekä alv-perusteisten omien varojen tarkistamisessa.
Weaknesses in both these areas may affect the Member States’ contributions to the EU budget. Affected by material error? 
Kummallakin osa-alueella puutteet voivat vaikuttaa osuuksiin, jotka jäsenvaltiot maksavat EU:n talousarvioon.
A closer look at revenue and spending areas 23 What we recommend We recommend that the Commission: ο improve its monitoring of import flows, including making wider use of data mining techniques to analyse unusual patterns and their underlying reasons, and act promptly to ensure that due amounts of TOR are made available; ο review the existing control framework and better document its application in verifying Member States’ calculations of the VAT-based own resource. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 23 Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο parantaa tuontivirtojen seurantaansa ja muun muassa käyttää laajemmin tiedonlouhintatekniikoita epätavallisten toimintamallien ja niiden taustalla olevien syiden analysointiin sekä ryhtyy viipymättä toimiin, joilla varmistetaan, että omia varoja asetetaan käyttöön asiaankuuluva määrä ο tarkistaa olemassa olevan valvontakehyksen ja dokumentoi paremmin, miten sitä käytetään alv-perusteisia omia varoja koskevien jäsenvaltioiden laskelmien tarkistamisen yhteydessä.
A closer look at revenue and spending areas 24 Competitiveness for growth and jobs €14.9 billion What we audited Our audit covered expenditure on research and innovation, education systems, job creation, the digital single market, and renewable energy and energy efficiency, as well as that seeking to modernise the transport sector and improve the business environment, particularly for small and medium-sized enterprises (SMEs). 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 24 Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 14,9 miljardia euroa Tarkastuskohteet Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus koski seuraavien alojen menoja: tutkimus ja innovointi, koulutusjärjestelmät, työpaikkojen luominen, digitaaliset sisämarkkinat, uusiutuva energia ja energiatehokkuus, liikennealan nykyaikaistaminen sekä liiketoimintaympäristön parantaminen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta.
Research and innovation expenditure, which accounted for 53 % of spending under this sub-heading in 2017, is made through the seventh framework programme for research and technological development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the framework programme for 2014-2020. 
Tutkimus-ja innovointimenot kattoivat tämän alaotsakkeen menoista 53 prosenttia vuonna 2017. Menot toteutetaan ohjelmakautta 2007–2013 koskevan seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma) sekä ohjelmakautta 2014–2020 koskevan Horisontti 2020 -puiteohjelman avulla.
What we found The principal risk to the regularity of transactions is that beneficiaries declare ineligible costs which are neither detected nor corrected before the Commission reimburses them. 
Arvioitu virhetaso: Kyllä 4,2 prosenttia (2016: 4,1 prosenttia) Toimien sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvana pääasiallisena riskinä on, että edunsaajat ilmoittavat tukeen oikeuttamattomia kuluja, jotka jäävät havaitsematta ja korjaamatta ennen kuin komissio korvaa kulut.
Indeed, we found that most errors related to the reimbursement of ineligible personnel costs, other ineligible direct costs (e.g. travel and equipment costs not related to the project) or ineligible indirect costs declared by beneficiaries. 
Tilintarkastustuomioistuin totesikin, että suurin osa virheistä liittyi tukeen oikeuttamattomien henkilöstökulujen korvaamiseen, muihin tukeen oikeuttamattomiin suoriin kuluihin (esim. matka-ja laitteistomenot, jotka eivät liity hankkeeseen) tai edunsaajien ilmoittamiin tukeen oikeuttamattomiin välillisiin kustannuksiin.
They included calculation errors, lack of supporting evidence for declared costs and costs incurred outside the allowed time period (see examples in box). 
Kyse oli laskentavirheistä, todentavan aineiston puuttumisesta ilmoitettujen kulujen osalta ja kuluista, jotka aiheutuivat tukikelpoisuuskauden ulkopuolella (ks. laatikossa esitetyt esimerkit).
A closer look at revenue and spending areas 25 Examples: Ineligible costs In one case we examined, an SME beneficiary had used an incorrect methodology to calculate hourly rates and over-declared the working hours of some employees. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 25 Esimerkkitapauksia: Tukeen oikeuttamattomat kulut Eräässä tarkastetussa tapauksessa edunsaajana ollut pk-yritys oli käyttänyt virheellistä menetelmää tuntipalkkojen laskemiseen ja ilmoittanut joidenkin työntekijöiden tuntimäärät todellista suurempina.
Furthermore, all employees working on the project were actually employed by a sister company which was not part of the grant agreement. 
Lisäksi kaikki hankkeen parissa työskennelleet työntekijät toimivat yrityksen sisaryrityksessä, joka ei ollut avustussopimuksen osapuolena.
In another case, a beneficiary had declared future charges which, at the time when the Commission accepted the costs, had been neither invoiced nor paid, and there was no evidence that the related works had actually been performed. 
Toisessa tapauksessa edunsaaja ilmoitti varauksia tulevia kuluja varten. Kuluja ei komission hyväksynnän saamisen aikaan ollut laskutettu eikä maksettu, eikä asianomaisten urakoiden tosiasiallisesta suorittamisesta saatu evidenssiä.
Had this information been used to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ would have been 1.5 percentage points lower. 
Jos näitä tietoja olisi hyödynnetty virheiden korjaamiseksi, arvioitu virhetaso olisi ollut kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn alan koko varainkäytön osalta 1,5 prosenttia alhaisempi.
We also found several cases of delays in the project coordinator’s distributing EU funding to the other project participants. 
Vaikka jotkin näistä viivästyksistä olivat ymmärrettäviä, tilintarkastustuomioistuin toteaa, että viivästykset EU:n varojen siirtämisessä voivat aiheuttaa vakavia taloudellisia seurauksia erityisesti pk-yrityksille, mutta myös muille hankkeeseen osallistuville.
This is confirmed by our audits and the Commission’s audits, which show a persistently high level of error in personnel costs. 
Tilintarkastustuomioistuimen ja komission tarkastukset vahvistavat tämän, sillä molemmissa on ilmennyt, että henkilöstökulujen virhetaso on jatkuvasti korkea.
We noted vague eligibility rules open to interpretation in other programmes too. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi muissakin ohjelmissa väljiä ja tulkinnanvaraisia tukikelpoisuussääntöjä.
Under the Connecting Europe Facility (CEF), there is no guidance on the evidence required to demonstrate that a cost has been incurred, which is a prerequisite for eligibility. 
Verkkojen Eurooppa -välineessä ei anneta ohjeistusta siitä, millaisia tositteita vaaditaan, että kulut katsotaan aiheutuneiksi. Kulujen on kuitenkin täytynyt aiheutua ennen kuin niitä voidaan pitää tukikelpoisina.
We see that further simplifying and clarifying the rules would improve financial management and harmonise the treatment of beneficiaries. 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että sääntöjä olisi vielä yksinkertaistettava ja selkeytettävä, sillä se parantaisi varainhoitoa ja yhdenmukaistaisi edunsaajien kohtelua.
A closer look at revenue and spending areas 26 Commission reporting on legality and regularity The annual activity reports of the Directorates-General for Research and Innovation and for Education, Youth, Sport and Culture, and those of the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) and the Research Executive Agency (REA), gave a fair assessment of the financial management by directorates-general and agencies in terms of the regularity of underlying transactions. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 26 Laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskeva raportointi komissiossa Tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston, koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston sekä tutkimuksen toimeenpanoviraston vuotuisissa toimintakertomuksissa annettiin oikea arvio kyseisten pääosastojen ja virastojen varainhoidosta tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden osalta.
Overall, the information provided corroborated our findings and conclusions. 
Yleisesti ottaen toimintakertomuksissa esitetyt tiedot vahvistivat tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja johtopäätökset.
We also noted a further harmonised approach for determining the estimated amounts at risk among the Commission services implementing research and innovation programmes. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että arvioitujen riskinalaisten määrien määrittelytapaa on yhdenmukaistettu edelleen tutkimus-ja innovointiohjelmia toimeenpanevien komission yksiköiden välillä.
For research and innovation, we reviewed the Commission’s sampling and audit methodology underlying the legality and regularity information in the annual activity reports, as well as audit files held at the Commission and by the private audit firms conducting audits for the Commission on FP7, Horizon 2020 and Erasmus+. 
Tutkimuksen ja innovoinnin alalla tilintarkastustuomioistuin arvioi otanta-ja tarkastusmenetelmät, joihin komissio perustaa vuotuisten toimintakertomusten laillisuus-ja sääntöjenmukaisuustiedot, sekä komission ja sen puolesta tarkastuksia toimittavien yksityisten tarkastusyritysten hallussa olevat tarkastusasiakirjat, joissa käsiteltiin seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa ja Erasmus+-ohjelmaa.
Our work on the Commission’s and national agencies’ ex post audit strategy and methodology for Erasmus+ showed that the audited national agencies and authorities had put adequate supervisory and control systems in place. 
Komission ja kansallisten toimistojen jälkitarkastusstrategiaan ja -menetelmiin Erasmus+-ohjelman osalta kohdistettu tilintarkastustuomioistuimen työ osoitti, että tarkastetut kansalliset toimistot ja viranomaiset olivat ottaneet käyttöön asianmukaiset valvontajärjestelmät. Kolmesta tarkastetusta tapauksesta kahdessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että tarkastukset, jotka kansallisten viranomaisten valitsemat riippumattomat tarkastuselimet olivat toimittaneet, eivät olleet riittävän perusteellisia ja että tarkastusten dokumentointi oli puutteellista.
The private audit firms had not fully harmonised their FP7 audit programmes. 
Yksityiset tarkastusyritykset eivät olleet kaikilta osin yhdenmukaistaneet seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan soveltamiaan tarkastusohjelmia.
The Horizon 2020 audit programmes were consistent, but the available audit documentation was insufficient for a full review. 
Horisontti 2020 -puiteohjelmaan liittyvät tarkastusohjelmat olivat johdonmukaisia, mutta saatavilla ollut tarkastuksen dokumentointi ei ollut riittävää täysimääräisen arvioinnin tekoon.
Furthermore, since our assessment did not cover the private audit firms conducting audits on behalf of the Commission, we cannot conclude on the quality of the ex post audits for Horizon 2020. 
Tilintarkastustuomioistuimen arvio ei kattanut tarkastuksia komission puolesta tekeviä yksityisiä tarkastusyrityksiä, joten se ei myöskään voinut tehdä johtopäätöstä Horisontti 2020 -puiteohjelman jälkitarkastusten laadusta.
Performance assessment We assessed the Commission’s reporting on the performance of the sampled research and innovation projects. 
Tuloksellisuuden arviointi Tilintarkastustuomioistuin arvioi, miten komissio raportoi otokseen poimittujen tutkimus-ja innovointihankkeiden tuloksellisuudesta.
Although most projects had achieved their expected outputs and results, there were cases where the reported progress was only partly in line with the agreed objectives or where the costs reported were not considered reasonable in view of the project progress achieved. 
Useimmissa hankkeissa oli saavutettu odotetut tuotokset ja tulokset, mutta raportoitu edistys vastasi sovittuja tavoitteita joissakin tapauksissa vain osin tai raportoituja kuluja ei voitu pitää kohtuullisina hankkeen etenemiseen nähden.
Furthermore, in some cases, the project outputs and results had only been partly disseminated. 
Lisäksi eräissä tapauksissa hankkeen tuotoksista ja tuloksista oli jaettu tietoa ainoastaan jonkin verran.
A closer look at revenue and spending areas 27 What we recommend We recommend that the Commission: ο as regards Horizon 2020, further clarify the eligibility rules on personnel costs, review the personnel costs methodology and complete the list of issues in certain countries; ο as regards the CEF, improve the level of awareness among beneficiaries of the eligibility rules, in particular by drawing a clear distinction between an implementation contract and a subcontract; ο promptly address the weaknesses identified by the Commission’s Internal Audit Service in the EACEA’s Erasmus + grant management process and in the monitoring of research and innovation projects. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 27 Suositukset Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio ο selkiyttää edelleen Horisontti 2020 -puiteohjelman henkilöstökuluihin liittyviä tukikelpoisuussääntöjä, tarkistaa henkilöstökulumenetelmät ja täydentää tiettyjä maakohtaisten huomioitavien seikkojen luetteloja ο parantaa Verkkojen Eurooppa -ohjelman edunsaajien tietoisuutta tukikelpoisuussäännöistä erityisesti tekemällä selvän eron toteuttamiseen liittyvän hankintasopimuksen ja alihankintasopimuksen välille ο puuttuu viipymättä komission sisäisen tarkastuksen osaston havaitsemiin puutteisiin, joita ilmenee koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston Erasmus+-ohjelmaan liittyvien avustusten hallinnointiprosessissa sekä tutkimus-ja innovointihankkeiden seurannassa.
Want to know more? Full information on our audit of EU expenditure on ‘Competitiveness for growth and jobs’ can be found in Chapter 5 of our 2017 annual report. 
Tiedot kasvua ja työllisyyttä edistävään kilpailukykyyn liittyviä EU:n menoja koskevasta tarkastuksesta esitetään kokonaisuudessaan tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2017 vuosikertomuksen viidennessä luvussa.
A closer look at revenue and spending areas 28 Economic, social and territorial cohesion €8.0 billion What we audited Spending under MFF sub-heading 1b ‘Economic, social and territorial cohesion’ (‘Cohesion’) focuses on reducing development disparities between the different Member States and regions of the EU and strengthening all regions’ competitiveness. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 28 Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio 8,0 miljardia euroa Tarkastuskohteet Monivuotisen rahoituskehyksen alaotsakkeen 1b – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (Koheesio) – varojen käyttö keskittyy EU:n eri jäsenvaltioiden ja alueiden välisten kehityserojen supistamiseen ja kaikkien alueiden kilpailukyvyn vahvistamiseen.
This was due to the low level of accepted expenditure; the figure is likely to increase substantially for 2018. 
Syynä tähän oli se, että menoja hyväksyttiin vähän; luku on todennäköisesti huomattavasti suurempi vuonna 2018.
The first is the Directorate‐General for Regional and Urban Policy (DG REGIO), which mainly supervises implementation of the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) and accounted for 65 % of our audit population. 
Ensimmäinen näistä on alue-ja kaupunkipolitiikan pääosasto, joka valvoo pääasiassa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston täytäntöönpanoa. Sen osuus tarkastetusta perusjoukosta oli 65 prosenttia.
The second is the Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion (DG EMPL), which mainly monitors implementation of the European Social Fund (ESF) and accounted for 35 % of our audit population. 
Toinen on työllisyys-, sosiaali-ja osallisuusasioiden pääosasto, joka seuraa etenkin Euroopan sosiaalirahaston (ESR) täytäntöönpanoa. Sen osuus tarkastetusta perusjoukosta oli 35 prosenttia.
The management of expenditure is shared by the Commission and Member States and involves the co-financing of multiannual operational programmes from which projects are funded. 
Komissio hallinnoi menoja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Menojen hallinnointi kattaa niiden monivuotisten toimenpideohjelmien yhteisrahoituksen, joiden kautta hankkeita rahoitetaan.
For the first time, our audit related to closure payments for the 2007-2013 programming period and to cleared expenditure for 2014-2020 under a revised control and assurance framework. 
Ensimmäistä kertaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastus liittyi ohjelmakauden 2007–2013 loppumaksuihin ja kauden 2014–2020 selvitettyihin menoihin tarkistetun valvonta-ja varmennuskehyksen mukaisesti.
Taking into account the revised framework, this year our audit covered the work of audit authorities and the Commission. 
Tarkistetun kehyksen vuoksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kohdistui tänä vuonna tarkastusviranomaisten ja komission työhön.
The aim of our audit was to contribute to the overall statement of assurance and to assess the new control and assurance framework and the extent to which it can be relied upon. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli vaikuttaa yleiseen tarkastuslausumaan ja arvioida uutta valvonta-ja varmennuskehystä sekä sen luotettavuutta.
This with a view to possibly making increased use of it in the future and, therefore, identifying where further improvements are needed. 
Tarkoituksena oli, että kehystä voitaisiin mahdollisesti hyödyntää jatkossa aiempaa enemmän ja että tätä varten yksilöidään, mitkä parannukset ovat vielä tarpeen.
What we found 1 This estimate includes 50 errors previously detected by Member State audit authorities and takes account of corrections worth a total of €101 million for expenditure from both periods. Spending area affected by material Estimated level of error1: error? Yes 3.0 % (2016: 4.8 %) 
Tarkastushavainnot 1 Arvioitu virhetaso1: 3,0 prosenttia (2016: 4,8 prosenttia) Arviossa on otettu huomioon 50 virhettä, jotka jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset olivat jo havainneet, sekä kaikkiaan 101 miljoonan euron oikaisut, jotka liittyvät kummankin kauden menoihin.
A closer look at revenue and spending areas 29 The number and impact of the errors we found indicate that weaknesses persist with regard to the regularity of the expenditure declared by managing authorities. 
Tulot ja menoalat lähemmin tarkasteltuna 29 Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden määrä ja vaikutus viittaavat jatkuviin puutteisiin hallintoviranomaisten ilmoittamien menojen sääntöjenmukaisuudessa.
Financial instruments contributed most to our estimated level of error, followed by ineligible costs (see example). 
Rahoitusvälineet vaikuttivat arvioituun virhetasoon eniten ja tukeen oikeuttamattomat kulut seuraavaksi eniten (ks. esimerkki).