natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Wage developments in the euro area continued to be consistent with price stability in 1999.
Euroalueen palkkakehitys jatkui hintavakauden kannalta sopivana vuonna 1999.
Wage developments remained broadly compatible with price stability and job creation.
Palkkakehitys pysyi yleisesti ottaen sopivana suhteessa hintavakauden ja työpaikkojen luomisen tavoitteisiin.
Wage developments seem to be in line with productivity in most Member States and have contributed to rebalancing within the Euro Area.
Palkkakehitys vaikuttaa olevan linjassa tuottavuuden kasvun kanssa useimmissa jäsenvaltioissa ja on osaltaan edistänyt tasapainon palauttamista euroalueella.
Wage developments should contribute to stable macroeconomic conditions and to an employment-friendly policy mix.
Palkkakehityksellä on osaltaan tuettava vakaata makrotaloutta ja työllistävää politiikkayhdistelmää.
Wage developments should take into account differences in skills and local labour market conditions and respond to large divergences in economic performance across regions within a country.
Palkkakehityksessä pitäisi ottaa huomioon osaamistason ja paikallisten työmarkkinaolosuhteiden erot sekä saman maan eri alueiden väliset suuret erot talouden suorituskyvyssä.
Wage developments will also be crucial in this respect.
Myös palkkakehitys on tässä suhteessa hyvin tärkeä.
Wage developments would remain moderate in the context of the new framework wage agreement to be concluded, by the end of 2002, for the period 2003-2004.
Palkkakehitys pysynee maltillisena, kun vuosiksi 2003–2004 tehdään uusi työehtosopimus vuoden 2002 loppuun mennessä.
Wage developments: wage growth too high to be conducive to employment creation
Palkkakehitys: liian suuri palkkojen kasvu ei edistänyt työpaikkojen syntymistä
Wage differentials are also a problem in the EU: a recent Commission report shows that the average pay gap between men and women for work of equal value is around 27%.
Komission äskettäin julkaisemasta kertomuksesta ilmenee, että samanlaista työtä tekevien naisten ja miesten palkkaero on keskimäärin noin 27 %.
Wage differentials, if exploited in a way that circumvents or is contrary to the law, will have an impact on competition conditions in the sector, and on the drivers' situation, as shown in the following sub-section14.
Jos palkkaeroja hyödynnetään lain kiertämis- tai rikkomistarkoituksessa, ne vaikuttavat alan kilpailuolosuhteisiin ja kuljettajien tilanteeseen, kuten seuraavassa osiossa osoitetaan.14
Wage differentiation
Palkkaerot
Wage differentiation in public sector collective agreements is being discussed in the UK.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa keskustellaan palkkojen porrastamisesta julkisen sektorin työehtosopimuksissa.
Wage discrimination between men and women
"Naisten ja miesten väliset palkkaerot"
Wage discrimination between men and women
Naisten ja miesten väliset palkkaerot
Wage discrimination between men and women (own-initiative)
Euroon siirtyminen käytännössä (komission tiedonanto)
Wage discrimination between men and women (own-initiative)
Naisten ja miesten väliset palkkaerot (oma‑aloitteinen)
Wage dynamics as well as non-wage factors and productivity drivers and dynamic considerations related to investment, innovation and the attractiveness of the economy to businesses should fall under the remit of these boards.
Komiteoiden vastuualueeseen olisi kuuluttava sekä palkkadynamiikka että muut kuin palkkaan liittyvät tekijät, tuottavuutta lisäävät tekijät ja investointeihin, innovointiin ja talouden houkuttelevuuteen yritysten kannalta liittyvät dynaamiset näkökohdat.
Wage flexibility and wage interdependencies in EMU
Palkkajousto ja palkkojen keskinäiset riippuvuussuhteet talous- ja rahaliitossa
Wage flexibility is considered crucial and young people should be better prepared for the labour market.
Palkkajoustoa pidetään keskeisenä, ja nuoria pitäisi valmentaa paremmin työmarkkinoille.
Wage flexibility is often quoted as a necessity in monetary union.
Palkkojen joustavuutta on usein pidetty välttämättömänä rahaliitossa.
Wage floors need to be sufficiently adjustable, with the involvement of the social partners to reflect overall economic developments.
Vähimmäispalkkaa on voitava riittävästi mukauttaa yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta se kuvastaisi yleistä talouskehitystä.
Wage formation and the economic guidelines
Palkkapolitiikka ja talouspolitiikan suuntaviivat
Wage formation under EMU
Palkanmuodostus EMUssa
Wage grids should be drawn up with a hierarchy of skills reflecting whether it is only the home that needs taking care of or whether there are also children or elderly people, whether the customer is absent or present and whether the customer is independent or dependent, both physically and mentally.
Luokittelussa on asetettava osaaminen hierarkkiseen järjestykseen sen mukaan, onko pidettävä huolta vain asunnosta vai onko huolehdittava myös lapsista tai vanhuksista, onko asiakas paikalla vai poissa ja onko asiakas fyysisesti tai henkisesti itsenäinen vai riippuvainen.
Wage growth declined less than the drop in productivity growth…
Palkkojen kasvu hidastui vähemmän kuin tuottavuuden kasvu
Wage growth for instance has been slow to adapt to low productivity growth.
Esimerkiksi palkankorotukset ovat mukautuneet hyvin hitaasti alhaiseen tuottavuuden kasvuun.
Wage growth in the euro area remained stable at 3.2 per cent in the third quarter of 2000 and there is no evidence that wage earners have been trying to recoup the losses in purchasing power resulting from high oil prices.
Palkkojen nousu pysyi euroalueella vakaasti 3,2 prosentissa vuoden 2000 kolmannella neljänneksellä, eikä ole merkkejä siitä, että palkansaajat olisivat pyrkineet korvaamaan öljyn hinnan nousun aiheuttamaa ostovoiman menetystä.
Wage growth peaked at an annual rate close to 20% in the fourth quarter of 2007.
Enimmillään palkat nousivat vuositasolla lähes 20 prosenttia vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä.
Wage growth remained moderate.
Palkankorotukset säilyivät maltillisina.
Wage growth stayed in line with productivity gains and continued to support external competitiveness.
Palkkojen nousu oli tuottavuuden kasvun mukaista ja tuki edelleen ulkoista kilpailukykyä.
Wage income in many cases (most?
Palkkatulot muodostavat useissa (mahdollisesti useimmissa?
Wage income in many cases constitutes less than half of the total income of households (as aggregate national indicator).
Palkkatulot muodostavat useissa tapauksissa alle puolet kotitalouksien kokonaistuloista (kansallisena makrotaloudellisena indikaattorina tarkasteltuna).
Wage income in many cases constitutes less than half of the total income of households.
Palkkatulot muodostavat useissa tapauksissa alle puolet kotitalouksien kokonaistuloista.
Wage increases accelerated in 2000 reaching 5 per cent as a result of the tightening of the labour market, the direct impact of acceleration in inflation on wages through the automatic indexation mechanism and a relatively high wage agreement in the public sector.
Palkkojen nousu kiihtyi 5 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui työmarkkinoiden kiristymisestä, automaattisesta indeksiehdosta seuranneen palkkainflaation kiihtymisen suorasta vaikutuksesta sekä julkisen sektorin suhteellisen suurista palkankorotuksista.
Wage increases appear relatively high, given the weak demand for labour.
Palkankorotukset ovat melko korkeita, kun otetaan huomioon työvoiman heikko kysyntä.
Wage increases continued to be moderate and deregulation and increased competition in certain utility markets (notably telecommunications and electricity) exerted downward pressure on prices.
Palkankorotukset säilyivät maltillisina ja kilpailun lisääntyminen eräillä yleishyödyllisten palveluiden markkinoilla (erityisesti televiestinnässä ja sähkömarkkinoilla) vaikutti hintoja alentavasti.
Wage increases showed little sign of coming down against the background of weak economic activity and the continued slow growth in labour productivity.
Unionissa ei juurikaan ole havaittavissa merkkejä palkkojen nousun taittumisesta, mikä johtuu heikosta taloudellisesta toimeliaisuudesta ja edelleen hitaasta työn tuottavuuden kasvusta.
Wage increases were fastest in the Baltics (especially Latvia) where they outpaced labour productivity growth.
Palkkojen nousu oli nopeinta Baltian maissa (etenkin Latviassa), joissa se ylitti työvoiman tuottavuuden kasvun.
Wage increases were relatively strong in Spain, Ireland, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Finland, chiefly countries with comparatively tight labour markets.
Palkankorotukset olivat suhteellisen suuret Espanjassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Portugalissa ja Suomessa eli maissa, joiden työmarkkinat ovat verrattain kireät.
Wage increases, having been relatively high given lacklustre growth, have supported household purchasing power.
Palkkojen nousu, joka on ollut suhteellisen voimakasta talouden loivaan kasvuun verrattuna, on lisännyt kotitalouksien ostovoimaa.
Wage indexation has operated in the economy since 1983 and since 1990 inflation adjustments to wages have been made every two months.
Palkkaindeksiä on sovellettu talou dessa vuodesta 1983, ja vuodesta 1990 palkat on mukautettu kahden kuukauden välein inflaatioon.
Wage indexation has operated in the economy since 1983 and since 1990 inflation adjustments to wages have been made every two months.
Palkkaindeksiä on sovellettu taloudessa vuodesta 1983, ja vuodesta 1990 palkat on mukautettu kahden kuukauden välein inflaatioon.
Wage levels and labour costs remain among the lowest in the Union, but the tight labour market situation in some sectors and strong wage increases in the public sector have triggered nominal wage growth of over 6% in 2000-01.
Palkkataso ja työvoimakustannukset kuuluvat edelleen unionin alhaisimpiin, mutta työmarkkinatilanne on joillakin aloilla kireä ja julkisen sektorin suuret palkankorotukset aiheuttivat 6 prosentin nimellispalkkojen nousun vuosina 2000–2001.
Wage moderation and other concessions in return for employment have also helped maintain jobs in several sectors1.
Myös palkkamaltti ja muut työpaikan säilymiseksi tehdyt myönnytykset ovat auttaneet säilyttämään työpaikkoja useilla aloilla.1
Wage moderation continued to prevail, although nominal wage increases in 2000 accelerated slightly from the very low rate in 1999.
Maltillinen palkkakehitys jatkui, vaikka nimelliset palkankorotukset kiihtyivätkin vuonna 2000 hieman vuoden 1999 hyvin hitaasta vauhdista.
Wage moderation has continued to support price stability.
Maltillinen palkkakehitys on edelleen tukenut hintavakautta.
Wage moderation is likely to continue in 2001 as the partial reversal of the terms of trade shock diminishes the risk of second round effects.
Maltillinen palkkakehitys jatkuu todennäköisesti vuonna 2001, jolloin ulkomaankaupan vaihtosuhteen osittainen palautuminen vähentää haitallisten kerrannaisvaikutusten riskiä.
Wage moderation measures have been imposed, including limits on real wage increases and the suspension of wage indexation schemes.
Ne ovat määränneet palkkamalttia koskevia toimenpiteitä, kuten reaalipalkkojen korotusten rajoituksia ja palkkojen indeksointijärjestelmien keskeyttämisen.
Wage moderation should be pursued if EMU is to continue to deliver strong job growth.
Maltillista palkka-kehitystä on jatket-tava, jos työpaikkojen määrän voimakkaan kasvun talous- ja rahaliitossa halutaan jatkuvan.
Wage negotiations in EMU
PALKKANEUVOTTELUT TALOUS- JA RAHALIITOSSA
Wage policies also contribute to sustaining and building internal demand, as they give the economy a boost and improve performance, while warding off excessively low inflation or a fall in prices.
Myös palkkapolitiikka edistää ja lisää sisäistä kysyntää, sillä sen avulla varmistetaan entistä dynaamisempi talous ja parannetaan sen suorituskykyä samalla kun vältetään liian alhainen inflaatio tai hintojen aleneminen.
Wage policy
Palkkapolitiikka
Wage policy in European monetary union
Rahaliiton palkkapolitiikasta
Wage policy must respond in an appropriately flexible way.
Palkkapolitiikan on reagoitava tähän joustavasti.
Wage policy's responsibility for overall economic developments was enhanced with the arrival of monetary union.
Valuuttaunionin perustaminen lisäsi palkkapolitiikan vastuuta kokonaistaloudellisesta kehityksestä.
Wage rates will be set at a level which provides employees with a reasonable income.11
Palkat on määritelty siten, että työntekijällä on kohtuulliset tulot11.
Wage rigidities and imperfect competition, in particular in the service economy, are among the main reasons for sticky prices in the euro area.
Palkkojen joustamattomuus ja epätäydellinen kilpailu erityisesti palvelutaloudessa ovat pääasiallisia syitä siihen, että hinnat vastaavat euroalueella hitaasti kysyntään ja tarjontaan.
Wage setting frameworks, including collective agreements should allow a certain degree of flexibility for differentiated wage increases across and within sectors, so that real wages and productivity developments are properly aligned over time.
Palkanmuodostusmekanismeihin, mukaan lukien työehtosopimuksiin, olisi sisällyttävä tietty määrä joustavuutta palkkakehityksen eriyttämiseksi alojen välillä ja sisällä, jotta reaalipalkat voidaan ajan mittaan mukauttaa asianmukaisesti tuottavuuden kehitykseen.
Wage setting mechanisms
Palkan-asetannan mekanismit
Wage setting must internalise the implications of monetary union
Palkkojen määräytymismekanismissa on otettava huomioon rahaliiton vaikutukset.
Wage setting takes little account in practice of substantial productivity differentials.
Palkanmuodostuksessa ei käytännössä juuri huomioida suuria tuottavuuseroja.
Wage settlement discrepancies have gradually diminished for the countries covered in the diagram - mainly EU countries - until very small variations remain in the 1990s.
Kaaviossa mukana olevissa maissa, jotka ovat pääasiassa EU-maita, ovat erot palkannousutahdissa pienentyneet asteittain siten, että 1990-luvulla vaihtelut ovat enää hyvin vähäisiä.
Wage settlements that support economic growth should be promoted by increasing dialogue between the social partners and governments, not by dictating from outside.
Kasvua tukevia palkkaratkaisuja pitää edistää lisäämällä dialogia yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja hallitusten kesken, ei sanelemalla ulkopuolelta.
Wage subsidies and in-work benefits can at best be complementary measures (for example, for the long-term unemployed), since studies show that they have only a limited impact on employment levels and do not translate into higher wages in comparison with unsubsidised jobs11.
Tutkimukset osoittavat nimittäin, että tällaisilla toimilla on vain vähäinen vaikutus työllisyysasteeseen ja että ne eivät tuo minkäänlaista palkkaetua verrattuna työhön, jota ei tueta.
Wage subsidies and in-work benefits for certain target groups (for example, the long-term unemployed) can also be useful ways of stimulating demand.
Myös palkkatuet ja työssäoloaikaiset etuudet voivat osoittautua hyödyllisiksi toimiksi kysynnän kannustamiseksi tiettyjen kohderyhmien (esimerkiksi pitkäaikais­työttömien) keskuudessa.
Wage subsidies and in-work benefits for certain target groups (for example, the long-term unemployed) have also been shown to be useful ways of stimulating demand can at best be complementary measures (for example, for the long-term unemployed), since studies show that they have only a limited impact on employment levels and do not translate into higher wages in comparison with unsubsidised jobs1.
Myös pPalkkatuet ja työssäoloaikaiset etuudet ovat osoittautuneet hyödyllisiksi toimiksi kysynnän kannustamiseksi tiettyjen kohderyhmien (esimerkiksi pitkäaikaistyöttömien) keskuudessa.
wage systems;
palkkajärjestelyt
Wage trends are just as important as public-sector budgets for the overall policy-mix of the euro area!
Palkkakehityksellä on aivan yhtä suuri merkitys euroalueen politiikkayhdistelmälle kuin budjettipolitiikalla.
Wage trends are, however, also an important factor in determining aggregate demand and, in particular, private consumer demand.
Samalla palkkakehitys on kuitenkin myös tärkeä kokonaistaloudellisen kysynnän ja etenkin yksityisen kulutuksen kehitystä määräävä tekijä.
wage trends consistent with the price stability objective and the need to increase the return on investment and the purchasing power of workers.
hintavakaustavoitteiden mukainen palkkakehitys; olisi myös otettava huomioon tarve vahvistaa investointien kannattavuutta ja työntekijöiden ostovoimaa (ks.
Wage trends in neighbouring countries have become more important than was previously the case.
Naapurimaiden palkkakehitys on käynyt entistä tärkeämmäksi.
Wage- and social dumping would be exacerbated within companies, probably in the form of different remuneration for the same work or because voluntary company social benefits would be reduced.
Palkkojen polkeminen ja sosiaalinen polkumyynti yritysten sisällä lisääntyy, koska samasta työstä saatetaan maksaa eri palkkaa tai yritysten vapaaehtoisia sosiaalipalveluita vähennetään.
Wage-based financing has to be replaced by a broader based system of alternative funding whose impact on competitiveness, growth and jobs will have to be assessed.
Palkkoihin perustuvan rahoitusmallin sijaan on omaksuttava laajempi vaihtoehtoinen rajoitusjärjestelmä, jonka heijastuminen kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen itseensä on arvioitava.
Wage-cost subsidy scheme for young people
Avustusohjelma nuorten palkkakustannuksia varten
Wage-setting has been overall displaying continued wage moderation.
Palkanmuodostus on yleisesti noudattanut edelleen maltillisen palkkakehityksen suuntausta.
Wage-setting in France tends to result in distortions of the wage structure and limit the ability of firms to adjust wages in economic downturns.
Ranskan palkanmuodostusjärjestelmä aiheuttaa palkkarakenteen vääristymistä ja rajoittaa yritysten mahdollisuuksia mukauttaa palkkoja talouden taantumien aikana.
Wage-setting mechanisms are a case in point as a number of wage-related issues have been raised in the country-specific recommendations52 of 2011 and as the evolution of national unit labour costs is being monitored in the context of preventing and correcting macroeconomic imbalances53.
Palkanmuodostusmekanismit ovat tässä suhteessa hyvä esimerkki, sillä useita palkkapolitiikkaan liittyviä kysymyksiä on nostettu esille vuoden 2011 maakohtaisissa suosituksissa52 ja kansallisten yksikkötyökustannusten kehitystä seurataan makrotalouden epätasapainon ehkäisemisen ja korjaamisen yhteydessä53.
Wage-setting mechanisms ensuring that real wage growth reflects productivity developments and local labour market conditions are a pre-condition to ensure that output growth adequately translates into growing labour demand and ultimately job creation.
Palkanmuodostusmekanismit, jotka takaavat, että reaalipalkkojen nousu heijastaa tuottavuuden kehitystä ja paikallisia työmarkkinaoloja, ovat ennakkoedellytys sille, että tuotoksen kasvu johtaa kasvavaan työvoiman kysyntään ja lopulta työpaikkojen syntymiseen.
Wage/employee g)
Palkka/työntekijäg)
Wages accelerated further in 2001, rising by about 5½ % after 4.6% in 2000.
Palkkojen nousuvauhti kiihtyi vuoden 2000 4,6 prosentista noin 5 ½ prosenttiin vuonna 2001.
Wages and conditions of employment are, for the majority of employees, covered by nationally negotiated collective agreements.
Miltei kaikkien työntekijöiden palkoista ja työehdoista sovitaan valtakunnallisesti neuvotelluin työehtosopimuksin.
Wages and profit
Palkat ja voitto
Wages and salaries still remain relatively low; the candidate countries face growing inequality and persistent poverty.
Tämän takia epätasa-arvo ehdokasvaltioissa lisääntyy ja ne pysyvät köyhinä.
Wages and salaries, defined by reference to item D.11 in Annex II of Commission Regulation (EC) No 1726/1999, referred to in Article 2;
palkat ja palkkiot, jotka määritellään 2 artiklassa mainitun komission asetuksen (EY) N:o 1726/1999 liitteessä II olevan D.11 kohdan mukaisesti
wages and salaries, defined by reference to item D.11 in Annex II to Regulation (EC) No 1726/1999;
palkat ja palkkiot, jotka määritellään asetuksen (EY) N:o 1726/1999 liitteessä II olevan D.11 kohdan mukaisesti;
Wages and working conditions are therefore in all significant aspects to be governed by the rules applying in the country in which the work is being carried out.
Palkkoihin ja työehtoihin on niin ollen sovellettava kaikilta merkittäviltä osin sen maan sääntöjä, jossa työ tehdään.
Wages are at an all time high but young people prefer to work in warm offices in cities rather than working in a physical and difficult environment often far from home.
Palkat ovat saavuttaneet kaikkien aikojen ennätystason, mutta nuoret työskentelevät mieluummin kaupunkien lämpimissä toimistoissa kuin fyysisesti vaativassa ympäristössä usein pitkien matkojen päässä kotoa.
Wages growth is low contributing to the recent labour costs moderation.
Palkkojen nousu on vähäistä, mikä on vaikuttanut työvoimakustannusten viimeaikaiseen maltilliseen kehitykseen.
Wages have decreased compared to those of adult workers.
Nuorten palkat ovat laskeneet aikuisiin työntekijöihin verrattuina.
Wages have responded only modestly to the worsened economic situation, partly reflecting a greater resilience initially shown in the labour market in the current slowdown.
Palkat ovat reagoineet maltillisesti talouden heikkenemiseen, missä näkyy osittain työmarkkinoiden sitkeys nykyisen laskusuhdanteen alkaessa.
Wages have tended to grow below productivity in most Member States, and in-work poverty is persistent: employed people living under the poverty threshold have remained stable at around 8% since 2005.
Useimmissa jäsenvaltioissa palkat ovat kasvaneet vähemmän kuin tuottavuus, ja työssäkäyvien köyhyys on pysynyt paikallaan: köyhyysrajan alapuolella elävien työssäkäyvien määrä on pysynyt vakaana 8 prosentissa vuodesta 2005 lähtien.
Wages in Korean yards have increased by ca. 6 %, material costs have increased by ca. 5 % (steel, however, is up 10 %), inflation is ca. 8 % and the WON has appreciated by ca. 8 % vis-à-vis the USD.
Korealaisten telakoiden maksamat palkat ovat nousseet noin 6 prosenttia, materiaalikustannukset noin 5 prosenttia (lukuun ottamatta teräksen hintaa, joka nousi 10 prosenttia), inflaatio on noin 8 prosenttia, ja Won on vahvistunut noin 8 prosenttia suhteessa Yhdysvaltain dollariin.
Wages in the euro area continued to grow moderately in 2006 in spite of price developments and strong output and employment growth.
Palkat kasvoivat euroalueella maltillisesti vuonna 2006 huolimatta hintakehityksestä sekä voimakkaasta tuotannon ja työllisyyden kasvusta.
wages insufficient to provide a decent standard of living, particularly in rural areas, and the persistent problem of wage arrears, especially in the construction sector.
ihmisarvoisen elintason ylläpitämiseen riittämätön palkkataso varsinkin maaseutualueilla ja palkanmaksun jatkuva viivästyminen erityisesti rakennusalalla.
Wages must not only be seen as a supply-side cost factor, but also as a major determinant of demand and therefore of the market prospects for small and medium-sized enterprises, which are tied to a specific location.
Palkkoja ei tule nähdä vain tarjontapuolen kustannus­tekijänä, vaan ne määräävät oleellisesti myös kysyntäpuolta ja siten myös toimipaikkaansa sidoksissa olevien yritysten – etenkin pk-yritysten markkinanäkymiä.
Wages per head accelerated, reflecting the tightness in the labour market and strong public sector wage increases.
Henkeä kohti lasketut palkkatulot kasvoivat, mikä on osoitus työmarkkinoiden kiristymisestä ja julkisen sektorin suurista palkankorotuksista.
Wages play a key role in macroeconomic adjustment in EMU.
Palkat ovat keskeisessä asemassa talous- ja rahaliitossa toteutettavassa makrotaloudellisessa mukauttamisessa.
Wages put pressure on profitability.
Palkat aiheuttivat paineita kannattavuudelle.
Wages were set through administrative procedures.
Palkoista päätettiin hallintoteitse.
Wages will not rise in line with the legitimate labour market, nor will sickness and pension contributions be paid.
Palkkakehitys ei ole yhdenmukainen laillisiin työmarkkinoihin nähden.
Wages, employment and labour market policy
Palkka-, työllisyys- ja työmarkkinapolitiikka