natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Lisbon strategy that has been launched in the meantime has so far proved to be an inadequate vehicle for sustainable development – hence the decision at the Gothenburg European Council to add an environmental dimension.
Tällä välin käynnistetyssä Lissabonin strategiassa ei ole toistaiseksi otettu kestävää kehitystä riittävästi huomioon, minkä vuoksi siihen oli Göteborgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksellä lisättävä ympäristöä käsittelevä luku.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level, where economic and social goals meet.
Lissabonin strategia on näin ollen toteutettava myös yritystasolla nivomalla taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet toisiinsa.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level.
Lissabonin strategia on näin ollen toteutettava myös yritystasolla.
The Lisbon strategy was confirmed by the Stockholm European Council last year and extended by the Gothenburg European Council to integrate sustainable development in the economic policy strategy.
Tukholmassa viime vuonna kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Lissabonin strategian, ja Göteborgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto yhdisti siihen kestävän kehityksen osana talouspolitiikan strategiaa.
The Lisbon strategy was lagging behind in particular in two areas, change at the work-place (social partners should be more active) and research and development efforts.
Lissabonin strategian täytäntöönpano takkuaa etenkin kahdessa asiassa, jotka ovat muutosten toteuttaminen työelämässä (työmarkkinaosapuolten tulisi olla aktiivisempia) sekä panostaminen tutkimukseen ja kehitystyöhön.
The Lisbon strategy was not implemented in isolation.
Lissabonin strategiaa ei ole toteutettu tyhjiössä.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
Lissabonin strategia uudistettiin sen jälkeen, kun siitä oli vuonna 2005 tehty väliarviointi, jonka perusteella keskityttiin enemmän kasvun tehostamiseen sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomiseen.
The Lisbon Strategy was refocused and channelled into two main goals: achieving stronger and more lasting growth and creating more and better jobs.
Lissabonin strategiaa kohdennettiin uudelleen ja päätavoitteiksi asetettiin vahvempi ja kestävämpi kasvu sekä enemmän ja parempia työpaikkoja.
The Lisbon Strategy was supplemented by a third, environmental, pillar following the adoption of the EU Sustainable Development Strategy at the Gothenburg European Council in 2001.2
Sittemmin Lissabonin strategiaa täydennettiin vielä kolmannella, ympäristöpoliittisella pilarilla sen jälkeen, kun Göteborgin Eurooppa-neuvosto hyväksyi EU:n kestävän kehityksen strategian vuonna 2001.2
The Lisbon Strategy was therefore re-launched in 2005 following a mid-term review.
Tästä syystä Lissabonin strategia käynnistettiin uudelleen vuonna 2005 väliarvioinnin jälkeen.
The Lisbon strategy will make the Union stronger and provides it with an opportunity to show global leadership.
Lissabonin strategia tekee unionista vahvemman ja tarjoaa sille mahdollisuuden toimia johtoasemassa maailmanlaajuisesti.
The Lisbon Strategy will only be successful and be able to attract continued and widespread support for necessary structural reforms if it contributes to improving opportunities for all.
Lissabonin strategia voi onnistua ja houkutella jatkuvaa ja laajaa tukea tarvittaville rakenneuudistuksille vain, jos se osaltaan parantaa kaikkien mahdollisuuksia.
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world.
Lissabonin strategia koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä pilarista: kasvu ja kilpailukyky, kestävä kehitys sekä sosiaalinen osallisuus ja työllisyys, ja sen tarkoituksena on vastata globalisoituneen maailman haasteisiin.
THE LISBON STRATEGY – MAKING CHANGE HAPPEN
LISSABONIN STRATEGIA – MUUTOKSEN TOTEUTTAMINEN
THE LISBON STRATEGY — MAKING CHANGE HAPPEN
LISSABONIN STRATEGIA — MUUTOKSEN TOTEUTTAMINEN
The Lisbon Strategy's aim of promoting more policy integration across the macro-economic, employment and micro-economic (including environment) dimensions has only partially succeeded.
Lissabonin strategian tavoite edistää makrotalouden, työllisyyden ja mikrotalouden (ympäristö mukaan luettuna) politiikkojen yhdentämistä on saavutettu vain osittain.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
Lissabonin strategian kunnianhimoinen kilpailukykytavoite ei olisi realistinen ilman unionin toimielinuudistusta.
The Lisbon strategy's competitive ambition would be unrealistic without renovation of the EU institutions.
Lissabonin strategian kunnianhimoinen kilpailukykyä koskeva tavoite ei olisi realistinen ilman unionin toimielinuudistusta.
The Lisbon strategy, and in particular the European Employment Strategy, encourages public authorities, companies and the social partners at all levels to promote competitiveness by increasing investment in the skills of the workforce and by making the most effective use of information and communication technologies.
Lissabonin strategiassa ja erityisesti eurooppalaisessa työllisyysstrategiassa viranomaisia, yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia kannustetaan kaikilla tasoilla parantamaan kilpailukykyä lisäämällä investointeja työvoiman ammattitaitoon ja käyttämällä tieto- ja viestintätekniikkaa mahdollisimman tehokkaasti.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Lissabonin strategiaan, sellaisena millaiseksi se muotoutui keväällä 2002 pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa, sisältyy rinnakkaisia toimia talouden, yhteiskunnan ja ympäristökysymysten alalla.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Lissabonin strategiaan, sellaisena millaiseksi se muotoutui keväällä 2002 pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa, sisältyy rinnakkaisia toimia talouden, yhteiskunnan ja ympäristön alalla.
The Lisbon strategy, at its core, calls for recognition, and an acceptance, of the contribution that must come from the individual establishment.
Lissabonin strategiassa vaaditaan pohjimmiltaan yksittäiseltä yritykseltä edellytettävän panoksen tunnustamista ja hyväksymistä.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Vuonna 2000 käynnistetyssä Lissabonin strategiassa asetettiin tavoite, jonka mukaan EU:sta on tehtävä "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta".
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Vuonna 2000 käynnistetyssä Lissabonin strategiassa asetettiin tavoite, jonka mukaan EU:sta on tehtävä "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta".
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
Vuonna 2000 käynnistettyyn Lissabonin strategiaan sisältyi yhteensovittaminen.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
Lissabonin strategia haastaa kuitenkin valtiot menemään pidemmälle luomalla uudenlaisen kumppanuuden yliopistojen kanssa, siirtymällä valtion valvonnasta vastuuvelvollisuuteen yhteiskunnalle sekä investoimalla osaamissektorin modernisointiin.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Vuonna 2000 käynnistetty Lissabonin strategia perustui sen tunnustamiseen, että EU:n on parannettava tuottavuuttaan ja kilpailukykyään sekä lisättävä sosiaalista yhteenkuuluvuuttaan tilanteessa, jossa kilpailu on maailmanlaajuista, teknologia kehittyy ja väestö ikääntyy.
The Lisbon strategy, strengthened at Stockholm, addresses already this dimension on improving living standards and quality of life in policy terms.
Lissabonin strategiassa, jota vahvistettiin Tukholmassa, käsitellään jo tätä elintason ja elämän laadun kohottamista poliittiselta kannalta.
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Lissabonin strategia vauhdittaa työn sekä perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista
The Lisbon Strategy, which is at the centre of the structural reform process, has increased the awareness of, and interest in, medium term policies that simultaneously promote potential growth; full employment; improvements in the European social model; and a sustainable development.
Rakenneuudistusprosessissa keskeinen Lissabonin strategia on lisännyt tietoisuutta keskipitkän aikavälin politiikoista, joilla samanaikaisesti edistetään potentiaalista kasvua, täystyöllisyyttä, Euroopan sosiaaliseen malliin tehtäviä parannuksia ja kestävää kehitystä, sekä kiinnostusta niitä kohtaan.
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
Lissabonin strategiassa – nyt kun aikaa on enää viisi vuotta – on alettava tarkastella kysymyksiä, jotka ulottuvat pidemmälle kuin vuoteen 2010.
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lissabonin strategialla1 asetettiin Euroopan unionille tärkeitä tavoitteita, jotka pitkälti vastaavat kyseisiä näkymiä.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lissabonin strategialla1 asetettiin Euroopan unionille tärkeitä tavoitteita, jotka pitkälti vastaavat kyseisiä näkymiä.
The Lisbon strategy’s potential lies in both its integrated and targeted approach as regards the policies and reforms to be implemented, with each element reinforcing the others.
Lissabonin strategian mahdollisuudet perustuvat sen lähestymistapaan, jossa toimeenpantavat toimintalinjat ja uudistukset on koottu kokonaisvaltaiseksi ja kohdennetuksi yhdistelmäksi, jonka kaikki osa-alueet tukevat toisiaan.
The Lisbon strategy’s potential lies in the comprehensive and co-ordinated nature of the reforms it contains.
Lissabonin strategian mahdollisuudet piilevät sen sisältämien uudistusten kattavuudessa ja koordinoinnissa.
The Lisbon strategy’s response - a European social agenda - is to provide basic skills for all, promote employment for those who are able to work and ensure adequate social protection for those who cannot.
Lissabonin strategian tuloksena laaditun Euroopan sosiaalisen toimintaohjelman tavoitteena on tarjota perustaidot kaikille, edistää työkykyisten työnsaantia ja varmistaa riittävä sosiaaliturva työkyvyttömille.
The Lisbon summit
Lissabonin huippukokous
The Lisbon Summit - The new open method of coordination
Lissabonin huippukokous – uusi avoin koordinointimenetelmä
The Lisbon Summit agreed on a new comprehensive strategy towards employment, economic reform and social cohesion as part of the knowledge-based society and made a commitment to regaining the conditions for full employment.
Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittiin uudesta kokonaisvaltaisesta strategiasta työllisyyden, talousuudistusten ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi osaamisyhteiskunnassa ja sitouduttiin toteuttamaan täystyöllisyyden edellytykset.
The Lisbon Summit agreed on a new comprehensive strategy towards employment, economic reform and social cohesion as part of the knowledge-based society and made a commitment to regaining the conditions for full employment.
Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa sovittiin uudesta kokonaisvaltaisesta strategiasta työllisyyden, talousuudistusten ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi osana tietopohjaista taloutta ja sitouduttiin saavuttamaan täystyöllisyyden edellytykset.
The Lisbon Summit could commit Member States to these actions.
Lissabonin huippukokouksessa jäsenvaltiot voitaisiin saada sitoutumaan näihin toimiin.
The Lisbon Summit has set full employment as an overarching long-term goal for the new European economy.
Lissabonin Eurooppa-neuvostossa asetettiin täystyöllisyys pitkän aikavälin tavoitteeksi Euroopan uudessa talouselämässä.
The Lisbon Summit highlighted the essential linkage between Europe's economic strength and its social model.
Lissabonin huippukokouksessa korostettiin olennaista yhteyttä Euroopan taloudellisen mahdin ja sen yhteiskuntamallin välillä.
The Lisbon Summit in 2000 set the ambition for Europe to become the most competitive knowledge-based economy in the world, achieving new levels of competitiveness by 2010.
Lissabonissa vuonna 2000 pidetyssä huippukokouksessa asetettiin kunnianhimoiseksi tavoitteeksi, että Euroopasta tulee maailman kilpailukykyisin tietoon perustuva talous, jossa saavutetaan kilpailukyvyn uudet tavoitteet vuoteen 2010 mennessä.
The Lisbon Summit laid down a highly ambitious, yet realistic, strategic objective for the European Union to become by 2010 'the most competitive and dynamic knowledge-based economy capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion'.
Lissabonin huippukokouksessa vahvistettiin erittäin kunnianhimoinen mutta kuitenkin realistinen strateginen tavoite, jonka mukaan Euroopan unionista on vuoteen 2010 mennessä tultava ”maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”.
The Lisbon summit set out an ambitious strategy (e-Europe) to make the European Union by 2010 “the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.”
Lissabonin huippukokouksessa muotoiltiin kunnianhimoinen strategia (e-Europe), jonka tavoitteena on tehdä Euroopan unionista vuoteen 2010 mennessä "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta".
The Lisbon Summit should therefore be the launch of a process that will allow the EU and Brazil to develop a joint agenda for a strategic partnership.
Lissabonin huippukokouksella onkin tarkoitus käynnistää prosessi, jossa EU ja Brasilia voivat yhdessä työstää toimintasuunnitelmaa strategiselle kumppanuudelle.
The Lisbon summit, introduced the so-called "open method of co-ordination", an original concept of loose bottom-up co-ordination coupled with a continuous benchmarking of different relevant national policies.
Lissabonin huippukokouksessa otettiin käyttöön niin sanottu avoin koordinaatiomenetelmä, uusi erillinen alhaalta ylöspäin suuntautuvan koordinoinnin käsite, johon liittyy asiaankuuluvien kansallisten politiikkojen jatkuva vertaileva arviointi.
The Lisbon target of 70% by 2010 looks increasingly challenging.
Lissabonin tavoitteesta eli kokonaistyöllisyysasteen nostamisesta 70 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä tulee entistä suurempi haaste.
The Lisbon target of raising female employment rates to 60% remains well below the employment rate for men.
Lissabonin Eurooppa-neuvoston tavoite nostaa naisten työllisyysaste 60 prosenttiin jää kauas miesten työllisyysasteen alapuolelle.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Lissabonin tavoitteissa ei turhaan vaadita, että kahden kolmanneksen t&k-toiminnasta tulisi tapahtua teollisuudessa.
The Lisbon target of two-thirds of R&D investment coming from industry is not without reason.
Lissabonin tavoitteissa ei turhaan vaadita, että kaksi kolmannesta t&k-toiminnasta tulisi tapahtua teollisuudessa.
The Lisbon target of two-thirds of research funding coming from industry is not without reason.
Lissabonin tavoitteissa ei turhaan vaadita, että kaksi kolmannesta tutkimustyön rahoituksesta tulisi saada teollisuudelta.
The Lisbon target to halve the number of early school leavers by 2010 is not yet likely to be achieved.
Alankomaat ei todennäköisesti saavuta Lissabonin tavoitetta puolittaa koulunkäynnin keskeyttävien määrä vuoteen 2010 mennessä.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.
Lissabonin tavoitteita arvioidaan vuonna 2010, ja Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä vahvistetaan uusia ohjeita ja tavoitteita.
The Lisbon toolbox is already bringing the different strands of policy together to offer a more comprehensive vision of how the EU and Member States can work in harness to tackle the complex issues facing Europe today.
Lissabonin strategia on jo koonnut yhteen eri toimintalinjoja, minkä ansiosta se tarjoaa entistä kattavamman näkemyksen EU:n ja jäsenvaltioiden mahdollisuuksista tehdä yhteistyötä Eurooppaa odottavien monimutkaisten ongelmien ratkaisemiseksi.
The Lisbon Treaty
Lissabonin sopimus
The Lisbon Treaty (Article 10(3) and Article 11 of the Treaty on European Union) enshrined several new rights for civil society, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Lissabonin sopimuksessa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen [SEU] 10 artiklan 3 kohta ja 11 artikla) kansalaisyhteiskunnalle osoitetaan useita uusia oikeuksia.
The Lisbon Treaty (Article 86 TFEU)13 provides a specific legal basis for the creation of the European Public Prosecutor’s Office.
Lissabonin sopimus (SEUT-sopimuksen 86 artikla)13 muodostaa oikeusperustan Euroopan syyttäjänviraston perustamiselle.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental decision-making and enables the Commission to propose directives, establishing cooperation and coordination measures necessary to facilitate consular protection for unrepresented EU citizens4.
Lissabonin sopimuksessa luovutaan aiemmasta hallitustenvälisiin päätöksiin perustuvasta menettelystä ja annetaan komissiolle mahdollisuus ehdottaa direktiivejä tarpeellisista yhteensovittamis- ja yhteistyötoimenpiteistä, joilla helpotetaan edustusta vailla olevien EU:n kansalaisten konsulisuojaa4.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
Lissabonin sopimuksessa luovutaan aiemmasta hallitustenvälisestä sui generis ‑päätöksenteosta.
The Lisbon Treaty accepts this diversity.6 For this reason, it is particularly important to ensure that EU legislation on criminal law, in order to have a real added value, is consistent and coherent.7
Lissabonin sopimuksessa hyväksytään tämä moninaisuus.6 Tämän vuoksi on erityisen tärkeää varmistaa rikosoikeutta koskevan EU:n lainsäädännön johdonmukaisuus, jotta siitä voitaisiin saada todellista lisäarvoa.7
The Lisbon Treaty acknowledges the importance of tourism outlining the Union specific competences in this field which complement the actions of Member States.
Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan matkailun merkitys ja esitetään unionin erityinen toimivalta alalla jäsenvaltioiden toimien täydentäjänä.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
Lissabonin sopimus käsittelee perättäisten laajentumisten institutionaalisia vaikutuksia.
The Lisbon Treaty adds one new area (Energy) on which the CoR must be consulted and extends/deepens further 5 of the 10 existing ones.
Lissabonin sopimuksella näihin lisättiin yksi uusi ala (energia) ja laajennettiin tai syvennettiin viittä kymmenestä ”vanhasta” alasta.
The Lisbon Treaty also adds monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health to the content of the Treaty.
Myös sopimuksen sisältöä laajennetaan tältä osin: sopimuksessa määrätään vakavien rajatylittävien terveysuhkien seurannasta, niistä hälyttämisestä ja niiden torjunnasta.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee sitä, että unioni voi pyrkiä entistä määrätietoisemmin lievittämään vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioihin liittyviä kansalaisten huolia.
The Lisbon Treaty also introduced a modification with regard to the definition of the composition of the European Parliament.
Lissabonin sopimuksessa muutettiin myös Euroopan parlamentin kokoonpanon määritelmää.
The Lisbon Treaty also strengthens the role of the Commission in the surveillance of the functioning of EMU.
Lissabonin sopimuksella myös lujitetaan komission roolia talous- ja rahaliiton toiminnan valvonnassa.
The Lisbon Treaty amended Article 228 TEC, now Article 260 TFEU, to strengthen two aspects of the mechanism.
Lissabonin sopimuksella muutettiin EY:n perustamissopimuksen 228 artiklaa, josta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä SEUT-sopimus, 260 artikla.
The Lisbon Treaty and Europe 2020 also imply a change in governance.
"Lissabonin sopimus ja Eurooppa 2020 -strategia aiheuttavat muutoksia myös hallintoon.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lissabonin sopimus ja sen liitteenä oleva perusoikeuskirja eivät vielä kaikilta osin ole vaikuttaneet perusoikeuksien ja taloudellisten oikeuksien tasapainoon.
The Lisbon Treaty and the annexed Charter of Fundamental Rights have not yet had their full impact on the balance between fundamental rights and economic rights.
Lissabonin sopimus ja sen liitteenä oleva perusoikeuskirja eivät vielä ole kaikilta osin vaikuttaneet perusoikeuksien ja taloudellisten oikeuksien tasapainoon.
The Lisbon Treaty and the new institutional setting for the EU's common foreign and security policy, as well as new competences related to areas of interest for development17, provide opportunities for a sharpened strategic development policy in the wider framework of more effective external action.
Lissabonin sopimus ja EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan uusi toimielinrakenne sekä kehitykseen liittyvien alojen17 uudet toimivaltuudet tarjoavat mahdollisuuksia strategialtaan tarkennettuun kehitysyhteistyöpolitiikkaan tehokkaamman ulkoisen toiminnan puitteissa.
The Lisbon Treaty brings with it great potential in terms of new possibilities, responsibilities and objectives for a more active involvement of citizens and civil society in the European project, notably by introducing the Citizens' Initiative.
Lissabonin sopimus tarjoaa paljon uusia mahdollisuuksia, vastuualueita ja tavoitteita, joiden myötä kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta voivat osallistua aktiivisemmin Euroopan yhdentymishankkeeseen esimerkiksi kansalaisaloitteen välityksellä.
The Lisbon treaty broadens the scope of Community policies in areas that favour innovation: trade policy, energy, space, tourism, culture, health, etc.
Lissabonin sopimuksessa yhteisön politiikkojen toiminta-alaa laajennetaan innovaatiolle otollisille aloille, kuten kauppapolitiikka, energia, avaruus, matkailu, kulttuuri, terveys jne.
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
Lissabonin sopimuksen myötä unionin ja jäsenvaltioiden on edistettävä yhteistyötä kolmansien maiden sekä urheilun alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa.