natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The crisis has demonstrated the need to move in this direction without delay, going well beyond what has already been done, through appropriate reforms, as called for by the Larosière report and the Commission's proposals.
Kriisi on osoittanut, että on edettävä viipymättä tähän suuntaan ja nykyistä paljon pidemmälle toteuttamalla tarvittavat uudistukset, kuten De Larosièren raportissa ja komission ehdotuksissa toivotaan.
The crisis has disproportionately hit those who were already vulnerable and has created new categories of people at risk of poverty.
Kriisi on koskettanut suhteessa eniten niitä, jotka olivat jo aiemmin heikossa asemassa.
The crisis has dramatically worsened unemployment, while demographic changes threaten to further shrink the available workforce.
Kriisi on pahentanut työttömyystilannetta dramaattisesti, kun taas väestönmuutokset uhkaavat yhä pienentää saatavissa olevaa työvoimaa.
The crisis has drastically reversed the favourable economic and financial conditions that prevailed until 2007 and made clear yet again that windfalls accumulated during good times had not been sufficiently used to create room for manoeuvre when times turn bad.
Kriisi on täydellisesti muuttanut vuoteen 2007 saakka vallinneiden suotuisten talous- ja rahoitusedellytysten suunnan ja osoittanut jälleen kerran, ettei hyvinä aikoina kertyneitä odottamattomia tuloja ole säästetty riittävässä määrin luomaan liikkumavaraa huonojen aikojen koittaessa.
The crisis has emphasised the added value of policy co-ordination through the Open Method of Coordination on Social Protection and Social Inclusion (Social OMC) and provided further incentive to exploit its potential fully.
Kriisi on tuonut esille sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevalla avoimella koordinointimenetelmällä (sosiaalialan avoimella koordinointimenetelmällä) toteutetusta politiikan koordinoinnista aiheutuvan lisäarvon ja tarjonnut lisäkimmoketta sen koko potentiaalin hyödyntämiseen.
The crisis has exacerbated concerns about the sustainability of tax systems in the face of globalisation.
Kriisi on lisännyt epäilyjä verojärjestelmien kestävyydestä globaalistuvassa maailmassa.
The crisis has exacerbated the long-term social challenges Europe faces today, such as the integration of an increasing immigrant population, social exclusion and child poverty, and solidarity between generations in the context of an ageing society.
Kriisi on pahentanut Euroopan kohtaamia pitkäaikaisia yhteiskunnallisia haasteita, joita ovat kasvavan maahanmuuttajaväestön kotouttaminen, sosiaalinen syrjäytyminen ja lapsiköyhyys sekä sukupolvien välinen yhteisvastuu väestön ikääntyessä.
The crisis has exposed fundamental weaknesses of the European economy and revealed growing internal imbalances.
Kriisi paljasti Euroopan talouden perusluonteiset heikkoudet ja kasvavan sisäisen epätasapainon.
The crisis has exposed inadequacies and weaknesses in the current framework.
Kriisi on osoittanut, että nykyisessä järjestelmässä on aukkoja ja puutteita.
The crisis has exposed weaknesses and gaps in existing border management mechanisms, which have proved insufficient to guarantee effective and integrated border management.
Kriisi on paljastanut nykyisten rajavalvontamekanismien heikkoudet ja puutteet ja osoittanut, etteivät ne riitä takaamaan tehokasta ja yhdennettyä rajavalvontaa.
The crisis has exposed weaknesses in the design and implementation of the system, and of the 'Dublin' arrangements in particular.
Kriisi on paljastanut heikkouksia järjestelmän rakenteessa ja täytäntöönpanossa, ja tämä koskee erityisesti Dublin-asetukseen perustuvia järjestelyjä.
The crisis has favoured renationalisation of operations.
Kriisi on edistänyt toimintojen uudelleenkansallistamista.
The crisis has fragmented the internal market for bank credit in the EU and borrowing rates have risen disproportionally in some countries.
Kriisin vuoksi pankkiluottojen sisämarkkinat ovat EU:ssa hajanaiset, ja joissakin maissa antolainojen korot ovat nousseet suhteettomasti.
The crisis has further aggravated the labour productivity gap with the US.
Kriisi on lisännyt entisestään työvoiman tuottavuuskuilua Yhdysvaltoihin nähden.
The crisis has had a heavy impact on citizens, who expect their sacrifices to result in new perspectives.
Äskettäisellä talous- ja rahoituskriisillä on ollut raskas vaikutus kansalaisiin: kansalaisten tekemien uhrauksien on johdettava uusiin näkökulmiin.
The crisis has had a major impact on economic growth in the EU.
Nykyinen kriisi on vaikuttanut suuresti talouskasvuun EU:ssa.
The crisis has had a negative impact on consumers' purchasing power.
Kriisi vaikuttaa kielteisesti kuluttajien ostovoimaan.
The crisis has had a particularly strong impact on low-skilled workers (who account for almost 70 % of the unemployed) and has significantly raised youth unemployment.
Kriisi on vaikuttanut erityisen ankarasti matalan osaamistason työntekijöihin (joiden osuus työttömistä on lähes 70 %) ja lisännyt nuorisotyöttömien määrää huomattavasti.
The crisis has had a profound impact on national and regional budgets, limiting funding availability across all investment areas.
Kriisillä on ollut perinpohjainen vaikutus kansallisiin ja alueellisiin talousarvioihin, sillä se on rajoittanut rahoituksen saatavuutta kaikilla investointialoilla.
The crisis has had a strong negative impact on potential output growth in the EU, but potential growth was already on a downward trend well before the crisis.
Kriisillä on ollut vahva kielteinen vaikutus EU:n potentiaalisen tuotannon kasvuun, mutta potentiaalinen kasvu oli laskusuunnassa jo kauan ennen kriisiä.
The crisis has highlighted great diversity within the EU.
Kriisin myötä EU:n sisäiset huomattavat erot ovat käyneet selvästi ilmi.
The crisis has highlighted that these risks are not sufficiently mitigated in the OTC part of the market, especially as regards CDS.
Finanssikriisi on osoittanut, että näitä riskejä ei vähennetä riittävästi vakioimattomien johdannaisten markkinoilla varsinkaan luottoriskinvaihtosopimusten osalta.
The crisis has highlighted the need for promoting "working time accounts" and the flexible management of working hours.
Kriisi on osoittanut tarpeen edistää työaikapankkeja (working time accounts) ja joustavia työaikajärjestelyjä.
The crisis has highlighted the need to address incomplete, ineffective, and underperforming regulatory measures and, in many cases, to do so urgently.
Kriisi on tuonut esiin tarpeen puuttua epätäydellisiin, tehottomiin ja riittämättömiin sääntelytoimiin, usein kiireellisesti.
The crisis has increased economic and social disparities, worsening the differences between Member States (and also within them) and concentrating growth and development.
Kriisi on kasvattanut taloudellisia ja sosiaalisia eroja ja johtanut jäsenvaltioiden välisten (ja niiden sisäisten) eroavuuksien kärjistymiseen sekä kasvun ja kehityksen keskittymiseen.
The crisis has increased economic and social disparities, worsening the differences between Member States.
Kriisi on kasvattanut taloudellisia ja sosiaalisia eroja ja johtanut jäsenvaltioiden välisten eroavuuksien kärjistymiseen.
The crisis has led to a growing gap between the best and least well performing Member States, instead of the desired convergence of our economies.
Kriisi on kasvattanut entisestään eroa parhaiten ja heikoiten suoriutuvien jäsenvaltioiden välillä sen sijaan, että taloudet olisivat lähentyneet toivotulla tavalla.
The crisis has led to a significant increase in unemployment and has significantly worsened job prospects for many people, who risk withdrawing from the labour market.
Kriisi on lisännyt merkittävästi työttömyyttä ja huonontanut tuntuvasti työllisyysnäkymiä, minkä vuoksi monet ihmiset ovat vaarassa joutua syrjään työmarkkinoilta.
The crisis has led to increased risks of long-term exclusion from the labour market and society.
Aiemmat finanssikriisit ovat tulleet kalliiksi julkiselle taloudelle: ne ovat johtaneet velkasuhteen suureen, kauan jatkuneeseen kasvuun.
The crisis has led to major economic imbalances in most Member States and as from 2010 some had no option but to request external help from the European Commission and the International Monetary Fund (IMF).
Kriisi on johtanut merkittävään taloudelliseen epätasapainoon useimmissa jäsenvaltioissa, ja vuodesta 2010 alkaen joillakin jäsenvaltioilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin pyytää ulkopuolista apua Euroopan komissiolta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF).
The crisis has led to persistently negative GDP growth rates in Greece over a number of years, which, in turn, has caused serious liquidity shortages and a lack of public funds available for the public investment needed to foster a sustainable recovery.
Kreikan BKT:n kasvu on sen vuoksi ollut jatkuvasti negatiivinen useiden vuosien ajan, mistä on ollut seurauksena vakavia maksuvalmiusvajeita ja pulaa julkisista varoista, joilla voitaisiin tehdä kestävän elpymisen edistämiseksi tarvittavia julkisia investointeja.
The crisis has made greater international cooperation to fight corruption and tax evasion into an accepted fact, particularly as regards action against tax havens.
Kansainvälistä yhteistyötä korruption ja veronkierron torjumiseksi ollaan nyt vahvistamassa kriisin johdosta erityisesti veroparatiisien vastaisten toimien osalta.
The crisis has not affected all Member States to the same extent nor with the same intensity and has exacerbated the differences between Member States.
Kriisi ei ole vaikuttanut kaikkiin jäsenvaltioissa samassa laajuudessa eikä yhtä voimakkaasti, mikä kasvattaa niiden välisiä eroja.
The crisis has not just been a one-off hit, allowing us to resume "business as usual".
Kriisi ei ole ollut vain kertaluonteinen isku, jonka jälkeen voimme palata entiseen.
The crisis has not only affected many people across the EU and made them more dependent on high quality public services.
Kriisi on vaikuttanut ihmisiin kaikkialla EU:ssa ja lisännyt heidän riippuvuuttaan laadukkaista julkisista palveluista.
The crisis has not spared the maritime economy from declining revenues and downturn.
Myös meritaloudessa kriisi on johtanut tulojen vähenemiseen ja taantumaan.
The crisis has only partly, and temporarily, corrected the large macroeconomic imbalances prevailing in many Member States before its outbreak.
Kriisi on korjannut vain osittain ja tilapäisesti makrotalouden suuren epätasapainon, joka vallitsi monissa jäsenvaltioissa ennen kriisin alkua.
The crisis has prompted many governments across the world to rescue their ailing airlines.
Monet valtiot kautta maailman ovat ryhtyneet kriisin johdosta toimiin heikoissa kantimissa olevien lentoyhtiöidensä pelastamiseksi.
The crisis has prompted the emergence of a global consensus for economic and financial objectives to co-exist equally with employment and social ones.
Kriisin seurauksena vallitsee maailmanlaajuisesti yksimielisyys siitä, että taloudellisten ja rahoitukseen liittyvien tavoitteiden lisäksi on samanaikaisesti otettava huomioon työllisyyttä ja sosiaalisia näkökohtia koskevat tavoitteet.
The crisis has proven that there is no efficient price formation in highly liquid capital markets.
Kriisi on osoittanut, että hyvin likvideillä pääomamarkkinoilla ei ole tehokasta hinnanmuodostusta.
The crisis has reduced employment in RCE regions and revealed a lack of competitiveness in some of them.
Talouskriisin heikennettyä alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen alueiden työllisyystilannetta on käynyt ilmi, että osalla niistä on heikko kilpailukyky.
The crisis has reinforced a fall of trust in governance and political leadership at both national and European levels.
Kriisi on vähentänyt voimakkaasti luottamusta hallintoa ja poliittista johtoa kohtaan sekä kansallisella että EU:n tasolla.
The crisis has revealed remaining deficiencies in social systems.
Kriisi on tuonut esille sosiaaliturvajärjestelmien jäljellä olevat puutteet.
The crisis has served to make the UfM's failure, and the need for the body to be thoroughly overhauled, more palpable.
Kriisi on tuonut konkreettisemmin esiin Välimeren unionin epäonnistumisen ja tarpeen määritellä se perusteellisesti uudelleen.
The crisis has shown beyond any doubt that the financial markets have no independent capacity for self-correction through the creation of new conditions for balance, in all situations.
Kriisi on osoittanut selvästi, etteivät rahoitusmarkkinat kykene sinällään korjaamaan itseään eivätkä saavuttamaan uutta tasapainoa kaikissa tilanteissa.
The crisis has shown risks in the current governance of financial markets which have or could become real and systemic in times of serious turbulence.
Kriisi on paljastanut rahoitusmarkkinoiden nykyisessä hallintajärjestelmässä riskejä, jotka ovat muuttuneet tai voisivat muuttua todellisiksi ja systeemisiksi vakavien myllerrysten aikana.
The crisis has shown that internal flexibility can be very effective in times of economic contraction as a means of maintaining employment and lowering adjustment costs.
Kriisi on osoittanut, että sisäinen joustavuus voi olla talouden taantuman aikana erittäin tehokas keino ylläpitää työllisyyttä ja vähentää sopeuttamisen kustannuksia.
The crisis has shown that it is of utmost importance for the euro area to speak with a single voice in particular on IMF programmes, financing arrangements and crisis resolution policies.
Kriisi on osoittanut, että euroalueen on hyvin tärkeää puhua yhdellä äänellä erityisesti IMF:n ohjelmien, rahoitusjärjestelyjen ja kriisinratkaisutoimien suhteen.
The crisis has shown that it often functioned as a safety net, proving a stable source of financing at a time when private flows diminished.
Kriisi on osoittanut sen toimineen usein turvaverkkona ja vakaana rahoituslähteenä, kun yksityiset rahavirrat ovat pienentyneet.
The crisis has shown that self-regulation is not adequate when looking towards the future.
Kriisi on osoittanut, ettei itsesääntely riitä tulevaisuutta ajatellen.
the crisis has shown that the economic and financial system should hold more equity capital;
Kriisi on osoittanut, että talous- ja rahoitusjärjestelmässä tulisi olla nykyistä enemmän omaa pääomaa.
The crisis has shown that the EU needs to act to improve its economic model and restore competitiveness.
Kriisi on osoittanut, että EU:n on toteutettava toimia, joilla se voi parantaa talousmalliaan ja palauttaa kilpailukyvyn.
The crisis has shown, inter alia, that market participants did not price counterparty credit risk correctly.
Kriisi on muun muassa osoittanut, etteivät markkinatoimijat hinnoitelleet vastapuoliluottoriskiä oikein.
The crisis has since then spread to other vulnerable Member States revealing or compounding various home-grown problems, including built-up macro-economic imbalances or weaknesses in the banking sector.
Sittemmin kriisi on levinnyt muihinkin heikossa taloudellisessa asemassa oleviin jäsenvaltioihin ja tuonut esiin tai pahentanut monia kotikutoisia ongelmia, joita ovat makrotalouteen muodostuneet epätasapainotilat tai pankkisektorin heikkoudet.
The crisis has slowed the financial integration process and ambitious steps to accelerate and deepen financial integration may be needed.
Kriisi on hidastanut finanssimarkkinoiden yhdentymisprosessia, ja voidaan tarvita pitkälle meneviä toimia niiden yhdentymisen vauhdittamiseksi ja syventämiseksi.
The crisis has spurred changes in the demand for skills.
Nykyinen kriisi on jouduttanut osaamistarpeiden muuttumista.
The crisis has strengthened the long-term approach to achieve economic and social sustainability for their members.
Kriisi on vahvistanut pitkän aikavälin lähestymistapaa pyrittäessä saamaan aikaan sen jäseniä tukeva taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys.
The crisis has strengthened the long-term approach to achieve economic and social sustainability for their members.
Kriisi on vahvistanut pitkän aikavälin lähestymistapaa pyrittäessä saamaan aikaan sen jäseniä tukeva taloudellinen ja yhteiskunnallinen kestävyys.
The crisis has taken a heavy toll on Europe's societies with a sharp rise in unemployment.
Talouskriisi on koetellut tuntuvasti eurooppalaista yhteiskuntaa työttömyyden kasvaessa rajusti.
The crisis has taken a heavy toll on public finances.
Kriisi on heikentänyt julkista taloutta tuntuvasti.
The crisis has therefore shown up serious weaknesses in interconnection.
Kriisi on tuonut esiin yhteenliitäntään liittyvät vakavat puutteet.
The crisis has thus amplified some of the challenges faced by the euro area, e.g. the sustainability of public finances and potential growth, but also the destabilising role of imbalances and competitiveness divergences.
Kriisin vuoksi jotkut euroalueen kohtaamista haasteista, kuten julkisen talouden ja potentiaalisen kasvun kestävyys sekä epätasapainon aiheuttama epävakaus ja erot kilpailukyvyssä, ovat tulleet suuremmiksi.
The crisis has ultimately had, and is still having, an impact on all citizens, consumers and employees, as well as on businesses and the conditions in which they operate.
Kriisi on vaikuttanut ja vaikuttaa viime kädessä kaikkiin kansalaisiin, kuluttajiin ja työntekijöihin sekä yrityksiin ja niiden toimintaedellytyksiin.
The crisis has underlined the extent of interdependence in the European and global economies.
Kriisi on korostanut Euroopan ja koko maailman talouksien keskinäisen riippuvuuden laajuutta.
The crisis has underlined the importance of the challenge: it has accelerated the pace of economic restructuring, displacing many workers from declining sectors to unemployment due to a lack of the skills required by expanding sectors.
Kriisin myötä haasteen tärkeys on korostunut: kriisi on kiihdyttänyt talouden rakennemuutoksen tahtia ja aiheuttanut sen, että monet taantuvilla aloilla työskentelevät jäävät työttömiksi, koskei heillä ole laajentuvilla aloilla tarvittavia taitoja.
The crisis has underlined the importance of the real economy and a strong industry.
Kriisi on tuonut korostetusti esiin reaalitalouden ja vahvan teollisuuden merkityksen.
The crisis has underlined the interdependence of all EU Member States, and more particularly among those that share the same currency.
Kriisi on korostanut kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja varsinkin euroalueen maiden keskinäistä riippuvuutta.
The crisis has wiped out recent progress
Kriisi on supistanut viimeaikaista talouskasvua
The crisis has wiped out years of economic and social progress and exposed structural weaknesses in Europe's economy.
Kriisi on pyyhkinyt pois vuosien taloudellisen ja sosiaalisen edistymisen ja tuonut esiin Euroopan talouden rakenteelliset heikkoudet.
The crisis has wiped out years of economic and social progress and exposed structural weaknesses in Europe's economy.
Talouskriisi on pyyhkäissyt pois vuosien taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen ja paljastanut Euroopan talouden rakenteellisia heikkouksia.
The crisis has, furthermore, underlined how pension funds will have to be included in measures to stabilise financial markets.
Kriisi on lisäksi osoittanut voimakkaasti sen, miten eläkerahastot on sisällytettävä rahoitusmarkkinoiden vakauttamistoimenpiteisiin.
The crisis highlighted that the level of counterparty credit risk related to OTC derivatives was much higher than both market participants and regulators had previously thought.
Kriisissä on tullut esiin se, että OTC-johdannaisiin liittyvä vastapuoliluottoriski on ollut huomattavasti suurempi kuin markkinatoimijat ja sääntelyviranomaiset olivat aiemmin uskoneet.
The crisis highlighted the need to forcefully implement this reform agenda.
Kriisi on korostanut tarvetta toteuttaa tämä uudistusohjelma tehokkaasti.
The crisis highlighted weaknesses in euro area governance
Kriisi on tuonut esiin euroalueen ohjausjärjestelmän heikkoudet
The crisis hit hard: communities, citizens and businesses across Europe were put under huge pressure.
Kriisi on koetellut meitä, ja yhteisöt, kansalaiset ja yritykset kaikkialla Euroopassa ovat joutuneet valtavan paineen alle.
The crisis illustrates the extent to which national economies have become dependent on each other and how one set of policies - namely in the financial sphere - impacts on others and on developing countries.
Kriisi osoittaa, kuinka kansalliset taloudet ovat tulleet riippuvaisiksi toisistaan ja kuinka yksi politiikan ala, nimittäin rahoituspolitiikka, vaikuttaa muihin politiikkoihin ja kehitysmaihin.
The crisis impacts all Member States through declining trade, reduced availability of financing, plummeting household wealth and deteriorating confidence.
Kriisi vaikuttaa kaikkiin jäsenvaltioihin kaupan pienentymisen, rahoituksen saatavuuden vähentymisen, kotitalouksien varallisuuden laskun ja luottamuksen heikentymisen myötä.
The crisis in Asia and the problems involved in overcoming this crisis clearly indicate that the present close links between capital markets and markets for goods make it necessary to establish clear, general regulatory conditions.
Aasian talouskriisi ja sen voittamiseen liittyvät ongelmat tekevät selväksi, että nykyisten pääoma- ja tavaramarkkinoiden vahva sidonnaisuus vaatii selkeitä sääntelypoliittisia puite-ehtoja.
The crisis in business lending in Europe
Yritysluototuksen kriisi Euroopassa
The crisis in financial markets could lead to the setting up of new bodies at Community or international level with a mandate covering similar Community objectives as the beneficiaries of the proposed Community programme.
Rahoitusmarkkinoiden kriisi saattaa johtaa siihen, että yhteisöön tai kansainväliselle tasolle perustetaan uusia elimiä, joiden tehtäväkenttä kattaa samoja yhteisön tavoitteita kuin ehdotetun yhteisön ohjelman tuensaajat.
The crisis in financial markets which has unfolded since 2007 could have consequences in the field of supervision of financial institutions and markets as well as in the field of financial reporting and statutory audit.
Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden kriisi saattaa vaikuttaa rahoituslaitosten ja markkinoiden valvontaan sekä tilinpäätösraportointiin ja lakisääteiseen tilintarkastukseen.
The crisis in the banana sector does not only affect the ORs, as in Saint Lucia, there are now only 2000 planters as compared to 10 000 in 1990.
Banaanialan kriisi ei koettele pelkästään syrjäisimpiä alueita: esimerkiksi Saint Lucialla on nykyisin vain 2 000 banaaninkasvattajaa, kun heitä vuonna 1990 oli 10 000.
The crisis in the financial markets sparked a sharp downturn in the European economy.
Rahoitusmarkkinoiden kriisi ajoi Euroopan talouden jyrkkään laskusuhdanteeseen.
The crisis in the region, the Greek embargo, UN sanctions against the Federal Republic of Yugoslavia and the Kosovo crisis influenced the economic and political situation in Macedonia and directly contributed to the country's inability to focus on its own political and economic reforms.
Aluetta kohdanneet kriisit eli Kreikan kauppasaartotoimenpiteet, YK:n Jugoslavian liittovaltiolle asettamat sanktiot ja Kosovon kriisi vaikuttivat Makedonian taloudelliseen ja poliittiseen tilanteeseen ja olivat osaltaan suoranaisina syinä siihen, että maa ei pystynyt keskittymään omiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiinsa.
The crisis in the region, the Greek embargo, UN sanctions against the Federal Republic of Yugoslavia and the Kosovo crisis negatively influenced the economic and political situation in Macedonia and directly contributed to the country's inability to focus on its own political and economic reforms.
Aluetta kohdanneet kriisit, eli Kreikan kauppasaartotoimenpiteet, YK:n Jugoslavian liittovaltiolle asettamat sanktiot ja Kosovon kriisi, vaikuttivat Makedonian taloudelliseen ja poliittiseen tilanteeseen kielteisesti ja olivat osaltaan suoranaisena syynä siihen, että maa ei pystynyt keskittymään omiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiinsa.