natgillin/translations-raw huggingface dataset:
social criteria are increasingly influencing the investment decisions of individuals and institutions both as consumers and as investors,
sosiaalisiin näkökohtiin liittyvät kriteerit vaikuttavat yhä enemmän yksittäisten ihmisten ja laitosten sekä kuluttajina että sijoittajina tekemiin investointipäätöksiin
Social criteria are not included among the various criteria given as examples in the public procurement directives.
Sosiaalisia perusteita ei mainita direktiiveissä esimerkkeinä esitettyjen eri perusteiden joukossa.
Social criteria could also be developed in a specific manner in Article 53.
Ne voisi myös sisällyttää erikseen 53 artiklaan.
Social criteria in sustainable agriculture
Sosiaaliset arviointiperusteet kestävässä maataloudessa
Social criteria should also be included, simultaneously with other sectors.
Lisäksi tulisi yhtäaikaisesti muiden alojen kanssa käsitellä myös sosiaalisia kriteereitä.
Social criteria, including ILO clauses, must remain linked to the subject matter of the contract, in order to prevent purely token CSR activity, and ensure beneficial social value.
Sosiaaliset kriteerit, mukaan luettuina ILO:n standardit, on nivottava sopimuksen sisältöön, jotta estetään vain symbolinen yritysten yhteiskuntavastuu ja varmistetaan myönteinen sosiaalinen arvo.
Social data (latest estimates)
Yhteiskuntatietoutta (tuoreimmat ennusteet)
Social demands and the environmental impact of transport networks, tourist developments or new energy plants must also be considered.
Huomiota on kiinnitettävä myös sosiaalisiin vaatimuksiin, ja tarkastelua kaipaavat liikenneyhteyksien, matkailurakentamisen ja eräiden uusien energiantuotantolaitosten ympäristövaikutukset.
Social development
Sosiaalinen kehitys
Social development (youth) or employment/professional inclusion and education/vocational training (accounting 5 out of 16 OCTs and representing 33% of 11th EDF-OCT indicative territorial allocations)
sosiaalinen kehitys (nuoriso) tai työllisyys ja/tai ammatillinen osallisuus ja koulutus (koskee viittä MMA:ta 16:sta; 33 prosenttia yhdennentoista EKR:n ohjeellisista hallintoaluekohtaisista MMA-määrärahoista);
Social Development - Youth
Sosiaalinen kehitys – Nuoriso
Social development and employment
Sosiaalinen kehitys ja työllisyys
Social development and improvement of living conditions, establishing the rule of law and ensuring greater predictability in the conditions and environment for business, as well as building a market economy, call for determined action.
Yhteiskunnan kehittäminen ja elinolosuhteiden parantaminen, oikeusvaltion rakentaminen, nykyistä paremmin ennustettavissa olevan ja yritystoimintaa suosivan toimintaympäristön luominen sekä markkinatalouden edistäminen Venäjällä vaativat päättäväisiä toimia.
Social development cannot be fully realised unless there is a fluid social dialogue on the problems which the peoples of these countries have to confront.
Maiden sosiaalinen kehittäminen ei onnistu täydellisesti ilman sujuvaa sosiaalidialogia ongelmista, joihin on puututtava.
Social development is one of the priorities of EC development assistance.
Sosiaalinen kehitys on yksi EY:n kehitysavun painopistealoista.
Social development within regeneration areas will require investment and novel solutions to focus on key issues such as sustainable housing, provision of effective health care and delivery of relevant education;
Elvytettävien alueiden sosiaalinen kehittäminen edellyttää investointeja ja uudenlaisia ratkaisuja, joissa keskitytään avainkysymyksiin, joita ovat esimerkiksi kestävyysperiaatteita noudattava asuminen, tehokkaan terveydenhuollon tuottaminen ja asianmukaisen koulutuksen tarjoaminen.
Social development, establishing the rule of law and creating a more predictable business environment and living conditions, and strengthening the market economy call for determined action in all sectors of society.
Yhteiskunnan kehittäminen, oikeusvaltion ja paremmin ennustettavissa olevien elin- ja toimintaolosuhteiden aikaansaaminen sekä markkinatalouden vahvistaminen vaativat määrätietoista toimintaa yhteiskunnan kaikilla sektoreilla.
Social development, i.e. the creation of stable living conditions and a stable business environment, calls for determined action in all sectors of society.
Yhteiskunnan kehittäminen ja vakaiden elin- ja toimintaolosuhteiden aikaansaaminen vaatii määrätietoista toimintaa yhteiskunnan kaikilla sektoreilla.
Social development, i.e. the creation of stable living conditions and a stable business environment, requires much in terms of effort and resources – it is a time-consuming process and places very heavy demands on the authorities responsible for it.
Yhteiskunnan kehittäminen ja vakaiden elin- ja toimintaolosuhteiden aikaansaaminen vaatii runsaasti työtä ja varoja – se on aikaa vievä prosessi ja erittäin vaativa tehtävä siitä vastuussa oleville viranomaisille.
Social development, including employment, access to social services, social integration and social regulation, is an essential part of efforts towards poverty reduction.
Sosiaalinen kehitys sekä työllisyys, mahdollisuus käyttää sosiaalipalveluita, sosiaalinen osallisuus ja sosiaalinen sääntely ovat keskeisiä tekijöitä pyrittäessä vähentämään köyhyyttä.
Social development, strengthening the rule of law and creating a more predictable business environment and living conditions, as well as strengthening the market economy, call for determined action in all sectors of society.
Yhteiskunnan kehittäminen, oikeusvaltion vahvistaminen ja paremmin ennustettavissa olevien elin- ja toimintaolosuhteiden aikaansaaminen sekä markkinatalouden vahvistaminen vaativat määrätietoista toimintaa yhteiskunnan kaikilla sektoreilla.
Social development: primary education for all by 2015, gender equality in primary and secondary education by 2005, fall by two-thirds in mortality rate of new-born and young children by 2015, access to reproductive health for all those of procreating age by 2015.
Yhteiskunnallinen kehitys: peruskoulutus kaikille vuoteen 2015 mennessä, sukupuolten tasa-arvo perus- ja keskiasteen koulutuksessa vuoteen 2005 mennessä, vastasyntyneiden ja pienten lasten kuolleisuuden vähentäminen kahdella kolmanneksella vuoteen 2015 mennessä, suvunjatkamiseen liittyvän terveydenhuollon takaaminen kaikille sukukypsille ihmisille vuoteen 2015 mennessä.
Social dialogue
Sosiaalidialogi
Social dialogue
Sosiaalinen vuoropuhelu
Social dialogue
Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu
Social dialogue
Työmarkkinavuoropuhelu
Social dialogue
Yhteiskunnallinen vuoropuhelu
Social dialogue (SOC/507) presentation at the meeting dedicated to "20 years of the Tripartite Council of the Republic of Lithuania" (2112192)
Sosiaalinen vuoropuhelu (asiakokonaisuus SOC/507), esittely aiheesta "Liettuan tasavallan kolmikantaneuvosto 20 vuotta" pidettävässä kokouksessa (2112192)
Social dialogue (SOC/507) presentation at the meeting dedicated to "20 years of the Tripartite Council of the Republic of Lithuania" (2112192)
Sosiaalinen vuoropuhelu (asiakokonaisuus SOC/507), esittely aihetta "Liettuan tasavallan kolmikantaneuvosto 20 vuotta" käsittelevässä kokouksessa (2112192)
Social dialogue also plays a key role in framing collective and/or firm level solutions enabling "insiders" as well as "outsiders" to make successful transitions between different employment situations while also assisting businesses to respond more flexibly to the demands of an innovation-driven economy and to changes in the competitive landscape brought about by restructuring.
Myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on keskeinen asema sellaisten kollektiivisten tai yritystason ratkaisujen kehittämisessä, joiden avulla sekä ”mukanaolijat” että ”ulkopuoliset” voivat onnistuneesti siirtyä työllisyystilanteesta toiseen ja jotka lisäksi auttaisivat yrityksiä vastaamaan joustavammin innovaatiovetoisen talouden vaatimuksiin ja kilpailuympäristön muuttumiseen rakennemuutosten seurauksena.
Social dialogue and civil society commitment can also play a particularly important role in overcoming problems of the mutual relations between various nationalities and ethnic groups9.
Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on erityisen tärkeää ratkaistaessa ongelmia, jotka koskevat eri kansallisuuksien ja etnisien ryhmien edustajien välisiä suhteita9.
Social dialogue and civil society commitment can also play a particularly important role in overcoming problems of the mutual relations between various nationalities, ethnic and cultural groups10.
Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on erityisen tärkeää ratkaistaessa ongelmia, jotka koskevat eri kansallisuuksien sekä etnisien ja kulttuuristen ryhmien edustajien välisiä suhteita10.
Social dialogue and civil society dialogue with all relevant stakeholders will take on an important, influential role in overcoming these challenges.
Vastattaessa näihin haasteisiin työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelulla kaikkien keskeisten sidosryhmien kanssa on tärkeä ja suuntaa-antava rooli.
Social dialogue and collective bargaining agreements are key instruments for complementing national reform plans with the gender dimension.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimukset ovat perustavan tärkeitä välineitä, joilla sukupuoliulottuvuus sisällytetään kansallisiin uudistussuunnitelmiin niiden täydentämiseksi.
Social dialogue and collective bargaining are crucial instruments in the design and implementation of any type of labour market reform, including flexicurity.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat oleellisia välineitä kaikenlaisten työmarkkinauudistusten, myös joustoturvan, suunnittelussa ja toteuttamisessa.
Social dialogue and collective bargaining have been successful in many workplaces such as call centres in addressing grey areas and improving working conditions.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja keskitetyn sopimisen avulla on monissa työpaikoissa, kuten puhelinpalvelukeskuksissa, onnistuttu poistamaan harmaita alueita ja parantamaan työoloja.
Social dialogue and collective bargaining should be rolled out at all levels in all countries to ensure that restructuring is managed in a socially acceptable way.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja on edistettävä kaikilla tasoilla kaikissa maissa, jotta uudelleenjärjestelyt voidaan toteuttaa yhteiskunnallisesti hyväksyttävien suuntaviivojen mukaisesti.
Social dialogue and collective bargaining were crucial to relocations being handled properly, despite the considerable differences between Member States in terms of their level of development and the volume of activity in this field.
Työmarkkinavuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat keskeisellä sijalla puututtaessa tarkoituksenmukaisesti yritysten siirtymiseen, vaikka jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja siinä, miten kyseiset käytännöt ovat kehittyneet ja miten ne toimivat.
Social dialogue and consultation must create the right conditions for workers to participate in change, by anticipating new developments in enterprises, sectors of industry and countries.
Sosiaalisella vuoropuhelulla ja neuvotteluilla on luotava edellytykset palkansaajien osallistumiselle muutokseen ennakoimalla kehitystä yrityksissä, teollisuuden aloilla ja eri alueilla.
Social dialogue and disability
Sosiaalidialogi ja vammaisuus
Social dialogue and economic and social rights in Turkey (2001).
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sekä sosiaaliset ja taloudelliset oikeudet Turkissa (2001)
Social dialogue and employee participation, essential for anticipating and managing industrial change (CCIC)
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöiden osallistuminen – avaintekijät teollisuuden muutosten ennakoinnissa ja hallinnassa (CCMI)
Social dialogue and employee participation, essential for anticipating and managing industrial change (own-initiative)
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöiden osallistuminen – avaintekijät teollisuuden muutosten ennakoinnissa ja hallinnassa (oma-aloitteinen lausunto)
Social dialogue and employee participation, essential for anticipating and managing industrial change.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöiden osallistuminen – avaintekijät teollisuuden muutosten ennakoinnissa ja hallinnassa.
Social dialogue and enlargement
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja yhteisön laajentuminen
Social dialogue and enlargement, a decisive challenge for the Union
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja laajentuminen: ratkaiseva haaste unionille
Social dialogue and especially collective bargaining should be intensified at national and EU levels.
Sosiaalista vuoropuhelua ja erityisesti työehtosopimusneuvotteluja on tiivistettävä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tasolla.
Social dialogue and industrial change
"työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja teollisuuden muutokset"
Social dialogue and industrial change
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja teollisuuden muutokset
Social dialogue and social partner organisations
Työmarkkinavuoropuhelu ja työmarkkinajärjestöt
Social dialogue and social partners
Yhteiskunnallinen vuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolet
Social dialogue and social partners' organisations
Työmarkkinavuoropuhelu ja työmarkkinajärjestöt
Social dialogue and social partnership
Sosiaalidialogi ja työmarkkinaosapuolet
Social dialogue and social partnership at all levels are essential in anticipating and managing positively change in general and restructuring in particular.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja yhteistyö ovat välttämättömiä kaikilla tasoilla, jos halutaan positiivisesti ennakoida ja hallita muutosta yleensä ja etenkin rakenneuudistusta.
Social dialogue and social partnerships are also a fundamental element of efficient and responsible restructuring.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja yhteistyö ovat myös olennainen osa tehokasta ja vastuullista rakenneuudistusta.
Social dialogue and the involvement the organisations of employers and workers in the design and implementation of social and employment policy and the functioning of the labour market institutions can be a driving force behind successful reforms having an effective impact on the day to day life of citizens.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen osallistuminen sosiaali- ja työllisyyspolitiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon samoin kuin työmarkkinalaitosten toiminta voivat toimia sellaisten onnistuneiden reformien moottorina, joilla on todellista vaikutusta kansalaisten arkielämään.
SOCIAL DIALOGUE AND WORKER INVOLVEMENT
TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN VUOROPUHELU JA TYÖNTEKIJÖIDEN OSALLISTUMINEN
Social dialogue as a tool and expression of democracy in the workplace
Työmarkkinavuoropuhelu demokratian välineenä ja ilmentymänä työelämässä
Social dialogue at all levels is a key instrument.
Keskeisenä välineenä on kaikilla tasoilla käytävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.
Social dialogue at Community level may, in accordance with Article 139(1) of the Treaty, lead to contractual relations, including agreements, should management and labour (the ‘social partners’) so desire.
Yhteisön tasolla käytävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voi perustamissopimuksen 139 artiklan 1 kohdan mukaan johtaa työnantajien ja työntekijöiden, jäljempänä ’työmarkkinaosapuolet’, niin halutessa sopimussuhteisiin, mukaan lukien sopimusten tekeminen.
Social dialogue at EU and national levels has a central role on this road.
EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla käytävällä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tässä kehityskulussa keskeinen merkitys.
Social dialogue at European level
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu Euroopan tasolla
Social dialogue at European level between confederations and sectors, at national and at regional level must focus on steering the forthcoming changes in such a way as to achieve an inclusive development model.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, jota käydään Euroopan tasolla keskusjärjestöjen ja eri alojen kesken sekä jäsenvaltio- ja aluetasolla, on tarkasteltava sitä, miten tulevia muutoksia voidaan hallita niin, että tuloksena on osallistava kehitysmalli.
Social dialogue at European level is essential to facilitating change.
Euroopan tasoinen sosiaalinen vuoropuhelu on olennaisen tärkeää muutoksen edistämiseksi.
Social dialogue at European level is, as in many Member States, organised on a sectoral and a cross-industry basis.
Euroopan tasolla ja monissa jäsenvaltioissakin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on järjestetty sekä aloittain että eri alat kattavalla tavalla.
Social dialogue at European level plays a key role in the management of change in industrial relations, as well as providing a platform for consultation on a wide variety of issues.
Euroopan tasolla käytävällä sosiaalisella vuoropuhelulla on keskeinen asema työmarkkinasuhteissa tapahtuvien muutosten hallitsemisessa ja neuvottelufoorumina monille erityyppisille aiheille.
Social dialogue at interprofessional level:
Työmarkkinaosapuolten alojenvälinen vuoropuhelu:
Social dialogue at sectoral level:
Työmarkkinaosapuolten alakohtainen vuoropuhelu:
Social dialogue at the sectoral level (at the national as well as at the European level) is the most important instrument to construct a bridge between the views of employers, self-employed and workers and the goals of EU policy.
Alakohtainen sosiaalidialogi (sekä maakohtaisesti että eurooppalaisissa yhteyksissä) on kaikkein tärkein väline rakennettaessa siltaa työnantajien, yksityisyrittäjien ja työtekijöiden näkemysten sekä EU:n politiikan tavoitteiden välille.
Social dialogue at various levels is needed in order to promote transparency and acceptance by the people concerned, and to initiate education and retraining programmes for all workers to bring their skills into line with changing demands on the labour market.
Tarvitaan eri tasojen työmarkkinavuoropuhelua avoimuuden lisäämiseksi ja hyväksynnän lujittamiseksi vaikutusten kohteena olevien henkilöiden keskuudessa sekä jatko- ja uudelleenkoulutusohjelmien tarjoamiseksi kaikille työntekijöille, jotta he voivat mukauttaa osaamisensa työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin.
Social dialogue between confederations and sectors should include specific projects anticipating the effects of the changeover on production systems in the various sectors concerned.
Keskusjärjestöjen ja eri alojen välisessä vuoropuhelussa olisi käsiteltävä erityishankkeita, joissa ennakoidaan muutoksen vaikutuksia tuotantojärjestelmiin eri sektoreilla.
social dialogue between employers and workers and the strengthening of their organisations;
työnantajien ja työntekijöiden välistä työmarkkinavuoropuhelua sekä heidän organisaatioidensa vahvistamista
Social dialogue between employers and workers at both national and EU level is vital to the smooth operation of the sector.
Kuljetussektorin asianmukaisen toiminnan välttämättömänä edellytyksenä on se, että työnantaja- ja työntekijäosapuolen välistä työmarkkinavuoropuhelua käydään sekä maakohtaisesti että Euroopan tasolla.
Social dialogue between social and economic players, between businessmen and workers through unions and employers' associations, is the cornerstone to the success of projects and initiatives.
Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden sekä työnantajien ja työntekijöiden käymä työmarkkina­vuoropuhelu työntekijä- ja työantajajärjestöjen välityksellä on keskeisellä sijalla ryhdyttäessä työstämään hankkeita ja aloitteita.
Social dialogue between the social partners can play a major role in this process.
Tässä prosessissa työmarkkinaosapuolten välisellä sosiaalidialogilla voi olla keskeinen rooli.
Social dialogue between trade unions and employers plays an important role in sustaining reform efforts.
Ammattiliittojen ja työnantajien välisellä työmarkkinavuoropuhelulla on tärkeä rooli uudistustyön etenemisessä.
Social dialogue can influence change to meet the goals of the EU 2020 and to develop sustainable entrepreneurship.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu saattaa vaikuttaa muutokseen, jonka pohjalta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteet ja kehittää kestäväpohjaista yrittäjyyttä.
Social dialogue can make an important contribution to overcoming some of the obstacles that still exist, including at transnational level, for a wider use of employee financial participation schemes.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi olla merkittävä vaikutus, kun halutaan ratkaista joitakin vielä olemassa olevia (myös maiden välisiä) esteitä, jotka vaikeuttavat työntekijöiden taloudellisten osallistumisjärjestelmien käytön laajentamista.
Social Dialogue Committee
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelukomitea
Social Dialogue Committee
Työmarkkina­osapuolten vuoropuheluun liittyvä komitea
Social dialogue committees have been set up in all ministries and prefectures; these committees have to be consulted on matters relating to economic restructuring and privatisation.
Jokaiseen ministeriöön ja maakuntaan on perustettu sosiaalisen vuoropuhelun valiokuntia, joita on kuultava taloudellisten rakenteiden uudistamista ja yksityistämistä koskevissa asioissa.
Social dialogue could also be developed at branch and regional level.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua voitaisiin myös kehittää toimialakohtaisella tai alueellisella tasolla.
Social dialogue could be given priority in matters relating to organisation of working time, lifelong learning and starting and ending working life.
Ensi sijassa voitaisiin käyttää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, kun käsitellään työajan organisointia, elinikäistä oppimista sekä työuran aloittamista ja lopettamista.
Social dialogue emerged from the consultation.
Kuulemisessa nousi esiin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.
Social dialogue facilitated the transposition of certain directives.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu helpotti eräiden direktiivien saattamista osaksi maan lainsäädäntöä.
Social dialogue has a central role on this road.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tässä kehityskulussa keskeinen merkitys.
Social dialogue has a special role to play here.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla tulisi tässä yhteydessä olla keskeinen rooli.
Social dialogue has an important role to play here.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tässä yhteydessä tärkeä rooli.
Social dialogue has an important role to play in skills definition, acquisition and recognition, especially in emerging economic sectors.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on erityisesti talouden uusilla toimialoilla merkittävällä sijalla, kun osaamista määritellään, hankitaan ja tunnustetaan.
Social Dialogue has been a traditional policy tool in the EU steel framework since the creation of the European Coal and Steel Community (ECSC) in 1952.
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ollut perinteinen osa EU:n teräsalan järjestelyjä aina vuodesta 1952, jolloin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö perustettiin.
Social dialogue has its own clear legal basis, enshrined in the Treaty28, and represents a special, highly qualified form of governance based on the particular remit of the social partners (especially their ability to conclude binding agreements) and its own specific objectives.
Sosiaalisella vuoropuhelulla on selkeä, perustamissopimukseen ankkuroitu28 oikeusperusta, ja se edustaa työmarkkinaosapuolten erityisen toimivallan (etenkin mahdollisuus tehdä sitovia sopimuksia) ja tavoitteenasettelun vuoksi erityisasiantuntemusta edellyttävää hallintotapaa.
Social dialogue has now reached maturity and the time has come to opt for a more quality‑oriented approach and to analyse its strengths and weaknesses at every level.
Nyt kun työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ennättänyt aikuisikään, on tarpeen omaksua enemmän laatuun painottuva toimintamalli ja analysoida sosiaalisen vuoropuhelun vahvuuksia ja heikkouksia kaikilla tasoilla.
Social dialogue helps produce a better policy supported by the society at large, rather than stubbornly persisting, against one's better judgement, with a policy that has proved to have harmful consequences for the economy, public finances and social cohesion.
Työmarkkinaosapuolten kuulemisella pyritään kehittämään politiikkaa, jolla on suuren yleisön tuki, eikä sen tuloksena saa olla vasten parempaa tietoa itsepäinen tarrautuminen politiikkaan, jonka tuhoisat seuraukset sekä taloudelle ja julkistaloudelle että sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle on jo osoitettu.