natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Greenhouse gas emissions from shale gas production in Europe could, while being estimated to 1-5% higher per unit of electricity generated compared to conventional natural gas extracted in the EU (provided emissions are properly controlled), be 41% to 49% lower than emissions from coal-based electricity generation, 2% to 10% lower than emissions from electricity generated from conventional pipeline gas produced outside Europe, and 7% to 10% lower than electricity generated from LNG imported into Europe13.
Euroopan liuskekaasutuotannosta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, joiden arvioidaan olevan 1–5 prosenttia korkeammat tuotettua sähköyksikköä kohden verrattuna EU:ssa porattuun tavanomaiseen maakaasuun (olettaen, että päästöjä valvotaan asianmukaisesti), voisivat olla 41–49 prosenttia alhaisemmat kuin hiilipohjaisen sähköntuotannon päästöt, 2–10 prosenttia alhaisemmat kuin Euroopan ulkopuolelta tuodusta tavanomaisesta putken kautta siirrettävästä kaasusta valmistetun sähkön päästöt sekä 7–10 prosenttia alhaisemmat kuin Eurooppaan tuodusta nesteytetystä maakaasusta tuotetun sähkön päästöt13.
Greenhouse gas emissions from the EU's energy and carbon-intensive industries must come down significantly to be compatible with the EU's long term GHG objective.
EU:n energia-alan ja runsaasti hiiltä käyttävien teollisuudenalojen kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä merkittävästi, jotta EU:n pitkän aikavälin kasvihuonekaasupäästötavoitteet voidaan saavuttaa.
Greenhouse gas emissions from the EU-25 and the EU-15 both increased between 2002 and 2003, though emissions were below emissions in the base year by 8% and 1.7% respectively (Figure 1) alongside a 27% economic growth for the EU-15.
Sekä EU-25:n että EU-15:n kasvihuonekaasupäästöt lisääntyivät vuosina 2002–2003, vaikka päästöt vähenivätkin vertailuvuodesta kahdeksan prosenttia (2002) ja 1,7 prosenttia (2003) (kuvio 1) ja EU-15:n talouskasvu oli 27 prosenttia.
Greenhouse gas emissions from the production and use of transport fuels, biofuels and other bioliquids shall be calculated as:
Liikenteen polttoaineiden, biopolttoaineiden ja muiden bionesteiden tuotannosta ja käytöstä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt lasketaan seuraavasti:
Greenhouse gas emissions from the transport sector, with the trends of the last years continuing, are projected to grow by about 50% between 1990 and 2010.
Jos kehitys jatkuu samansuuntaisena kuin viime vuosina, liikenteestä peräisin olevat kasvihuonekaasupäästöt kasvavat todennäköisesti noin 50 prosenttia vuosien 1990 ja 2010 välisenä aikana.
Greenhouse gas emissions had in 2012 decreased by 18% from 1990, and are expected to reduce further by 24% by 2020.
Kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2012 vähentyneet 18 prosentilla vuodesta 1990, ja niiden odotetaan vähenevän edelleen 24 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.
Greenhouse gas emissions had in 2012 decreased by 18% from 1990, and based on the measures agreed on so far, are expected to reduce further by 24% and 32% by 2020 and 2030 respectively.
Kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2012 vähentyneet 18 prosentilla vuodesta 1990, ja niiden odotetaan tähän asti päätettyjen toimenpiteiden perusteella vähenevän edelleen 24 prosentilla vuoteen 2020 mennessä ja 32 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.
Greenhouse gas emissions had in 2012 decreased by 18% from 1990, and based on the measures agreed on so far, are expected to reduce further by 24% by 2020 and by 32% by 2030.
Kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2012 vähentyneet 18 prosentilla vuodesta 1990, ja niiden odotetaan tähän asti päätettyjen toimenpiteiden perusteella vähenevän edelleen 24 prosentilla vuoteen 2020 mennessä ja 32 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.
Greenhouse gas emissions in 2000, 2012 and 2020
Kasvihuonekaasupäästöt vuosina 2000, 2012 ja 2020
Greenhouse gas emissions in 2012 decreased by 18% relative to emissions in 1990 and are expected to reduce further to levels 24% and 32% lower than in 1990 by 2020 and 2030 respectively on the basis of current policies.
Vuonna 2012 kasvihuonekaasupäästöt olivat 18 prosenttia pienemmät kuin vuonna 1990, ja nykyisillä toimenpiteillä niiden odotetaan vähenevän edelleen tasolle, joka on vuoteen 2020 mennessä 24 prosenttia ja vuoteen 2030 mennessä 32 prosenttia vuoden 1990 tasosta.
Greenhouse gas emissions in CO2 equivalents (excl. LULUCF emissions and removals) and Kyoto Protocol targets for 2008-2012
Kasvihuonekaasupäästöt hiilidioksidiekvivalentteina (ei sisällä LULUCF-toimista aiheutuvia päästöjä ja poistoja) ja Kioton pöytäkirjan tavoitteet vuosiksi 2008–2012
Greenhouse gas emissions increased by 33% during the period 1990 to 2007 but have since fallen on the back of high oil prices, increased efficiency of passenger cars and slower growth in mobility.
Kasvihuonekaasupäästöt kasvoivat 33 prosenttia vuosina 1990–2007, mutta ovat sen jälkeen vähentyneet korkeiden öljynhintojen, autojen parantuneen polttoainetehokkuuden ja liikkuvuuden kasvun hidastumisen myötä.
Greenhouse gas emissions monitoring mechanism
kasvihuonekaasu­päästöjen seurantajärjestelmä
Greenhouse gas emissions monitoring mechanism
"kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmä"
Greenhouse gas emissions permits
Luvat kasvihuonekaasujen päästämiseen
Greenhouse gas emissions permits shall contain the following:
Lupien kasvihuonekaasujen päästämiseen on sisällettävä seuraavat tiedot:
greenhouse gas emissions produced by fossil fuels used in urban transport and domestic heating and air-conditioning systems;
aloitteet, joiden avulla pyritään rajoittamaan kaupunkiliikenteessä sekä lämmitys‑ ja jäähdytysjärjestelmissä käytettävistä fossiilisista polttoaineista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä
greenhouse gas emissions should be reduced by 20% compared to 1990 levels;
Vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä 20 %:lla vuoteen 1990 verrattuna.
Greenhouse gas emissions target
Kasvihuonekaasupäästöjä koskeva tavoite
Greenhouse gas emissions trading (Green Paper)
Vihreä kirja kasvihuonekaasujen päästökaupasta Euroopan unionissa
Greenhouse gas emissions trading and energy taxation are different economic instruments, operating by different legal means but partially pursuing the same objectives, in particular as concerns targeted CO2 taxes.
Kasvihuonekaasupäästöjen kauppa ja energiaverotus ovat erilaisia taloudellisia ohjauskeinoja, jotka toimivat erilaisin oikeudellisin perustein, mutta tähtäävät osittain samoihin tuloksiin, erityisesti hiilidioksidin kohdennetun verotuksen suhteen.
Greenhouse gas emissions, including CO2 emissions, from renewable energy sources are either low or zero.
Uusiutuvien energialähteiden kasvihuonekaasupäästöt, myös hiilidioksidipäästöt, ovat joko vähäisiä tai niitä ei synny lainkaan.
Greenhouse gas emissions2
Kasvihuonekaasujen päästöt2
Greenhouse gas reductions beyond the ETS
Kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset päästökauppajärjestelmän ulkopuolella
Greenhouse gas* emissions in the EU
Kasvihuonekaasujen* päästöt EU:ssa
Greenhouse gases
Kasvihuone-kaasut
Greenhouse gases and use of wood as a substitute
Kasvihuonekaasut ja puun käyttö korvikkeena
Greenhouse gases and use of wood as substitute
Kasvihuonekaasut ja puun käyttö korvikkeena
Greenhouse gases emissions
Kasvihuonekaasujen päästöt
Greenhouse gases emissions has been selected as there is scientific evidence that increases in the atmospheric concentration of greenhouse gases (due mainly to human activities) give rise to climate change.
Kasvihuonekaasujen päästöt on valittu mukaan, koska on olemassa tieteellisiä todisteita, että ilmastonmuutosten yhtenä syynä on ilmakehän kasvihuonepäästöpitoisuuksien kasvu (joka johtuu lähinnä ihmisen toimista).
Greenhouse gases from agricultural production
Maataloustuotannon kasvihuonekaasut
GREENHOUSE GASES REFERRED TO IN ARTICLES 3 AND 26
3 ja 26 ARTIKLASSA TARKOITETUT KASVIHUONEKAASUT
Greenhouse-gas emission
Kasvihuonekaasujen päästöjen päästöoikeuksien kauppa
Greenhouses heated using a mixture of wood chips and peat
kasvihuoneiden lämmitys hakkeen ja turpeen sekoituksella
Greening alone is, however, far from enough to ensure industrial growth and jobs.
Viherryttäminen yksinomaan ei kuitenkaan riitä alkuunkaan teollisuuden kasvun ja työpaikkojen varmistamiseksi.
Greening and innovation
Ympäristöseikkojen huomioonottaminen ja innovaatio
Greening banking standards is therefore an essential requirement to shift private financing from conventional toward low carbon and climate resilient investments.
Pankkitoimintaa koskevien standardien viherryttäminen on siksi olennainen edellytys, jotta yksityinen rahoitus siirtyisi tavanomaisista investoinneista vähähiilisiin ja ilmastonmuutoksen kestäviin investointeihin.
Greening EU funding for hydrologic projects in the EU Member States and CEECs
EU:n jäsenvaltioiden ja KIE-maiden vesihankkeille myönnettävän EU-rahoituksen ympäristönäkökohtien osuuden lisääminen
Greening European industry and making the transition to a low-carbon and environmentally resource-efficient economy by 2050, on the basis of a new industrial policy, are priorities;
Euroopan teollisuuden viherryttäminen sekä siirtyminen vuoteen 2050 mennessä vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen talouteen uudistetun teollisuuspolitiikan avulla on ensisijaisen tärkeää.
greening in proportion to the value of the basic payment
viherryttäminen prosenttiosuutena perustuen arvosta
Greening Land-Use Planning and Management Decisions
Ympäristönäkökohdat maankäytön suunnittelua ja hallintaa koskevissa
Greening Land-Use Planning and Management Decisions
Ympäristönäkökohdat maankäytön suunnittelua ja hallintaa koskevissa päätöksissä
Greening of direct payments
Suorien tukien viherryttäminen
Greening of direct payments in CAP
Suorien tukien viherryttäminen YMP:n alalla
Greening of pillar 1, especially in ecological focus areas,
ensimmäisen pilarin viherryttäminen etenkin ekologisilla painopistealueilla
Greening of transport
Liikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen
Greening our economy offers new jobs and they require new skills.
Kehittymässä oleva ympäristöystävällinen talous luo uusia työpaikkoja, joihin vaaditaan uusia taitoja.
Greening payments
Viherryttämistuki
Greening private procurement
Yksityiset hankinnat ympäristöystävällisemmiksi
Greening the economy is an opportunity for business.
Talouden viherryttäminen on liiketoiminnalle mahdollisuus.
Greening the economy is not only about the creation of new industries.
Talouden muuttaminen ympäristöä säästävämmäksi ei liity pelkästään uusien alojen luomiseen.
Greening the EU budget
"Vihreämpi varainhoito"
Greening the European semester
EU-ohjausjakson viherryttäminen
Greening the Financial Sector
Rahoitusalan ekologisen kestävyyden parantaminen
Greening the Treaty, part III: proposals for the 2000 Intergovernmental Conference (treaty of Nice)
Ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen perustamissopimuksessa, osa III: ehdotukset vuoden 2000 hallitustenväliselle konferenssille (Nizzan sopimus)
Greening Transport
Ympäristöystävällisempi liikenne
Greenland halibut
Mustaeväkampela
Greenland Halibut (1)
Grönlanninpallas (1)
Greenland is confronted with specific economic and social structural problems: (a) high level of imports; (b) exports are highly reliant on the fisheries sector; (c) the fiscal deficit of the Government of Greenland that, without the grants from Denmark and the EU, would exceed 30% of GDP annually.
Grönlannilla on erityisiä taloudellisia ja sosiaalisia rakenneongelmia: a) tuonnin määrä on suuri, b) vienti perustuu paljolti kalastukseen; c) ilman Tanskalta ja EU:lta saatavia avustuksia Grönlannin julkisen talouden alijäämä olisi yli 30 prosenttia suhteessa vuotuiseen BKT:hen.
Greenland is part of Denmark but has enjoyed far-reaching self-rule since 2009; it is not part of the EU but does have a partnership agreement with it.
Grönlanti kuuluu Tanskaan, mutta sillä on vuodesta 2009 pitkälle menevä itsehallinto ("Self-Rule"); se ei kuulu EU:hun mutta sillä on kumppanuussopimus EU:n kanssa.
Greenland is part of Denmark but has enjoyed far-reaching self-rule since 2009; it is not part of the EU but does have a partnership agreement with it.
Grönlanti kuuluu Tanskaan, mutta sillä on vuodesta 2009 pitkälle menevä itsehallinto (”Self-Rule”); se ei kuulu EU:hun mutta sillä on kumppanuussopimus EU:n kanssa.
Greenland shall be required by the Commission to provide all the data and information necessary, in line with the international commitments on aid effectiveness, to permit the monitoring and evaluation of the concerned measures.
Grönlannin on toimitettava komissiolle kaikki asianomaisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittava data ja tiedot tuen tuloksellisuutta koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti.
Greenland shall conduct regular checks to ensure that the actions to be financed from the European Union budget have been implemented correctly.
Grönlanti tarkastaa säännöllisesti, että Euroopan unionin talousarviosta rahoitettavat toimet on toteutettu asianmukaisesti.
Greenland takes part in this cooperation as a full member.
Grönlanti osallistuu yhteistyöhön täysipainoisena jäsenenä.
Greenlanders enjoy the citizenship of the Member State to which they are constitutionally linked (Denmark), and subsequently hold EU citizenship, making for the corresponding parts of the Treaty to apply to them.
Grönlantilaisilla on sen jäsenvaltion (Tanskan) kansalaisuus, johon he ovat perustuslaillisesti sidoksissa, ja sitä kautta myös unionin kansalaisuus, minkä vuoksi heihin sovelletaan perussopimusten soveltuvia osia.
GreenLight52 is a voluntary initiative encouraging non-residential electricity consumers (public and private) to reduce their lighting energy use by installing energy-efficient lighting technologies in their facilities;
GreenLight52 on vapaaehtoinen aloite, jossa muiden kuin asuinrakennusten sähkönkuluttajia (julkisia ja yksityisiä) kannustetaan vähentämään valaistukseen käyttämäänsä energiaa asentamalla tiloihinsa energiatehokasta valaistusteknologiaa.
Greenpeace called for a prevention target of minus 25% in five years and a ban on PVC and toxic substances.
Greenpeace vaati jätteiden syntymisen ehkäisemistä tehostettavaksi 25 prosentilla viiden vuoden aikana ja PVC:n ja myrkyllisen aineiden käyttökieltoa.
Greenpeace has proposed that economic activity not be allowed unconditionally in the Arctic without prior agreement on the principles for protecting the region.
Greenpeace on esittänyt, ettei arktisella alueella saisi ehdotta harjoittaa taloudellista toimintaa ennen kuin on sovittu alueen suojelemisen periaatteista.
Greenpeace has proposed that economic activity should be banned in the Arctic and the region left untouched.
Greenpeace on esittänyt, ettei arktisella alueella saisi harjoittaa taloudellista toimintaa, vaan alue jätettäisiin koskemattomaksi.
Greenpeace International, EC Unit
Greenpeace International, EC-Unit
Greenpeace, for example, is active in this area.
Esimerkiksi Greenpeace on tällä alalla aktiivinen organisaatio.
Greenwashing can also include poor practices in the supply chain linked to unhealthy working conditions with harmful products;
Viherpesuun saattaa liittyä myös epäterveellisiin työoloihin ja haitallisiin tuotteisiin liittyviä toimitusketjun huonoja käytänteitä.
Greenwich Mean Time:
kello 1 aamuyöllä (GMT):
Greeting cards.
Onnittelukortit.
Greg Richards (for Group I)
Greg Richards (ryhmä I:n asiantuntija)
Gregor Lahounik (for Group II)
(ryhmä II:n asiantuntija)
Greif   Wolfgang
Haaze Guy
Greif (AT – II)
(AT–II)
Greif (AT-II)
Drbalová (CZ–I)
Greif (AT-II)
Greif (AT–II)
Greif (AT-II)
Karlsen (DK–II)
Greif (AT-II)
Kindberg (DK–III)
Greif (AT-II)
McLoughlin (IE–III)
Greif (AT-II)
Páleník (SK–III)
Greif (AT-II) (Rule 62-Belabed)
Greif (AT–II) (62 art.
GREIF (GR II - AT)
GREIF (ryhmä II – AT)
GREIF (GR II-AT)
GREIF (ryhmä II – AT)
Greif (III-AT)
Greif (III–AT)
Greif (rapporteur)
Greif (esittelijä)
GREIF (Rule 61 - Mrs Engelen-Kefer)
GREIF (61 art.
Greif (SI-III)
Greif (SI–III)
Greif (SL-III)
Greif (SL–III)
greif Tatjana
Greif Wolfgang
GREIF W
GREIF W.
GREIF W (Rule 61 - Ms Engelen-Kefer)
GREIF W (61 art.
GREIF W (Rule 61 – Mr Zöhrer)
GREIF W (61 art.
Greif Wolfgang
vadÁsz Péter
Greif Wolfgang (AT-II)
Greif (AT–II)
Greif, Wolfgang
Gruber, Gerfried
Greif, Wolfgang
Gruzdienė, Gražina
Greif, Wolfgang
Haken, Roman
Greifswald Bodden and Greifswald harbour (with Ryck): towards the open sea as far as the line linking the eastern tip of Thiessower Haken (Süd perd) with the eastern tip of the island or Ruden and ending at the northern tip of the island of Usedom (latutitude 54° 10' 37 N and 13° 47' 51 E).
Greifswald Bodden ja Greifswaldin satama-alue (sekä Ryck): rajoittuu avomeren puolelta linjaan, joka yhdistää Thiessower Hakenin (Südperd) itäkärjen, Rudenin saaren itäkärjen ja Usedomin saaren pohjoiskärjen (54° 10' 37″ N, 13° 47' 51″ E).
GRENADA,
GRENADA
Grenades.
Torpedot.
Grenadier
Lestikala
Grenadiers (rattails)
Lestikalat
Grevelingenmeer and Brouwerschavensche Gat: including all the waterways between Schouwen-Duiveland and Goeree-Overflakkee.
Grevelingenmeer ja Brouwerschavense Gat: mukaan lukien kaikki vesitiet Schouwen-Duivelandin ja Goeree-Overflakkeen välillä.
Grevena: had no waste water treatment plant30 in place.
Grevena: jätevedenpuhdistamoa30 ei ollut käytössä.
Grexit (or something approaching it)
Kreikan eroaminen euroalueesta (tai sen kaltainen tapahtuma)
Grey boxes = new Community voters at 2004 elections, in total 964 800
Harmaat ruudut = vuoden 2004 vaalien uudet EU-valitsijat, yhteensä 964 800
Grey imperial-pigeon
Gallicolumba crinigera
Grey mullets (Mugilidae)
Juovakeltit (Mugilidae)
Grey rockcod
Humped rockcod
GRI
AT
GRI
BG
GRI
ES
GRI
LT
GRI
RYHMÄ I
GRI – CY
ryhmä I – CY
GRI: 1 member(s)
RYHMÄ I: 1 jäsen
GRI: 11 member(s)
RYHMÄ I: 11 jäsentä
GRI: 13 member(s)
RYHMÄ I: 13 jäsentä
GRI: 16 member(s)
RYHMÄ I: 16 jäsentä
GRI: 2 member(s)
RYHMÄ I: 2 jäsentä
GRI: 3 member(s)
RYHMÄ I: 3 jäsentä
GRI: 4 member(s)
RYHMÄ I: 4 jäsentä
GRI: 5 member(s)
RYHMÄ I: 5 jäsentä
GRI: 6 member(s)
RYHMÄ I: 6 jäsentä
GRI: 7 member(s)
RYHMÄ I: 7 jäsentä
Grid access issues
Verkkoon pääsyyn liittyvät kysymykset
Grid connection
Verkkoon liittäminen
grid connection and access rules;
verkkoon kytkemistä ja verkkoon pääsyä koskevat säännöt
Grid connection and grid reinforcement is another area where barriers to cogeneration in some cases exist as described in section 3.
Verkkoyhteydet ja verkkojen vahvistaminen muodostavat myös alan, jolla esiintyy joitakin 3 jaksossa esitettyjä yhteistuotannon esteitä.
Grid connection and reinforcement issues (Article 7)
Verkkoyhteyksiä ja verkkojen vahvistamista koskevat kysymykset (7 artikla)
Grid connection contracts need to be harmonised as do the provisions related to supply interruption.
Verkkoyhteyksiä koskevat sopimukset ja sähkönjakelun keskeytymiseen liittyvät säännökset tulee yhdenmukaistaa.
Grid connection costs and tariffs related to the transmission and distribution of electricity from cogeneration and tariffs related to the purchase of additional electricity sometimes needed by cogeneration producers should be set according to objective, transparent and non-discriminatory criteria taking into account the costs and benefits of cogeneration.
Yhteistuotannosta saatavan sähkön siirtoon ja jakeluun liittyvät verkkoyhteys­kustannukset ja tariffit ja yhteistuotantoa hyödyntävien tuottajien joskus tarvitseman lisäenergian ostoon liittyvät tariffit olisi asetettava puolueettomin, avoimin ja syrjimättömin perustein ottaen huomioon yhteistuotannon kustannukset ja hyödyt.
Grid connection, either in terms of administrative procedures, waiting times or costs, remains an issue in many of the countries studied.
Verkkoon liittäminen on kuitenkin edelleen ongelmakohta monissa tutkituista maista hallintomenettelyjen, odotusajan tai kustannusten suhteen.
Grid connection, either in terms of administrative procedures, waiting times or costs, remains an issue in many of the studied countries.
Verkkoon liittäminen on kuitenkin edelleen ongelmakohta monissa tutkituista maista hallintomenettelyjen, odotusajan tai kustannusten suhteen.
Grid connection:  The issues will differ by technology.
Verkkoyhteyteen liittyvät kysymykset vaihtelevat kulloisenkin energialähteen mukaan.
Grid connection: The issues will differ by technology.
Verkkoyhteyteen liittyvät kysymykset vaihtelevat kulloisenkin energialähteen mukaan.
Grid development and coordination to adjust to the needs of renewables
Siirtoverkon kehittäminen ja koordinointi uusiutuvien energialähteiden tarpeisiin sopeuttamiseksi
Grid development and renovation to adjust to the needs of renewables
Siirtoverkon kehittäminen ja uudistaminen uusiutuvien energialähteiden huomioon ottamiseksi
Grid developments
Verkon kehittyminen
Grid expansion and optimal grid management is also needed at the distribution level as distribution grids are instrumental for integrating decentralised, locally produced renewable energies.
Sähköverkon laajentaminen ja optimaalinen hallinnointi on tarpeen myös jakelutasolla, koska jakeluverkot ovat ratkaisevassa asemassa integroitaessa uusiutuvista energialähteistä hajautetusti paikallisella tasolla tuotettua sähköä.
Grid infrastructure was mainly built when the electricity sector was publicly owned and has been designed to allow large power plants being situated near mines and rivers, or near the main centres of consumption.
Verkkoinfrastruktuuri on rakennettu pääasiassa aikana, jolloin sähköala oli julkisessa omistuksessa, ja se on suunniteltu siten, että suuret voimalaitokset voidaan sijoittaa kaivosten ja jokien tai tärkeimpien kulutuskeskusten läheisyyteen.
Grid operators and suppliers are expected to carry the main investment burden.
Verkonhaltijoiden ja verkkopalvelujen tarjoajien odotetaan tekevän suurimman osan investoinneista.
Grid studies of European dimension:
Euroopan laajuiset verkkoselvitykset:
Grid system issues
Verkkojärjestelmään liittyvät kysymykset
Grids and "cloud computing", which bring several digital operators into play at the same time, require specific methods of protection which must be made available to businesses, especially micro-businesses.
Grid-verkkojen ja pilvipalvelujen (cloud computing) käyttö, jolloin useita digitaalisia toimijoita on liikkeellä samanaikaisesti, vaatii erityisiä suojausmenetelmiä, jotka on annettava yritysten ja varsinkin hyvin pienten yritysten käyttöön.
Grids and "cloud computing", which bring several digital operators into play at the same time, require specific methods of protection which must be made available to businesses, especially micro‑businesses.
Grid-verkkojen ja pilvipalvelujen (cloud computing) käyttö, jolloin useita digitaalisia toimijoita on liikkeellä samanaikaisesti, vaatii erityisiä suojausmenetelmiä, jotka on annettava yritysten ja varsinkin hyvin pienten yritysten käyttöön.
Grids and "cloud computing", which bring several digital operators into play at the same time, require specific methods of protection which must be made available to businesses, especially micro‑businesses.
Grid-verkkojen ja pilvipalvelujen käyttö, jolloin useita digitaalisia toimijoita on liikkeellä samanaikaisesti, vaatii erityisiä suojausmenetelmiä, jotka on annettava yritysten ja varsinkin hyvin pienten yritysten käyttöön.
Grids need to be adjusted to the characteristics of dispersed and fluctuating RE such as wind, solar, and tidal energy.
Siirtoverkkoja on mukautettava hajallaan olevan ja vaihtelevan uusiutuvan energian, kuten tuuli-, aurinko- ja vuorovesienergian, erityispiirteisiin.
Grids need to become smarter so that energy is used and transported more efficiently.
Verkkojen toimintaa on järkeistettävä, jotta energian käyttöä ja kuljetusta voitaisiin tehostaa.
Grigor Gradev (for Group II)
Grigor Gradev (ryhmä II:n asiantuntija)
Grigoris Koutrakis (for the rapporteur) (EL)
Grigoris Koutrakis (esittelijän asiantuntija) (EL)
Grigoris Koutrakis (for the rapporteur) (EL)
Grigoris Koutrakis (esittelijän asiantuntija, EL)
GRII
CZ
GRII
EL
GRII
FI
GRII
FR
GRII
RYHMÄ II
GRII: 0 member(s)
RYHMÄ II: 0 jäsentä
GRII: 1 member(s)
RYHMÄ II: 1 jäsen
GRII: 11 member(s)
RYHMÄ II: 11 jäsentä
GRII: 13 member(s)
RYHMÄ II: 13 jäsentä
GRII: 16 member(s)
RYHMÄ II: 16 jäsentä
GRII: 2 member(s)
RYHMÄ II: 2 jäsentä
GRII: 3 member(s)
RYHMÄ II: 3 jäsentä
GRII: 4 member(s)
RYHMÄ II: 4 jäsentä
GRII: 5 member(s)
RYHMÄ II: 5 jäsentä
GRII: 6 member(s)
RYHMÄ II: 6 jäsentä
GRII: 7 member(s)
RYHMÄ II: 7 jäsentä
GRIII
RYHMÄ III