natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Employment growth has been possible thanks to cross-border workers and increased participation of national prime-age women, while virtually no progress has been achieved regarding the employment rate of older workers despite some measures undertaken with the aim of increasing incentives to remain in the workforce.
Työllisyyskasvu on ollut mahdollista rajatylittävien työntekijöiden ja työikäisten luxemburgilaisnaisten työvoimaosuuden kasvun ansiosta, mutta käytännössä mitään edistystä ei ole saavutettu ikääntyvien työntekijöiden työllisyysasteessa sellaisista toimista huolimatta, joilla on pyritty lisäämään kannustimia työvoimassa pysymiseksi.
Employment growth has been possible thanks to cross-border workers and increased participation of national prime-age women, while virtually no progress has been achieved regarding the employment rate of older workers, despite some measures undertaken with the aim of increasing incentives to remain in the workforce.
Työllisyyden nousun on mahdollistanut rajatyöntekijöiden ja parhaassa työiässä olevien luxemburgilaisten naisten työvoimaosuuden kasvu, mutta ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysastetta ei ole onnistuttu nostamaan juuri lainkaan, vaikka työmarkkinoilla pysymisen kannustimia on pyritty lisäämään.
Employment growth has been resilient until late 2002, but given that the labour market situation reflects economic developments with a lag, unemployment is likely to continue rising in 2003.
Työllisyys on kasvanut sitkeästi vuoden 2002 loppupuolelle asti, mutta koska talouskehitys heijastuu työmarkkinatilanteeseen vasta viipeellä, työttömyys todennäköisesti kääntyy nousuun vuonna 2003.
Employment growth has been resilient, but labour cost developments could be constraining investment recovery.
Työllisyys on kasvanut tasaisesti, mutta työvoimakustannusten kehitys saattaa haitata investointien elpymistä.
Employment growth has been robust in recent years and was 2% still in 2001, which has contributed to a substantial fall in the unemployment rate, to 5.2% in 2001.
Työllisyyden kasvu on ollut viime vuosina voimakasta ja se oli vuonna 2001 vielä 2 prosenttia, mikä on edistänyt työttömyysasteen huomattavaa laskua, 5,2 prosenttiin vuonna 2001.
Employment growth has been robust in recent years and was still 1.9% in 2001.
Työllisyyskasvu on ollut viime vuosina vankkaa: vuonna 2001 se oli vielä 1,9 prosenttia.
Employment growth has been robust in recent years, which has contributed to a substantial fall in the unemployment rate.
Työllisyyden kasvu on ollut viime vuosina voimakasta, mikä on merkittävästi alentanut työttömyysastetta.
Employment growth held up well during 2001, despite the economic slowdown, with employment gains moderating but still averaging some 3% for the year.
Työllisyys parantui talouskasvun taantumisesta huolimatta vuonna 2001; työllisyyden kasvu hidastui, mutta se oli silti keskimäärin noin 3 prosenttia.
Employment growth in 2002 was negative at -0.6%.
Vuonna 2002 työllisyyskasvu oli negatiivinen, ‑0,6 prosenttia.
Employment growth in 2002 was negative by -0.6%, with an overall employment rate at 65.3%.
Työllisyyskasvu oli vuonna 2002 negatiivinen (-0,6 %) ja kokonaistyöllisyysaste 65,3 prosenttia.
Employment growth in high skilled sectors
Työllisyyden kasvu korkeaa koulutusta vaativilla aloilla
Employment growth in the EU has traditionally been sluggish and although measures to stimulate its growth are being taken in accordance with the Lisbon agenda, economic growth in the near term will be determined by productivity growth.
Työllisyyden kasvu EU:ssa on ollut perinteisesti hidasta, ja vaikka sen edistämiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti, lähiaikojen talouskasvun määrää tuottavuuden kasvu.
Employment growth in the EU is still weak, the unemployment rate is close to 10%, youth unemployment stands at 20% and 5 million jobs have already been lost.
Työllisyyden kasvu EU:ssa pysyy yhä heikkona, työttömyysaste hipoo 10 prosenttia, nuorten työttömyysaste on 20 prosenttia ja menetettyjä työpaikkoja on jo 5 miljoonaa.
Employment growth in the EU slowed from a strong 1.6% in 2006 and 2007, to a more moderate 1.3% year-on-year in the second quarter of 2008.
Työllisyyden kasvu EU:ssa hidastui vuosien 2006 ja 2007 vahvasta 1,6 prosentin kasvuvauhdista 1,3 prosenttiin vuoden 2008 toisella neljänneksellä edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
Employment growth in the euro area caught up with non-euro area countries growth, after lagging behind it between 2012 and 2015.
Euroalueen työllisyyden kasvu kuroi kiinni euroalueeseen kuulumattomien maiden kasvua oltuaan siitä jäljessä vuosina 2012–2015.
Employment growth in the euro area has been positive throughout the slowdown and unemployment has only crept up marginally from a ten year low of 8 per cent in mid-2001 to 8.4 per cent in October 2002.
Työllisyys on euroalueella lisääntynyt koko laskusuhdanteen ajan ja työttömyys kasvanut vain hyvin vähän: vuoden 2001 puolivälin 8 prosentista, joka oli alhaisin työttömyysaste kymmeneen vuoteen, vuoden 2002 lokakuun 8,4 prosenttiin.
Employment growth in these sectors also continues, however, for workers with lower skill levels, while actually stagnating or even declining for this subgroup in other sectors of the economy.
Näillä aloilla kuitenkin myös vähäisempää ammattitaitoa vaativissa tehtävissä toimivien työntekijöiden työllisyyden kasvu jatkuu, kun se muilla talouden sektoreilla pysyy paikallaan tai jopa laskee tämän alaryhmän osalta.
Employment growth is also clearly positively related to GDP growth, but this relationship is less systematic than might be expected.
Työllisyyden kasvu korreloi myös positiivisesti BKT:n kasvun kanssa, mutta tämä suhde ei ole niin systemaattinen kuin voisi olettaa.
Employment growth is determined in the long-term by the performance of labour markets and factors affecting the labour supply.
Työllisyyden kasvun määrää pitemmällä aikavälillä työvoimamarkkinoiden kehitys ja työvoiman tarjontaan vaikuttavat tekijät.
Employment growth is expected to continue at a moderate pace, implying a further, albeit gradual, reduction in unemployment.
Työllisyyden kasvun odotetaan jatkuvan maltillisena, mikä tarkoittaa sitä, että työttömyys vähenee edelleen, joskin vähitellen.
Employment growth is forecast to slow down significantly during the 2002‑03 period, after expanding by 1.6% in 2001, while unemployment should rise somewhat, with the unemployment rate averaging about 5% in 2003.
Työllisyyden kasvun ennustetaan hidastuvan huomattavasti kaudella 2002‑2003, kun se vuonna 2001 oli 1,6 prosenttia, kun taas työttömyys kasvanee jonkin verran niin että työttömyysaste olisi vuonna 2003 noin 5 prosenttia.
Employment growth is forecasted to slow down over 2009, leading to a rise in unemployment.
Työllisyyden kasvun ennustetaan hidastuvan vuoden 2009 kuluessa, jolloin työttömyys lisääntyy.
Employment growth is likely to weaken in 2002, on account of the lag with respect to output.
Työllisyyden kasvu hidastunee vuonna 2002, koska se reagoi viiveellä tuotannon muutoksiin.
Employment growth objective of 300.000 new jobs for 2008, (resulting employment rate 62%)
Työllisyyskasvutavoite vuodelle 2008: 300 000 uutta työpaikkaa (vastaava työllisyysaste 62 %)
Employment growth objective of 60.000 new jobs for 2010 (result: employment rate  75 %)
Työllisyyskasvutavoite vuodelle 2010: 60 000 uutta työpaikkaa (työllisyysaste 75 %)
Employment growth occurs in high- and low-skilled occupations, while the workforce in medium-skilled service occupations is shrinking, which puts pressure on the middle class.
Työllisyys kasvaa niin korkeaa kuin vaatimatonta taitotasoa vaativissa ammateissa, kun taas keskitason palveluammateissa työvoiman määrä vähenee, mikä luo paineita keskiluokkaa kohtaan.
Employment growth of the sort we need to meet these objectives has a crucial role to play in ensuring the sustainability of pension systems.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava työllisyyden kasvu on ensiarvoisen tärkeää pyrittäessä varmistamaan eläkejärjestelmien kestävyys.
Employment growth per size of enterprise in Europe-19, 1988-2001
Työllisyyden kasvu yrityksen koon mukaan 19 eurooppalaisessa valtiossa vuosina 1988–2001
Employment growth registered 2.5 per cent in 2000.
Työllisyyden kasvuksi kirjattiin 2,5 prosenttia vuonna 2000.
Employment growth shows a modest increase, while the unemployment rate continues to decline.
Työllisyys kasvaa hieman, ja työttömyysaste laskee edelleen.
Employment growth was also low, at 0.2%, but the employment rate of older workers went up by 2.3%.
Työllisyyskasvu oli sekin hidasta eli vain 0,2 prosenttia, kun taas iäkkäiden työntekijöiden työllisyysaste kasvoi 2,3 prosenttia.
Employment growth was also very limited (0.2%).
Myös työllisyyskasvu oli hidasta (0,2 %).
Employment growth was comparable across genders; both male and female employment rates slightly increased over 2015.
Työllisyyskasvu oli vastaavaa molempien sukupuolten osalta: sekä miesten että naisten työllisyysasteet kohosivat hieman vuonna 2015.
Employment growth was healthy in 2000 and employment rates (73.2 % overall and 63.7 % for women) are well above the EU averages and the Lisbon targets.
Alankomaiden työllisyys kasvoi vuonna 2000, ja työllisyysasteet (kokonaistyöllisyys 73,2 % ja naisten työllisyysaste 63,7 %) ylittävät selvästi sekä EU:n keskiarvon että Lissabonissa asetetut tavoitteet.
Employment growth was limited in 2004 at 0.6%, slightly up from the last year's level (0.3%).
Työllisyys kasvoi vuonna 2004 vain 0,6 prosenttia, mikä oli kuitenkin hieman enemmän kuin edellisenä vuonna (0,3 prosenttia).
Employment growth was positive in 2008 and the unemployment rate declined to 6.9%.
Työllisyyden kasvu oli positiivista vuonna 2008 ja työttömyysaste aleni 6,9 prosenttiin.
Employment growth, although decelerating, continued well into the year while job losses as a result of company downsizing and closures have only gradually increased, as companies have been hesitant to lay off workers especially where labour markets were still relatively tight.
Työllisyyden kasvu on hidastunut, mutta se jatkui pitkälle vuoteen 2001, koska yritystoiminnan supistumisesta ja lopettamisesta johtuvat työpaikkojen menetykset ovat lisääntyneet hitaasti, koska yritykset ovat olleet vastahakoisia irtisanomaan työntekijöitä erityisesti jos työmarkkinatilanne on edelleen suhteellisen kireä.
Employment growth, at slightly below 2%, continue in 2008, but is expected to turn negative in 2009.
Työllisyys jatkaa kasvuaan (vuonna 2008 hieman alle 2 prosenttia), mutta vuonna 2009 sen odotetaan kääntyvän negatiiviseksi.
Employment guidelines
"työllisyyden suuntaviivat"
Employment guidelines
"työllisyyspolitiikan suuntaviivat"
EMPLOYMENT GUIDELINES
SOC/050
Employment guidelines
Työllisyyden suuntaviivat
Employment guidelines
Työllisyyspolitiikan suuntaviivat
Employment guidelines (2001)
Työllisyyspolitiikan suuntaviivat vuodeksi 2001
Employment Guidelines (2008-2010)
Työllisyyden suunta­viivat (2008–2010)
Employment Guidelines (EGs) set out common objectives and priorities for Member States’ employment policies, which are put into practice nationally through National Action Plans.
Työllisyyden suuntaviivoissa linjataan jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikoille yhteiset tavoitteet ja painopisteet, jotka toteutetaan käytännössä kansallisten toimintasuunnitelmien kautta.
Employment Guidelines 2000.
Työllisyyttä koskevat suuntaviivat 2000
Employment Guidelines 2001
"työllisyyspolitiikan suuntaviivat vuodeksi 2001"
Employment Guidelines 2001
Työllisyyden suuntaviivat 2001
Employment Guidelines 2003
Työllisyyttä koskevat suuntaviivat 2003
Employment guidelines and broad economic policy guidelines should be adopted by the Council to guide Member States’ and Union policies.
Neuvoston olisi vahvistettava työllisyyspolitiikan suuntaviivat ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat ohjaamaan jäsenvaltioiden ja unionin politiikkaa.
Employment Guidelines and Employment Recommendations: The Commission's proposal for the Employment Guidelines and the related recommendations would be submitted after the Spring European Council together with the Recommendation for the BEPGs as part of the Guidelines Package.
Työllisyyssuuntaviivat ja -suositukset: Komission ehdotus työllisyyssuuntaviivoiksi ja niihin liittyvät suositukset toimitetaan vasta kevään Eurooppa-neuvoston jälkeen osana suuntaviivapakettia, joka sisältää myös talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja koskevan suosituksen.
Employment guidelines should therefore emphasise the snowball effect of various national measures for social tourism, and encourage them as part of the European single market (networks of tourist villages, initiatives for young people, schemes for older people, retirees, etc.).
Työllisyyssuuntaviivoissa tulisi näin ollen painottaa monenlaisten kansallisten toimien yhteisvaikutusta sosiaalisen lomatoiminnan tukemiseen ja edistää tällaista toimintaa Euroopan sisämarkkinoilla (lomakyläverkostot, nuorille suunnatut aloitteet sekä iäkkäille ihmisille ja eläkeläisille tarkoitetut kokeilut jne.).
Employment guidelines should therefore emphasise the snowball effect of various national measures for social tourism, and encourage them as part of the European single market (networks of tourist villages, schemes for young people, etc.).
Työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa tulisi näin ollen painottaa monenlaisten kansallisten toimien yhteisvaikutusta sosiaalisen lomatoiminnan tukemisessa ja edistää tällaista toimintaa Euroopan sisämarkkinoilla (lomakyläverkostot, nuorille suunnatut aloitteet jne.).
Employment has become more responsive and unemployment is declining
Työllisyyspolitiikkaa alkaa vaikuttaa ja työttömyys vähenee
Employment has become on average less stable and less certain than in the past and more dependent on high skills and adaptability.
Työpaikat ovat epävarmempia kuin aikaisemmin ja tiukemmin sidoksissa korkeatasoiseen osaamiseen ja sopeutumiskykyyn.
Employment has been increasing in the EU and unemployment is declining steadily.
Työllisyys on kasvanut EU:ssa ja työttömyys alenee tasaista tahtia.
Employment has picked up relatively faster and stronger than expected.
Työllisyys on kohentunut suhteellisesti nopeammin ja vahvemmin kuin on odotettu.
Employment has risen by almost 15% since the launch of the single currency while unemployment has fallen to about 7% of the labour force, the lowest rate in more than fifteen years.
Työllisyysaste on noussut lähes 15 prosenttia yhteisen rahan käyttöönoton jälkeen, ja työttöminä on enää noin 7 prosenttia työvoimasta, vähiten yli viiteentoista vuoteen.
Employment impact
Työllisyysvaikutukset
Employment Impact
Vaikutukset työllisyyteen
Employment impact of EMU and employment enhancing economic growth
EMU:n työllisyysvaikutus ja työllisyyttä tukeva talouskasvu
Employment impact of parenthood
Vanhemmuuden työllisyysvaikutus
Employment Impact of parenthood
Vanhemmuuden vaikutus työllisyyteen
Employment impact of parenthood (Men)
Vanhemmuuden työllisyysvaikutus (miehet)
Employment impact of parenthood (Women)
Vanhemmuuden työllisyysvaikutus (naiset)
Employment impact of parenthood: absolute difference in employment rates without the presence of any children and with the presence of a child aged 0 (2002)
Lasten saannin vaikutukset työllisyyteen: absoluuttiset erot työllisyysasteessa lapsettomien ja alle 1-vuotiaan lapsen vanhempien välillä (2002)
Employment impacts
Vaikutukset työllisyyteen
Employment impacts are negative, an increase in employment in the coal industry being offset by negative effects resulting from the increased energy costs.
Vaikutus työllisyyteen on kielteinen, sillä työpaikkojen lisääntyminen hiiliteollisuudessa kumoutuu energiakustannusten noususta aiheutuvilla kielteisillä vaikutuksilla.
Employment in "knowledge-economy" industries increased by 24% between 1996 and 2006 compared to 6% for other industries.
"Osaamistalouden" toimialoilla työllisyys kasvoi 24 prosenttia vuosina 1996–2006, kun vastaava luku muilla toimialoilla oli 6 prosenttia.
Employment in a knowledge-based society
Työllisyys osaamisyhteiskunnassa
Employment in agriculture
Maataloussektorin työllisyys
Employment in agriculture is to pick up.
Maatalouden työllisyysaste nousee.
Employment in agriculture, 2001
Maatalouden osuus työllisyydestä, 2001
Employment in agriculture, which should be maintained and increased where possible, quality of the production and preservation of the environment are also essential objectives to be aimed at.
Tärkeitä ja saavuttamisen arvoisia tavoitteita ovat myös maatalousalan työllisyys, joka tulisi säilyttää ja jota tulisi mahdollisuuksien mukaan lisätä sekä tuotannon laatu ja ympäristönsuojelu.
Employment in any of these ways clearly serves society at large.
Kaikki nämä työllisyysvaikutukset koituvat selvästi koko yhteiskunnan hyödyksi.
Employment in aquaculture is estimated to provide around 80 000 total jobs, most of them part-time.
Vesiviljelyn arvioidaan tarjoavan noin 80 000 työpaikkaa, joista useimmat ovat osa-aikaisia.
Employment in beneficiary SMEs
Työllisyys tukea saaneissa pk-yrityksissä
Employment in beneficiary SMEs in portfolios
Työllistäminen sijoitussalkkuihin sisältyvissä tukea saaneissa pk-yrityksissä
Employment in beneficiary SMEs in portfolios
Työllistäminen sijoitussalkkuihin sisältyvissä tukea saaneissa pk-yrityksissä.........21
Employment in beneficiary SMEs of realised investments
Työllistäminen tukea saaneissa pk-yrityksissä, joissa investoinnit on realisoitu
Employment in beneficiary SMEs of realised investments
Työllistäminen tukea saaneissa pk-yrityksissä, joissa investoinnit on realisoitu.....20
Employment in beneficiary SMEs of realised investments
Työllistäminen tukea saaneissa pk-yrityksissä, joissa sijoitukset on realisoitu
Employment in cooperatives measured by type of labour contracts is less precarious.
Työllisyys osuuskunnissa on työsopimusten tyypin mukaan mitattuna vähemmän epävarmaa.
Employment in DBFs
Aitojen biotekniikkayritysten työntekijämäärä
Employment in Europe
Euroopan työllisyystilanne
Employment in Europe 2003 has shown that the distribution of skills in the entire economy can affect productivity growth.
”Employment in Europe 2003” ‑raportissa todettiin, että taitojen jakautuminen koko talouteen voi vaikuttaa tuottavuuden kasvuun.
Employment in Europe traditionally provides an overview of the employment situation in the EU and focuses on a limited number of topics that are high on the EU’s employment policy agenda.
Tässä Työllisyys Euroopassa -raportissa luodaan tavanomaiseen tapaan katsaus EU:n työllisyystilanteeseen ja käsitellään EU:n työllisyyspoliittisen ohjelman tärkeimpiä kysymyksiä.
Employment in Europe traditionally provides an overview of the employment situation in the EU, and focuses on a limited number of topics that are high on the EU's employment policy agenda.
Tässä Työllisyys Euroopassa -raportissa luodaan tavanomaiseen tapaan katsaus EU:n työllisyystilanteeseen ja käsitellään EU:n työllisyyspoliittisen ohjelman tärkeimpiä kysymyksiä.
Employment in Europe: Situation and Outlook
Työllisyys Euroopassa: nykytilanne ja näkymät
Employment in fish processing
Kalanjalostusteollisuuden työpaikat
Employment in fisheries
Kalatalousalan työpaikat
Employment in fishing is largely concentrated around the Brugge region, where 410 fishers were located.
Kalastusalan työpaikat keskittyivät suurelta osin Bruggen seudulle, missä toimi 410 kalastajaa.
Employment in full time equivalents is lower due to the high part time rate.
Työllisyys kokoaikavastaavuuksina on alhaisempi osa-aikatyön korkean asteen vuoksi.
Employment in high and medium-high tech manufacturing, however, grew by 1% between 2000 and 2005.
Huipputeknologian ja keskitason teknologian valmistusteollisuudessa työllisyys tosin kasvoi 1 prosentilla vuosina 2000–2005.
Employment in high technology, 2001
Huipputeknologian osuus työllisyydestä, 2001
employment in high-tech manufacturing
Huipputekniikan teollisuuden osuus työllisyydestä,
employment in high-tech services
Huipputekniikan palveluiden osuus työllisyydestä,
Employment in high-tech services
Korkean teknologian palvelujen työllisyys
Employment in high-tech services (% of total workforce)
Korkean teknologian palvelualojen työllisyys (% koko työvoimasta)
Employment in high-tech services (% of total workforce)
Korkean teknologian palvelujen työllisyys (% koko työvoimasta)
Employment in industry declined but less than in the other regions.
Työllisyys supistui teollisuudessa mutta vähemmän kuin muilla alueilla.
employment in industry in 1998
Prosenttia teollisuudesta vuonna 1988
Employment in industry is at a level of approximately 300,000 persons.
Teollisuus työllistää noin 300 000 henkilöä.
Employment in industry is steadily reducing.
Teollisuuden työllisyys vähenee jatkuvasti.
Employment in industry, 2001
Teollisuuden osuus työllisyydestä, 2001
Employment in lead and partner SMEs
Työpaikat johtavissa pk-yrityksissä ja pk-yrityskumppaneissa
Employment in manufacturing by Member State
Työntekijämäärä tehdasteollisuudessa jäsenvaltioittain
Employment in manufacturing industry has fallen significantly in the past decade.
Teollisuustuotannon tarjoamien työpaikkojen määrä on vähentynyt huomattavasti viimeisimpien kymmenen vuoden aikana.
Employment in med/high-tech manufacturing
Keskitason teknologian ja korkean teknologian teollisuusalojen työllisyys
Employment in medium-high and high-tech manufacturing (% of total workforce)
Korkean keskitason teknologian ja korkean teknologian teollisuusalojen työllisyys (% koko työvoimasta)
Employment in newly established enterprises
Työllisyys vastaperustetuissa yrityksissä
Employment in other fisheries related activities
Muiden kalastukseen liittyvien toimintojen työpaikat
Employment in partner SMEs
Työpaikat pk-yrityskumppaneissa
Employment in Portugal increased slightly in 2007, with the employment rate stabilised at around 68%.
Työllisyys lisääntyi Portugalissa hieman vuonna 2007, ja työllisyysaste vakiintui noin 68 prosenttiin.
Employment in private-sector enterprises, on the other hand, increased by 50%8.
Yksityisyritysten palveluksessa olevien määrä sitä vastoin lisääntyi 50 prosenttia8.
Employment in R&D companies might be affected, if mutual recognition would lead to a delay in authorisation.
Tutkimus- ja kehitysyritysten työllisyyteen voi aiheutua vaikutuksia, jos vastavuoroinen tunnustaminen johtaa viiveisiin luvan myöntämisessä.
employment in services has grown significantly, but at a much higher rate in the capital cities than in other parts of the countries.
Työllisyys palvelualalla on lisääntynyt merkittävästi, mutta selkeästi enemmän pääkaupungeissa kuin muilla alueilla.
Employment in services is increasing in these countries but not enough to absorb surplus labour.
Palvelualan työpaikkojen määrä lisääntyy näissä maissa, muttei kuitenkaan riittävästi ylimääräisen työntekijämäärän sulauttamiseksi.
Employment in services, 2001
Palvelujen osuus työllisyydestä, 2001
Employment in services, for example in financial, business and personal services, represents a clear opportunity for the candidate countries.
Palveluala – talousala, liikeala, palvelut jne.
Employment in the ancillary industries such as construction and repair of fishing vessels was estimated to total 633 in 1997.
Sellaisten lähiteollisuudenalojen kuin laivanrakennuksen ja -korjauksen tarjoamia työpaikkoja arvioitiin vuonna 1997 olleen yhteensä 633.
Employment in the audiovisual field.
audiovisuaalialan työllisyys
Employment in the catching sector is likely to reduce in the short-term as the catching sector adjusts to the challenges of moving to MSY and the landing obligation.
Työllisyys todennäköisesti heikkenee pyyntialalla lyhyellä aikavälillä, kun pyyntiala mukautuu kestävään enimmäistuottoon siirtymisen ja purkamisvelvoitteen mukanaan tuomiin haasteisiin.
Employment in the duty–free sector consists primarily of jobs in the transport or related industries which only partly depend on duty–free sales.
Verovapaan sektorin työpaikat liittyvät pääasiassa liikenteen alaan tai muihin aloihin, jotka ovat vain osittain riippuvaisia verovapaasta myynnistä.