natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Gender is partially addressed in social protection but crucial reform of the pension and social insurance systems is slow from a gender perspective.
Sosiaalisen suojelun alalla tasa-arvokysymyksiä käsitellään jonkin verran, mutta tärkeä eläke- ja sosiaalivakuutusjärjestelmän uudistus edistyy hitaasti tasa-arvokysymysten osalta.
Gender is partially addressed in the ongoing reform of the Irish pension and social insurance systems.
Irlannin meneillään olevassa eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksessa tasa-arvoa käsitellään joiltakin osin.
Gender issues
Sukupuoleen liittyvät kysymykset
Gender issues
Sukupuolinäkökulma
Gender issues
Tasa-arvokysymykset
Gender issues and changing values will be included.
Tarkastelun kohteina ovat myös sukupuoleen liittyvät kysymykset sekä muuttuvat arvot.
Gender issues are also starting to be considered in the wider scope of social protection, such as pensions and making work pay.
Tasa-arvonäkökohtia on alettu tarkastella myös laajemmin sosiaalisessa suojelussa esimerkiksi eläkkeiden ja työnteon kannattavaksi tekemisen yhteydessä.
Gender issues are covered in a patchwork of measures rather than a strategic approach but the indicator system gives much new data with which to develop one.
Tasa-arvoa koskevia näkökohtia käsitellään pikemminkin hajanaisten toimenpiteiden kuin strategisen lähestymistavan avulla, mutta indikaattoreista saadaan paljon uutta tietoa strategisen lähestymistavan kehittämiseksi.
Gender issues are particularly important in this context.
Sukupuolikysymykset ovat tässä yhteydessä erityisen tärkeitä.
Gender issues have been mainstreamed in the EU's external relations policies, and especially in development cooperation (1998 Council regulation on integrating gender in development cooperation) and human rights policies through the European Initiative for Democracy and Human Rights.
Sukupuolten tasa-arvoasiat on otettu huomioon EU:n ulkosuhteita koskevassa politiikassa, erityisesti kehitysyhteistyössä (neuvoston vuonna 1998 antama asetus tasa-arvoasioiden nivomisesta kehitysyhteistyöhön) sekä ihmisoikeuspolitiikassa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen avulla.
Gender issues however are mainly seen from a women's vulnerabilities point of view, as in the wide ranging fourth Spanish Action Plan for Equality between men and women which appears under Objective 3.
Tasa-arvokysymykset nähdään kuitenkin pääasiassa heikommassa asemassa olevien naisten näkökulmasta, kuten tavoitteen 3 yhteydessä esitetyssä Espanjan neljännessä laajassa tasa-arvosuunnitelmassa.
Gender issues should be paid specific attention.
Sukupuoleen liittyviin kysymyksiin pitäisi kiinnittää erityistä huomiota.
Gender mainstreaming
Tasa-arvon valtavirtaistaminen
Gender mainstreaming across the common objectives: still limited to employment with enhanced attention to the most vulnerable groups of men and women
Tasa-arvon valtavirtaistaminen yhteisten tavoitteiden mukaisesti rajoittuu yhä työllisyyteen ja heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuviin erityistoimiin
Gender mainstreaming and multiple discrimination
Sukupuoleen liittyvien seikkojen huomioon ottaminen (mainstreaming) ja moniin eri syihin perustuva syrjintä
Gender mainstreaming approach
Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen
Gender mainstreaming approach
Tasa-arvon valtavirtaistaminen
Gender mainstreaming approach
Tasa-arvonäkökulman ottaminen huomioon kaikessa toiminnassa (Gender mainstreaming)
gender mainstreaming as well as of any gender specific action;
tasa-arvokysymysten valtavirtaistaminen ja mahdolliset sukupuolen mukaan eriytetyt toimet;
Gender mainstreaming combined with specific actions, consisting in particular of legislation and financial programmes, form the dual approach as presented in the Framework Strategy on Gender Equality.
Valtavirtaistaminen muodostaa erityistoimien, etenkin lainsäädäntö- ja rahoitusohjelmien, kanssa kaksitahoisen lähestymistavan sellaisena kuin se esitettiin sukupuolten tasa-arvoa koskevassa puitestrategiassa.
Gender mainstreaming concerns (re)organisation, improvement, development and evaluation of policy processes, so that a gender equality perspective is incorporated in all policies, at all stages by the actors normally involved in policy making.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen koskee toimintalinjojen (uudelleen)laadintaa, tarkistusta, kehittämistä ja arviointia siten, että naisten ja miesten tasa-arvo sisällytetään tavanomaisen päätöksentekoprosessin kaikkiin vaiheisiin.
Gender mainstreaming continues to be non-systematic, lacking gender impact assessment of existing systems and new policies.
Tasa-arvonäkökohtien valtavirtaistaminen (mainstreaming) on edelleen epäjärjestelmällistä, eikä nykyisten järjestelmien ja uusien toimintalinjojen tasa-arvovaikutuksia arvioida.
Gender mainstreaming continues to be weak and non-systematic (SE an exception), lacking gender impact assessment of existing systems and new policy proposals (except IE).
Tasa-arvokysymysten valtavirtaistaminen (mainstreaming) on edelleen heikkoa ja epäjärjestelmällistä (Ruotsia lukuun ottamatta), eikä nykyisille järjestelmille ja uusille poliittisille ehdotuksille tehdä tasa-arvovaikutusten arviointia (Irlantia lukuun ottamatta).
Gender mainstreaming has a low profile, it will "where necessary" be taken into account in the implementation of the NAP.
Tasa-arvon valtavirtaistamisessa noudatetaan matalaa profiilia; asia otetaan huomioon ”tarvittaessa” kansallista toimintasuunnitelmaa toteutettaessa.
Gender mainstreaming has been established in legislation (2000).
Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen sisällytettiin Tanskan lainsäädäntöön vuonna 2000.
Gender mainstreaming has gained momentum in connection with the implementation of the NAPs since 1998 and will be further developed.
Kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpano vuodesta 1998 on vauhdittanut sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista, ja sitä kehitetään edelleen.
Gender Mainstreaming in the Adaptability Pillar
Tasa-arvon valtavirtaistaminen mukautumiskykyä koskevassa pilarissa
Gender Mainstreaming in the Employability Pillar
Tasa-arvon valtavirtaistaminen työllistettävyyttä koskevassa pilarissa
Gender Mainstreaming in the employment strategy
Sukupuolten tasa-arvo työllisyysstrategiassa
Gender Mainstreaming in the Entrepreneurship Pillar
Tasa-arvon valtavirtaistaminen yrittäjyyttä koskevassa pilarissa
Gender mainstreaming in the overall strategy
Tasa-arvon valtavirtaistaminen kokonaisstrategiassa
Gender mainstreaming in the overall strategy can be supported by legal measures, political commitments and appropriate structures involved in the designing of the strategy.
Tasa-arvon valtavirtaistamista voidaan tukea oikeustoimin, poliittisin sitoumuksin ja strategian suunnitteluun osallistuvin asianmukaisin rakentein.
Gender Mainstreaming in the Programming Documents for Objectives 1, 2 and 3
Tasa-arvon valtavirtaistaminen tavoite 1, 2 ja 3 -ohjelma-asiakirjoissa
Gender Mainstreaming in the Structural Funds is a good example of a close co-operation between various Commission services, in this case Directorates-General Regional Policy, Employment and Social Affairs, Agriculture, Fisheries and Education and Culture.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen rakennerahastoissa on hyvä esimerkki eri komission yksiköiden tiiviistä yhteistyöstä, johon tässä tapauksessa ovat osallistuneet aluepolitiikan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden, maatalouden, kalastuksen sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosastot.
Gender mainstreaming in the Structurals Funds involves ensuring that all general measures and interventions openly and actively take into account – during planning, implementation, monitoring and evaluation – their effects on the respective situations of women and men.
Tasa-arvon valtavirtaistamisella rakennerahastoissa tarkoitetaan, että kaikkien yleisten toimien ja tukitoimien suunnittelu-, täytäntöönpano-, seuranta- ja arviointivaiheessa otetaan avoimesti ja aktiivisesti huomioon niiden vaikutukset naisten ja miesten asemaan.
Gender mainstreaming initiatives tackle the underlying factors of the gender pay gap.
Tasa-arvonäkökohtien valtavirtaistamista tavoittelevilla toimenpiteillä puututaan sukupuolten palkkaerojen taustatekijöihin.
Gender mainstreaming instruments in programming and implementation
Tasa-arvon valtavirtaistamisen välineet ohjelmatyössä ja täytäntöönpanossa
Gender mainstreaming is a relatively new area of expertise and is not easy to implement in national policies and programmes.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen on suhteellisen uusi erityisala, eikä sitä ole helppo panna täytäntöön kansallisessa politiikassa ja ohjelmissa.
Gender Mainstreaming is apparent in several initiatives related to employment and education but further and wider scope impact assessment is needed to effectively reduce the gender gaps in low income groups.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen näkyy useissa työllisyyttä ja koulutusta koskevissa aloitteissa, mutta vaikutusten arviointia on jatkettava ja laajennettava sukupuolierojen todelliseksi pienentämiseksi pienituloisten ryhmissä.
Gender mainstreaming is complex and therefore training, at all levels, needs to be continued.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen (mainstreaming) on monimutkainen asia, ja tämän vuoksi on jatkettava kouluttamista kaikilla tasoilla.
Gender mainstreaming is difficult and specific expertise with training is essential if it is to be effective.
Tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen on vaikeaa, ja tarvitaan erityistä koulutusalan asiantuntemusta, jotta tässä tehtävässä onnistuttaisiin tehokkaasti.
Gender mainstreaming is embodied in the structure of the welfare system.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen on olennainen osa hyvinvointijärjestelmää.
Gender mainstreaming is embodied in the structure of the welfare system.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen on sisäänrakennettu sosiaaliturvajärjestelmään.
Gender mainstreaming is embodied in the welfare system structure.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen on olennainen osa hyvinvointijärjestelmää.
Gender mainstreaming is strongly on the agenda but with a range of measures which should be turned into a more concise strategy .
Tasa-arvon valtavirtaistaminen on vahvasti esillä, mutta sitä koskevat toimenpiteet olisi muutettava tiiviimmäksi strategiaksi.
Gender mainstreaming needs to be reinforced by intensified training and capacity-building for those involved in policy-making, aiming at more efficient use of this tool for integrating the gender perspective into all policies and actions.
Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista on vahvistettava lisäämällä politiikan tekoon osallistuvien koulutusta ja valmiuksien kehittämistä tavoitteena tämän välineen tehokkaampi käyttö sukupuolinäkökohdan huomioon ottamiseksi kaikissa politiikoissa ja toimissa.
Gender mainstreaming proved to be more difficult to implement in other Structural Fund areas like transport, environment or rural development.
Muilla rakennerahastojen toiminta-aloilla, kuten liikenteeseen, ympäristöön ja maaseudun kehittämiseen liittyvissä asioissa, tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen oli vaikeampaa.
Gender mainstreaming remains strongly on the agenda, but needs more concrete output.
Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on tärkeällä sijalla asialistalla, mutta konkreettisia toimia on toteutettava enemmän.
Gender mainstreaming shall be promoted in all sections and activities under this programme.
Sukupuolten tasa-arvoon liittyvien näkökohtien valtavirtaistamista on edistettävä ohjelman kaikilla osa-alueilla ja kaikissa toimissa.
Gender mainstreaming should be guaranteed when implementing the EDS.
Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen tulisi taata Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanossa.
Gender mainstreaming should be more actively applied in employment policies, notably when defining and implementing recovery policies.
Tasa-arvonäkökohdat olisi otettava aktiivisemmin huomioon työllisyyspolitiikassa etenkin elvytyssuunnitelmia laadittaessa ja toteutettaessa.
Gender mainstreaming training
Tasa-arvon valtavirtaistamista koskeva koulutus
Gender mainstreaming was included as part of the DG Environment Management Plan in 2002 and progress was especially visible in the field of waste management and water, marine and soil.
Tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen sisällytettiin ympäristöasioiden pääosaston vuoden 2002 hallintosuunnitelmaan, ja edistystä saavutettiin erityisesti jätehuollossa, vesiasioissa sekä meriympäristöä ja maaperää koskevissa kysymyksissä.
Gender mainstreaming was integrated in the 2000 programming document for the European Initiative.
Tasa-arvon valtavirtaistaminen sisällytettiin eurooppalaisesta aloitteesta vuonna 2000 julkaistuun ohjelma-asiakirjaan.
Gender mainstreaming will be implemented as an integral part of the Commission’s policymaking, including via the impact assessment and evaluation processes.
Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on kiinteä osa komission päätöksentekoa myös vaikutustenarviointi- ja arviointiprosessissa.
Gender mainstreaming: from political statements to more operational measures, but implementation is still inadequate
Tasa-arvon valtavirtaistaminen: poliittisista puheista käytännön toimiin, mutta täytäntöönpano ei vielä riittävää
Gender Matters 1996
Tasa-arvoasiat 1996
Gender Neutral Selection Committees
Sukupuolineutraalit valintalautakunnat
Gender pay gap
Naisten ja miesten palkkaero
Gender pay gap
Sukupuolten palkkaero
GENDER PAY GAP
SUKUPUOLTEN VÄLISET PALKKAEROT
Gender pay gap (2000)
8.Sukupuolten palkkaerot (2000)
Gender pay gap (age group 25-54) (2000)
Sukupuolten palkkaero (korkea koulutustaso) (2000)
Gender pay gap (breakdowns and adjustment)
Sukupuolten palkkaero (jakauma ja korjaukset)
Gender Pay Gap (reference year 1998)
Sukupuolten palkkaero (viitevuosi 1998)
Gender pay gap by age group and educational attainment (difference between men’s and women’s average gross hourly earnings as percentage of men's average gross hourly earnings for paid employees at work 15+ hours).
Sukupuolten palkkaero ikäryhmän ja koulutustason mukaan (miesten ja naisten bruttotuntiansioiden ero prosentteina yli 15 viikkotuntia ansiotyötä tekevien miesten keskimääräisistä bruttotuntiansioista)
Gender pay gap in private and public sector above EU average
Sukupuolten välinen palkkaero julkisella ja yksityissektorilla yli EU:n keskiarvon
Gender pay gap persistently high
Sukupuolten väliset palkkaerot edelleen suuria
Gender pay gap remains high: 16.2 percentage points in 1998 (23.7 p.p. in the private sector).
Sukupuolten palkkaerot ovat edelleen suuret: 16,2 prosenttiyksikköä vuonna 1998 (23,7 yksityissektorilla).
Gender pay gap, adjusted for sector, occupation and age
Sukupuolten palkkaero korjattuna alan, ammatin ja iän mukaan
Gender pay gap, appropriately adjusted for such factors as sector, occupation and age
palkkaerot (asianmukaisesti mukautettuina alan, ammatin ja iän mukaan)
Gender pay gap, appropriately adjusted.
Sukupuolten väliset palkkauserot asianmukaisesti luokiteltuina.
GENDER PAY GAP38
SUKUPUOLTEN PALKKAEROT38
Gender Pay Gap42
Sukupuolten väliset palkkaerot42
Gender pay gaps are wider for older workers (30.6%) and highly educated persons (20.8%).
Sukupuolten palkkaerot ovat suurimmat ikääntyvien työntekijöiden (30,6 %) ja korkeasti koulutettujen osalta (20,8 %).
Gender pay gaps decreased or remained stable in all Member States, except in Spain and Austria where slight increases could be noted.
Sukupuolten väliset palkkaerot laskivat tai pysyivät ennallaan kaikissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Espanjaa ja Itävaltaa, joissa voitiin havaita hienoista kasvua.
Gender pay gaps in favour of men exist in almost all occupations.35 Moreover, other unobservable factors such as discrimination can contribute to the gender pay gap.
Sukupuolten palkkaerot ovat miesten osalta suotuisammat lähes kaikissa ammateissa.35 Lisäksi sukupuolten palkkaeroihin voivat vaikuttaa jotkin muut kuin havainnoitavissa olevat tekijät, kuten syrjintä.
Gender perspective
Tasa-arvonäkökulma
Gender policies contribute to employment and growth.
Tasa-arvopolitiikalla edistetään työllisyyttä ja kasvua.
Gender policies should be integrated in the otherwise solid social inclusion strategy.
Muuten vankkaan sosiaalista osallisuutta edistävään strategiaan olisi sisällytettävä tasa-arvoa edistäviä toimia.
Gender policy
Tasa-arvopolitiikka
Gender related issues are also of particular importance in the area of asylum.
Sukupuolinäkökohdat ovat myös erityisen merkittäviä turvanpaikanhakijoiden ollessa kyseessä.
Gender research, including the integration of the gender dimension in all areas of research and the role of women in research.
Gendertutkimus, mukaan luettuna sukupuoliulottuvuuden ottaminen huomioon kaikilla tutkimuksen aloilla ja naisten asema tutkimuksessa.
Gender research, including the integration of the gender dimension in all areas of research and the role promotion of women in research and in scientific decision-making bodies.
Gendertutkimus, mukaan luettuna sukupuoliulottuvuuden ottaminen huomioon kaikilla tutkimuksen aloilla sekä naisten aseman voimistaminen ja naisten asema tutkimuksessa ja tieteen alan päätöksentekoelimissä.
Gender roles
Sukupuoliroolit
Gender roles and stereotypes
Sukupuoliroolit ja stereotypiat
gender roles and stereotypes.
sukupuolirooleja ja stereotypioita.
Gender roles continue to influence crucial individual decisions: on education, on career paths, on working arrangements, on family and on fertility.
Sukupuoliroolit vaikuttavat edelleen yksilön kannalta tärkeisiin koulutukseen, uraan, työskentelyjärjestelyihin, perheeseen ja vanhemmuuteen liittyviin päätöksiin.
Gender segregation
Alojen eriytyminen sukupuolittain
Gender segregation
Sukupuolen mukainen eriytyminen
Gender segregation continues to be addressed, especially by those countries with high levels of segregation, but results are difficult to assess in the short-term.
Työpaikkojen eriytyminen sukupuolittain on edelleen esillä varsinkin niissä maissa, joissa eriytyminen on yleistä, mutta toimien tuloksia on vaikea arvioida lyhyellä aikavälillä.
Gender segregation has a negative effect on labour market efficiency and functioning.
Sukupuolen mukainen eriytyminen vaikuttaa haitallisesti työmarkkinoiden tehokkuuteen ja toimintaan.
Gender segregation has a negative effect on labour market functioning, by excluding many well suited and skilled people from working in sectors and occupations where they could be more productive.
Eriytyminen vaikuttaa kielteisesti työmarkkinoiden toimivuuteen, koska se estää monia sopivia ja ammattitaitoisia työntekijöitä työskentelemästä aloilla ja ammateissa, joissa he voisivat olla tuottavampia.
Gender segregation in occupations
Ammattien eriytyminen sukupuolen mukaan
Gender segregation in occupations: The average national share of employment for women and men applied to each occupation.
Sukupuolen mukainen jakautuminen ammateittain: Naisten ja miesten keskimääräinen kansallinen osuus kunkin ammatin työllisyydestä.
Gender segregation in sectors
Toimialojen eriytyminen sukupuolen mukaan
Gender segregation in sectors and occupations
Toimialojen ja ammattien sukupuolinen eriytyminen
Gender segregation in sectors and occupations has remained stable since last year (17,7% in sectors and 25,2% in occupations)30.
Alojen ja ammattien eriytyminen sukupuolittain on säilynyt samanlaisena viime vuodesta (17,7 % alat ja 25,2 % ammatit)30.
Gender segregation in sectors and occupations remains high (at 18% and 25% respectively) and there is no trend towards any reduction.
Sukupuolen mukainen eriytyminen on yhä suurta sekä toimialoittain (18 prosenttia) että ammateittain (25 prosenttia), eikä se ole vähenemässä.
Gender segregation in sectors and occupations remains stable from last year (17.8% in sectors and 25.2% in occupations23).
Sukupuolen mukainen eriytyminen eri aloilla ja eri ammateissa on pysynyt ennallaan viime vuodesta (17,8 prosenttia aloilla ja 25,2 prosenttia ammateissa23).
Gender segregation in sectors: The average national share of employment for women and men applied to each sector.
Sukupuolen mukainen jakautuminen toimialakohtaisesti: Naisten ja miesten keskimääräinen kansallinen osuus kunkin alan työllisyydestä.
Gender segregation in the labour market also shows slow progress and remains high both at occupational10 (17.5 %) and sectoral11 (25.2 %) level.
Työmarkkinoiden eriytymisessä sukupuolen mukaan ei ole tapahtunut juuri mitään muutosta: sekä ammattialojen eriytyminen10 (17,5 prosenttia) että toimialojen eriytyminen11 (25,2 prosenttia) on edelleen korkea.
Gender segregation is addressed, but not visible in the short-term
Alojen sukupuolittaista eriytymistä käsitellään, mutta tulokset eivät näy lyhyellä aikavälillä
Gender segregation needs to be tackled by Member States and the social partners in a concrete and comprehensive way.
Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi torjuttava alojen ja ammattien sukupuolittaista eriytymistä konkreettisella ja kattavalla tavalla.
Gender segregation – extent to which women and men are over or under-represented in different professions and sectors.
alojen eriytyminen sukupuolittain (missä määrin naiset tai miehet ovat yli- tai aliedustettuina eri ammateissa ja aloilla)
gender sensitive allocation of EU funding, implementation of the recommendations set out in the Evaluation of the European Social Fund’s support to Gender Equality2;
sukupuolen huomioon ottava EU:n rahoitus, Euroopan sosiaalirahaston tukea sukupuolten tasa-arvolle arvioivan tutkimuksen suositusten täytäntöönpano2
gender sensitive allocation of EU funding;
sukupuolen huomioon ottava EU:n rahoitus
Gender sensitivity in the major challenges
Naisten ja miesten aseman tiedostaminen suurimmissa haasteissa
Gender stereotypes and difficulties in balancing work and family responsibilities also hamper women’s access to positions of responsibility and leadership, in addition to visible and invisible discriminatory practices and structures.
Sukupuolistereotypiat ja vaikeudet työ- ja perhevelvollisuuksien yhteensovittamisessa hankaloittavat naisten pääsyä vastuu- ja johtotehtäviin näkyvien ja näkymättömien syrjivien käytäntöjen ja rakenteiden lisäksi.
Gender stereotypes are cultural and social attitudes towards what is traditionally considered ‘male’ or ‘female’ roles and functions.
Sukupuolistereotypiat ovat kulttuurisia ja sosiaalisia asenteita sitä kohtaan, mitä perinteisesti pidetään miesten ja naisten rooleina ja tehtävinä.
Gender stereotypes persist.
Sukupuolia koskevat stereotypiat ovat sitkeässä.
Gender stereotypes play a major role in this situation since women and men follow traditional education and training paths, which often place women in occupations that are less valued and remunerated.
Sukupuolistereotypioilla on tässä tilanteessa merkittävä asema, sillä naiset ja miehet kouluttautuvat perinteisen kaavan mukaan, jolloin naiset usein joutuvat ammatteihin, joiden arvostus on vähäisempi ja joista maksetaan pienempää palkkaa.
Gender unemployment gap: 2.3 percentage points in 2001 with significant differences across countries (highest gap: Greece, Spain, Italy and France).
Naisten ja miesten työttömyysasteen erot: 2,3 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja maiden välillä merkittäviä eroja (suurimmat Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Ranskassa).
Gender will be addressed as a cross-cutting issue in order to rectify imbalances between women and men, and to integrate a gender dimension in research and innovation programming and content.
Myös sukupuolikysymykset otetaan huomioon, jotta miesten ja naisten välinen tasa-arvoisuus toteutuisi ja jotta sukupuoleen liittyvät näkökohdat sisältyisivät tutkimuksen ja innovoinnin ohjelmasuunnitteluun ja sisältöön.
Gender, and age are important health considerations.
Sukupuoli ja ikä ovat tärkeitä terveyteen liittyviä seikkoja.
Gender-assess and improve the present systems for recruitment and promotion in Commission departments, in particular by ensuring that there is a gender balance in juries and on selection boards and by examining the content and methodology of the entrance competitions for possible gender bias.
Sukupuolivaikutusten arviointi nykyisissä komission yksikköjen rekrytointi- ja ylennysjärjestelmissä ja järjestelmien parantaminen erityisesti varmistamalla valintalautakuntien tasapuolinen kokoonpano ja tutkimalla kilpailujen sisällön ja menetelmien mahdollista sukupuolista syrjivyyttä.