natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3.3.1.4 The EESC believes that national governments, national equality bodies and the social partners of all Member States have a clear obligation to ensure that the pay systems they put in place do not lead to pay discrimination between women and men.
2.3.3.1.4 ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden hallituksilla, kansallisilla tasa-arvoelimillä ja kaikkien jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolilla on selkeä velvollisuus varmistaa, että niiden soveltamat palkkajärjestelmät eivät johda naisten ja miesten väliseen epätasa-arvoon.
2.3.3.1.4 The EESC believes that national governments, national equality bodies and the social partners of all Member States have a clear obligation to ensure that the pay systems they put in place do not lead to pay discrimination between women and men.
2.3.3.1.4  ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden hallituksilla, kansallisilla tasa-arvoelimillä ja kaikkien jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolilla on selkeä velvollisuus varmistaa, että niiden soveltamat palkkajärjestelmät eivät johda naisten ja miesten väliseen epätasa-arvoon.
2.3.3.2 According to the Confederation of the Food and Drink Industries of the EU (FoodDrinkEurope) and the European Brands Association (AIM), 84% of European suppliers to the large retail sector were victims of breach of contract in 2009; 77% were threatened with product delisting unless they gave the supermarkets unjustified benefits; 63% saw a reduction in their invoice price for no valid commercial reason; 60% were forced to make payments for which there was nothing in return.
2.3.3.2 Elintarviketeollisuuden keskusliiton (FoodDrinkEurope) ja merkkiteollisuuden yhdistyksen (AIM) mukaan 84 prosenttia eurooppalaisista suurten kauppaketjujen tavarantoimittajista joutui vuonna 2009 sopimusehtojen rikkomuksen kohteiksi, 77:ää prosenttia uhkailtiin tuotteiden poistamisella myyntiluetteloista, jos ne eivät myöntäisi kauppaketjuille perusteettomia etuuksia, 63:a prosenttia vaadittiin alentamaan laskutettuja hintoja ilman pätevää kaupallista syytä ja 60 prosenttia joutui maksamaan maksuja, joilla ei ollut todellista vastinetta.
2.3.3.2 For these reasons, "big is beautiful" and "financial innovation is good" were the long-standing mottoes of many actors on the financial markets.
2.3.3.2 Näistä syistä monien rahoitusmarkkinatoimijoiden mottoina ovat pitkään olleet "suuri on kaunista" ja "eläköön rahoitusinnovaatio".
2.3.3.2 Guarantee schemes were approved for 12 Member States2.
2.3.3.2 Takausohjelmia on hyväksytty 12 jäsenvaltion osalta10.
2.3.3.2 Guarantee schemes were approved for 12 Member States2.
2.3.3.2 Takausohjelmia on hyväksytty 12 jäsenvaltion osalta2.
2.3.3.2 In the EESC's view11 the "European social market economy model does not regard enterprises simply as capitalised companies or bodies for processing contracts but also – and more especially – as collective entities which should provide a forum for social dialogue".
2.3.3.2 ETSK katsoo, että "Euroopan sosiaalisessa markkinatalousmallissa yrityksiä ei pidetä ainoastaan pääomayhtiöinä tai sopimusten solmukohtina vaan ennen kaikkea yhteisöinä, joissa tulisi käydä sosiaalista vuoropuhelua"11.
2.3.3.2 It may be useful for companies operating in the ICT sector to set up "Climate Change Offices".
1.3.3.2 Ilmastonmuutosasioita käsittelevän osaston perustaminen tieto- ja viestintäteknologia-alan yrityksiin voi niin ikään olla aiheellista.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men3 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.1 Samapalkkaisuutta koskevasta EU:n lainsäädännöstä huolimatta naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet3, ja tämä ero pienenee paljon hitaammin kuin sukupuolten työllisyysero.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men3 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.1  Samapalkkaisuutta koskevasta EU:n lainsäädännöstä huolimatta naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet3, ja tämä ero pienenee paljon hitaammin kuin sukupuolten työllisyysero.
2.3.3.2.1 Despite EU legislation on equal pay, women earn an EU average of 15% less than men4 and this gap is decreasing at a much slower pace than the gender employment gap.
2.3.3.2.1  Samapalkkaisuutta koskevasta EU:n lainsäädännöstä huolimatta naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 15 prosenttia vähemmän kuin miehet4, ja tämä ero pienenee paljon hitaammin kuin sukupuolten työllisyysero.
2.3.3.2.2 In its forthcoming communication on the gender pay gap and the involvement of social partners, the Commission should ensure that there is greater consistency in national legal provisions on equality rights, together with ease of access to avenues of redress.
2.3.3.2.2 Tulevassa tiedonannossaan sukupuolten välisistä palkkaeroista ja työmarkkinaosapuolten kuulemisesta komission tulisi varmistaa tasa-arvo-oikeuksia koskevien kansallisten säädösten yhtenäistäminen ja valitusmahdollisuuksia lisääminen.
2.3.3.2.2 In its forthcoming communication on the gender pay gap and the involvement of social partners, the Commission should ensure that there is greater consistency in national legal provisions on equality rights, together with ease of access to avenues of redress.
2.3.3.2.2  Tulevassa tiedonannossaan sukupuolten välisistä palkkaeroista ja työmarkkinaosapuolten kuulemisesta komission tulisi varmistaa tasa-arvo-oikeuksia koskevien kansallisten säädösten yhtenäistäminen ja valitusmahdollisuuksia lisääminen.
2.3.3.3 Size – economies of scale: the main risk is the systemic risk of "too big to fail".
2.3.3.3 Koko – mittakaavaedut: pääriskinä on järjestelmäriski "liian suuri kaatumaan" (too big to fail).
2.3.3.3 That is why the international framework agreements on CSR are very interesting.
2.3.3.3 Juuri tästä syystä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansainväliset puitesopimukset (IFA) ovat erittäin kiinnostavia.
2.3.3.3 That is why the international framework agreements on CSR are very interesting.
2.3.3.4 Juuri tästä syystä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansainväliset puitesopimukset (IFA) ovat erittäin kiinnostavia.
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.1 Naiset muodostavat keskimäärin 30 prosenttia EU:n yrittäjistä.
2.3.3.3.1 Women constitute on average 30% of entrepreneurs in the EU.
2.3.3.3.1  Naiset muodostavat keskimäärin 30 prosenttia EU:n yrittäjistä.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.2 Kansallisiin opetussuunnitelmiin tulisi sisällyttää keskiasteella ja korkea-asteella yrittäjäkoulutusta erityisesti naisille ja näin edistää naisten osallistumista innovatiivisten ideoiden tuottamiseen alalla.
2.3.3.3.2 The national curricula should include entrepreneurship education at secondary and tertiary levels, especially among females to promote a culture of women's participation in setting up of innovative ideas in this area.
2.3.3.3.2  Kansallisiin opetussuunnitelmiin tulisi sisällyttää keskiasteella ja korkea-asteella yrittäjäkoulutusta erityisesti naisille ja näin edistää naisten osallistumista innovatiivisten ideoiden tuottamiseen alalla.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.3.3 Erityinen mutta yhdennetty naisyrittäjyyspolitiikka auttaisi esimerkiksi kuromaan umpeen sukupuolten välistä eroa teknisillä aloilla, tieto- ja viestintätekniikan palveluiden parissa ja muilla koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien määrässä.
2.3.3.3.3 A specific, but integrated female entrepreneurship policy would serve in particular to address the employment gender gaps that exist in technical areas like engineering, ICT-related services and skilled jobs.
2.3.3.3.3  Erityinen mutta yhdennetty naisyrittäjyyspolitiikka auttaisi esimerkiksi kuromaan umpeen sukupuolten välistä eroa teknisillä aloilla, tieto- ja viestintätekniikan palveluiden parissa ja muilla koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien määrässä.
2.3.3.4 The EESC agrees with the point made in the communication that "The role of employees, their representatives and their trade unions in the development and implementation of CSR practices should be further enhanced."
2.3.3.4 ETSK:n mielestä on hyvä, että tiedonannossa todetaan seuraavaa: "Työntekijöiden, heidän edustajiensa ja ammattiliittojen tehtävää yritysten yhteiskuntavastuun käytänteiden kehittämisessä ja toteuttamisessa olisi vahvistettava."
2.3.3.4 The EESC agrees with the point made in the communication that "The role of employees, their representatives and their trade unions in the development and implementation of CSR practices should be further enhanced."
2.3.3.5 ETSK:n mielestä on hyvä, että tiedonannossa todetaan seuraavaa: "Työntekijöiden, heidän edustajiensa ja ammattiliittojen tehtävää yritysten yhteiskuntavastuun käytänteiden kehittämisessä ja toteuttamisessa olisi vahvistettava."
2.3.3.4 Variety of supply – economies of scope: the main risk is always of a systemic nature, but could be summarised as: "too interconnected to fail".
2.3.3.4 Tarjonnan laajuus – tuotevariointi: pääriski on luonteeltaan järjestelmään liittyvä ja se voidaan tiivistää toteamukseen "liian yhteenliittynyt kaatumaan" (too interconnected to fail).
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.4.1 Komitea toteaa hiljattain antamassaan lausunnossa12 seuraavaa: "ETSK tukee yritysten yhteiskunnallista ulottuvuutta Euroopan unionissa ja eurooppalaisten yritysneuvostojen roolia.
2.3.3.4.1 In a recent opinion12, the EESC stated "The EESC upholds the social dimension of businesses in the European Union, and the role played by EWCs.
2.3.3.5.1 Komitea toteaa hiljattain antamassaan lausunnossa12 seuraavaa: "ETSK tukee yritysten yhteiskunnallista ulottuvuutta Euroopan unionissa ja eurooppalaisten yritysneuvostojen roolia.
2.3.3.4.1 Social protection systems should remove any disincentives for women and men to enter and remain in the labour market, allowing them to accumulate individual pension entitlements.
2.3.3.4.1 Sosiaalisen suojelun järjestelmistä olisi poistettava tekijöitä, jotka estävät naisia ja miehiä astumasta työmarkkinoille ja pysymästä siellä, jotta he voivat kartuttaa yksilöllisiä eläkeoikeuksiaan.
2.3.3.4.1 Social protection systems should remove any disincentives for women and men to enter and remain in the labour market, allowing them to accumulate individual pension entitlements.
2.3.3.4.1  Sosiaalisen suojelun järjestelmistä olisi poistettava tekijöitä, jotka estävät naisia ja miehiä astumasta työmarkkinoille ja pysymästä siellä, jotta he voivat kartuttaa yksilöllisiä eläkeoikeuksiaan.
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence4.
2.3.3.4.2 Olisi vauhditettava strategioita, joilla voidaan varmistaa, että köyhtymisvaarassa olevat – työlliset ja työttömät – naiset hankkivat työmarkkinoilla kysyttyä ammattitaitoa, jonka avulla he tulevat taloudellisesti riippumattomiksi.4
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence4.
2.3.3.4.2  Olisi vauhditettava strategioita, joilla voidaan varmistaa, että köyhtymisvaarassa olevat – työlliset ja työttömät – naiset hankkivat työmarkkinoilla kysyttyä ammattitaitoa, jonka avulla he tulevat taloudellisesti riippumattomiksi.4
2.3.3.4.2 Strategies should be stepped up to ensure that women at risk of poverty whether in the labour market or not develop marketable skills that will guarantee their future financial independence5.
2.3.3.4.2  Olisi vauhditettava strategioita, joilla voidaan varmistaa, että köyhtymisvaarassa olevat – työlliset ja työttömät – naiset hankkivat työmarkkinoilla kysyttyä ammattitaitoa, jonka avulla he tulevat taloudellisesti riippumattomiksi.5
2.3.3.4.3 The EESC proposes that strategies with regard to gender equality in social protection and the fight against poverty should be stepped up to ensure that taxation and social security systems address the needs of women at risk of poverty, particularly single mothers.
2.3.3.4.3 ETSK kehottaa vauhdittamaan strategioita, jotka liittyvät sukupuolten tasa-arvoon sosiaaliturvassa ja köyhyyden vastaisissa toimissa, jotta voitaisiin varmistaa, että verotuksessa ja sosiaaliturvajärjestelmissä otetaan huomioon köyhtymisvaarassa olevien naisten ja erityisesti yksinhuoltajanaisten tarpeet.
2.3.3.4.3 The EESC proposes that strategies with regard to gender equality in social protection and the fight against poverty should be stepped up to ensure that taxation and social security systems address the needs of women at risk of poverty, particularly single mothers.
2.3.3.4.3  ETSK kehottaa vauhdittamaan strategioita, jotka liittyvät sukupuolten tasa-arvoon sosiaaliturvassa ja köyhyyden vastaisissa toimissa, jotta voitaisiin varmistaa, että verotuksessa ja sosiaaliturvajärjestelmissä otetaan huomioon köyhtymisvaarassa olevien naisten ja erityisesti yksinhuoltajanaisten tarpeet.
2.3.3.4.4 In practice, the enhancement of work attractiveness should not be limited exclusively to the remuneration package but also to other non-fiscal incentives such as job flexibility and training opportunities for low-skilled workers.
2.3.3.4.4 Käytännössä työn houkuttelevuuden lisäämistoimia ei tulisi rajata ainoastaan palkkoihin vaan tulisi käyttää myös muita kuin verotuksellisia kannustimia, kuten työn joustavuutta ja vähän koulutetuille työntekijöille suunnattuja kouluttautumismahdollisuuksia.
2.3.3.4.4 In practice, the enhancement of work attractiveness should not be limited exclusively to the remuneration package but also to other non-fiscal incentives such as job flexibility and training opportunities for low-skilled workers.
2.3.3.4.4  Käytännössä työn houkuttelevuuden lisäämistoimia ei tulisi rajata ainoastaan palkkoihin vaan tulisi käyttää myös muita kuin verotuksellisia kannustimia, kuten työn joustavuutta ja vähän koulutetuille työntekijöille suunnattuja kouluttautumismahdollisuuksia.
2.3.3.5 Financial innovation: this means introducing new products/services to manage new risks or to manage known risks in new ways.
2.3.3.5 Rahoitusinnovointi: rahoitusinnovointi tarkoittaa uusien tuotteiden tai palvelujen käyttöönottoa uusien riskien hallinnoimiseksi tai tunnettujen riskien uudenlaiseksi hallinnoimiseksi.
2.3.3.5 The EESC encourages enterprises and vocational training bodies to include in their training programmes education in respect of sustainable development and CSR.
2.3.3.5 ETSK kannustaa yrityksiä ja ammatillisia oppilaitoksia sisällyttämään toiminta­suunnitelmiinsa kestävää kehitystä ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa koulutusta.
2.3.3.5 The EESC encourages enterprises and vocational training bodies to include in their training programmes education in respect of sustainable development and CSR.
2.3.3.6 ETSK kannustaa yrityksiä ja ammatillisia oppilaitoksia sisällyttämään toiminta­suunnitelmiinsa kestävää kehitystä ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa koulutusta.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the National Action Plans should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2  Naisvaltaisten alojen työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi kansallisten toimintasuunnitelmien tulisi sisältää myös yhdennettyjä politiikkoja, jotka kohdistuvat naisviljelijöiden työterveysnormeihin ja viljelijäperheiden naisten terveyteen yleensä sekä tehtaissa syntyviin rasitusvammoihin.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the national strategies for health and long term care should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2 Naisvaltaisten alojen työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa koskevien kansallisten strategioiden tulisi sisältää myös yhdennettyjä politiikkoja, jotka kohdistuvat naisviljelijöiden työterveysnormeihin ja viljelijäperheiden naisten terveyteen yleensä sekä tehtaissa syntyviin rasitusvammoihin.
2.3.3.5.2 In the context of action to improve women's occupational health and safety in areas where women are most numerous, the national strategies for health and long term care should include integrated policies that address health standards at work for women farmers and the health of women in farming families generally, as well as repetitive strain in industry.
2.3.3.5.2  Naisvaltaisten alojen työterveyden ja -turvallisuuden parantamiseksi terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa koskevien kansallisten strategioiden tulisi sisältää myös yhdennettyjä politiikkoja, jotka kohdistuvat naisviljelijöiden työterveysnormeihin ja viljelijäperheiden naisten terveyteen yleensä sekä tehtaissa syntyviin rasitusvammoihin.
2.3.3.5.4 The EESC agrees with the EU gender equality objectives and submits that these should be incorporated within the Open Method of Coordination in the field of healthcare, including the strengthening of preventive programmes.
2.3.3.5.4  ETSK kannattaa tasa-arvoa koskevia EU:n tavoitteita ja esittää, että ne sisällytettäisiin terveydenhoitosektorin avoimeen koordinointimenettelyyn, mukaan lukien ehkäisevien ohjelmien vahvistaminen.
2.3.3.6 Combating multiple discrimination, in particular against immigrant and ethnic minority women
Etenkin maahanmuuttajiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin naisiin kohdistuvan moninkertaisen syrjinnän torjuminen
2.3.3.6.1 Women members of disadvantaged groups are often worse off than their male counterparts.
2.3.3.6.1 Heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat naiset voivat usein huonommin kuin samassa asemassa olevat miehet.
2.3.3.6.1 Women members of disadvantaged groups are often worse off than their male counterparts.
2.3.3.6.1  Heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat naiset voivat usein huonommin kuin samassa asemassa olevat miehet.
2.3.3.6.2 The EESC regrets that The Hague Objectives, adopted by the European Council to be implemented in the area of Freedom, Security and Justice during 2005-2010, do not address the specific situation of migrant women.
2.3.3.6.2 ETSK pahoittelee, että Eurooppa-neuvoston Haagin ohjelman yhteydessä asettamissa tavoitteissa, jotka on tarkoitus panna toimeen aikavälillä 2005–2010 vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen puitteissa, ei oteta erityisesti huomioon maahanmuuttajanaisten tilannetta.
2.3.3.6.2 The EESC regrets that The Hague Objectives, adopted by the European Council to be implemented in the area of Freedom, Security and Justice during 2005-2010, do not address the specific situation of migrant women.
2.3.3.6.2  ETSK pahoittelee, että Eurooppa-neuvoston Haagin ohjelman yhteydessä asettamissa tavoitteissa, jotka on tarkoitus panna toimeen aikavälillä 2005–2010 vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen puitteissa, ei oteta erityisesti huomioon maahanmuuttajanaisten tilannetta.
2.3.3.6.3 Transposition and implementation of existing asylum-related instruments, in particular temporary protection and minimum standards for reception conditions, are consistent with the obligations stemming from international conventions on human rights and the 1951 Geneva Convention.
2.3.3.6.3 Olemassa olevien turvapaikkamenettelyyn ja erityisesti tilapäiseen suojeluun ja vastaanotto-olosuhteiden vähimmäisnormeihin liittyvien välineiden täytäntöönpano ja soveltaminen on yhtäpitävää kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin ja vuoden 1951 Geneven sopimukseen perustuvien velvoitteiden kanssa.
2.3.3.6.3 Transposition and implementation of existing asylum-related instruments, in particular temporary protection and minimum standards for reception conditions, are consistent with the obligations stemming from international conventions on human rights and the 1951 Geneva Convention.
2.3.3.6.3  Olemassa olevien turvapaikkamenettelyyn ja erityisesti tilapäiseen suojeluun ja vastaanotto-olosuhteiden vähimmäisnormeihin liittyvien välineiden täytäntöönpano ja soveltaminen on yhtäpitävää kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin ja vuoden 1951 Geneven sopimukseen perustuvien velvoitteiden kanssa.
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission , in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1  ETSK kannattaa komission avaintoimia ja erityisesti tasa-arvon valtavirtaistamisen seurannan ja vahvistamisen painottamista.
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission, in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1 ETSK kannattaa komission avaintoimia ja erityisesti tasa-arvon valtavirtaistamisen seurannan ja vahvistamisen painottamista.
2.3.3.7.1 The EESC endorses the key actions set out by the Commission, in particular where it gives priority to monitoring and strengthening gender mainstreaming.
2.3.3.7.1  ETSK kannattaa komission avaintoimia ja erityisesti tasa-arvon valtavirtaistamisen seurannan ja vahvistamisen painottamista.
2.3.4 A "protected electronic communication network" is in the pipeline in order to ensure exchange of data and coordination of activities between the various Member State centres,  and between them and Frontex3.
2.3.4 Suunnitelmien mukaan perustetaan "suojattu tietoliikenneverkko", jotta voidaan vaihtaa tietoja jäsenvaltioissa olevien keskusten sekä niiden ja rajaturvallisuusviraston välillä sekä koordinoida niiden toimia3.
2.3.4 A "protected electronic communication network" is in the pipeline in order to ensure exchange of data and coordination of activities between the various Member State centres,  and between them and Frontex4.
2.3.4 Suunnitelmien mukaan perustetaan "suojattu tietoliikenneverkko", jotta voidaan vaihtaa tietoja jäsenvaltioissa olevien keskusten sekä niiden ja rajaturvallisuusviraston välillä sekä koordinoida niiden toimia4.
2.3.4 Aligning rights and key policies to economic and societal change
2.3.4 Mukautetaan oikeudet ja keskeiset toimintalinjat talouden ja yhteiskunnan kehitykseen
2.3.4 Animal welfare is a common concern to consumers, legislators and producers.
2.3.4 Eläinten hyvinvointi on kuluttajien, lainsäätäjien ja tuottajien yhteinen huolenaihe.
2.3.4 Animal welfare is a common concern to consumers, policy-makers and producers.
2.3.4 Eläinten hyvinvointi on kuluttajien, poliittisten päättäjien ja tuottajien yhteinen huolenaihe.
2.3.4 Another important issue is then discussed - the forced sale of mortgaged property.
2.3.4 Seuraava tärkeä käsiteltävä kysymys on kiinnitetyn kiinteistön pakkomyynti.
2.3.4 Application of the categories in the Annex
2.3.4 Liitteessä tarkoitettujen luokkien soveltaminen
2.3.4 Before briefly discussing the main problems, the Committee wishes to point out that its observations will be made in a spirit of mutual respect equality and non-interference in internal affairs.
2.3.4 Ennen tärkeimpien ongelmien lyhyttä käsittelyä komitea huomauttaa, että sen esittämät huomiot perustuvat keskinäiseen kunnioitukseen ja tasa-arvoon ja että niiden yhteydessä pyritään välttämään puuttumista Kiinan sisäisiin asioihin.
2.3.4 Between 2000 and 2002, 3.4 million people rose above the breadline, i.e. they became able to cover their own food requirements and to invest – albeit modestly – in education and healthcare.
2.3.4 Vuosina 2000–2002 3,4 miljoonaa henkilöä ylitti aliravitsemusrajan eli he pystyivät tyydyttämään ravitsemustarpeensa ja kykenivät investoimaan – vaikkakin vaatimattomasti – koulutukseen ja terveyteen.