natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is a consequence of a toxin produced by the bacterium Clostridium tetani.
Sen aiheuttaa Clostridium tetani -bakteerin tuottama myrkky.
The main reservoirs of the bacterium are herbivores, which harbour the bacteria in their bowels (with no consequences for them) and disseminate the “spore form” of the bacteria in the environment with their faeces.
Bakteerin pääasiallinen reservoaari ovat kasvinsyöjäeläimet, jotka kantavat bakteeria suolistossaan (ilman mitään vaikutuksia) ja levittävät ulosteessaan bakteerin itiömuotoa ympäristöön.
Most cases of human disease occur as a result of a wound being contaminated by earth or dust.
Tauti tarttuu ihmisiin yleensä haavaan kulkeutuvan mullan tai pölyn kautta.
After an incubation period averaging two weeks (sometimes longer), the toxin produced by the bacteria in the wound is absorbed and starts producing its effects.
Keskimäärin kahden viikon pituisen (toisinaan pitemmän) itämisajan jälkeen bakteerin haavassa tuottama myrkky iabsorboituu ja alkaa vaikuttaa.
Non-specific early signs (fever, irritability) are followed by the appearance of localised muscular contractions.
Varhaisia yleisluonteisia oireita (kuume, ärtyneisyys) seuraavat paikalliset lihassupistukset.
Finally, generalised spasms may occur, often leading to death from heart and lung failure.
Myöhemmin seuraavat yleiset lihaskouristukset johtavat usein kuolemaan sydämen ja keuhkojen vajaatoiminnan seurauksena.
The overall death rate is close to 50%, depending on the clinical presentation, patient’s age and medical support.
Yleinen kuolleisuus on lähes 50 prosenttia, ja siihen vaikuttavat taudinkuva, potilaan ikä ja lääkintähoito.
Therapy is based on cleaning the infected wound, administration of antibiotics and specific immunoglobulins, and intensive care support.
Hoito perustuu infektoituneen haavan puhdistamiseen, antibioottien ja tiettyjen immunoglobuliinien määräämiseen sekä tehohoitoon.
An effective, inactivated vaccine is available.
Tautiin on saatavilla tehokas inaktivoitu rokote.
Prophylaxis is based on its generalised use and on the appropriate treatment of contaminated wounds.
Tartunnan ehkäisy perustuu rokotteen yleiseen käyttöön ja infektoituneiden haavojen asianmukaiseen hoitoon.
Toxoplasmosis is an infection caused by the parasite Toxoplasma gondii.
Toksoplasmoosi on Toxoplasma gondii -loisen aiheuttama infektio.
Cats are the reservoir of the parasite.
Loisen reservoaari ovat kissat.
They excrete cysts in the environment, able to infect many other animals, and humans can become infected either by ingesting the cysts (by direct contact with cats or through food or water contaminated by cat faeces), or by eating poorly cooked meat containing cysts, especially pork and mutton.
Kissat ulostavat ympäristöön kystoja, jotka voivat levittää tartuntaa useisiin muihin eläinlajeihin. Ihmiset saavat tartunnan joko nielemällä kystoja (suorassa kosketuksessa kissoihin tai kissojen ulosteen saastuttaman ruoan tai veden kautta) tai syömällä riittämättömästi kypsennettyä lihaa, erityisesti sikaa tai lammasta, joka sisältää kystoja.
Usually toxoplasmosis goes with no symptoms in humans (and animals), but healthy individuals may experience swollen lymph glands.
Toksoplasmoosi ei yleensä aiheuta ihmisille (eikä eläimille) oireita, joskin terveiden henkilöiden imusolmukkeet saattavat turvota.
However, it may also cause life-threatening disease in individuals with impaired immune defence.
Se saattaa kuitenkin olla hengenvaarallinen henkilöille, joiden immuunijärjestelmä on heikentynyt.
During pregnancy the infection can affect the foetus.
Raskauden aikana infektio saattaa vahingoittaa sikiötä.
Pregnant women, also without symptoms, may transmit the infection to the foetus, which can result in abortion, still-birth, perinatal death (due to disseminated toxoplasmosis), or congenital infection with severe malformation affecting the eyes and the brain.
Raskaana olevat naiset saattavat oireettominakin tartuttaa taudin sikiöön, mistä voi seurata keskenmeno, lapsen syntyminen kuolleena tai kuoleminen pian syntymän jälkeen (toksoplasmoosin leviämisen takia) tai synnynnäinen infektio, johon voi liittyä silmiin ja aivoihin vaikuttavia vakavia epämuodostumia.
Infection in individuals with impaired immunity tends to seriously affect the central nervous system, but also other organs may be affected.
Henkilöillä, joiden immuniteetti on heikentynyt, infektio usein vahingoittaa vakavasti keskushermostoa, mutta se voi vahingoittaa muitakin elimiä.
Such patients may require prolonged (sometimes life-long) therapy.
Tällaiset potilaat saattavat tarvita pitkäaikaista (toisinaan elinikäistä) hoitoa.
The Toxoplasma cysts can survive in the environment for a long time, contaminating fruit and vegetables, and cysts in meat remain infective as long as the meat is edible.
Toksoplasma-kystat säilyvät pitkään hengissä ympäristössä, ja ne jatkavat hedelmien ja vihannesten saastuttamista. Lihassa kystat pysyvät tartuttamiskykyisinä niin kauan kuin lihaa voidaan syödä.
Trichinellosis
Trikinelloosi
Trichinellosis is a zoonotic disease caused by Trichinella parasites.
Trikinelloosi on Trichinella-loisten aiheuttama zoonoosi.
The disease occurs worldwide.
Tautia esiintyy kaikkialla maailmassa.
Many animals may act as reservoirs, but those most frequently involved in cases of human infection are pigs and horses.
Useat eläinlajit voivat toimia reservoaarina, mutta tauti tarttuu ihmisiin yleensä sioista ja hevosista.
In Europe, wild boars have also been implicated.
Euroopassa tautia ovat levittäneet myös villisiat.
Infested animals harbour larvae encysted in their muscles, and consumption of raw or undercooked meat products may lead to disease.
Toukat koteloituvat loistartunnan saaneen eläimen lihaksiin, ja raakojen tai riittämättömästi kypsennettyjen lihatuotteiden syöminen voi johtaa sairastumiseen.
Typically, after an incubation phase of about 24–48 hours, fever and intestinal symptoms may appear, due to larvae invading the intestine.
Tavallisesti noin 24–48 tuntia kestävän itämisajan jälkeen potilaille voi ilmaantua kuumetta ja suolisto-oireita, kun toukat tunkeutuvat suolistoon.
Finally, acute symptoms fade, but muscle problems may take a long time to resolve.
Lopulta akuutit oireet katoavat, mutta lihasvaivat saattavat kestää pitkään.
Depending on the number of viable larvae consumed, symptoms will vary from without any symptoms to extremely severe or even fatal (massive invasion of the bowel and/or massive invasion of internal organs) disease.
Nieltyjen elävien toukkien määrästä riippuu, ilmaantuuko oireita lainkaan vai ovatko oireet äärimmäisen voimakkaita tai jopa kuolettavia (suoliston invaasio ja/tai sisäelimien invaasio).
Effective treatment is available.
Tautiin on tehokas hoito.
Trichinellosis prevention is based on accurate inspection of all slaughtered pigs and horses, which is mandatory in the EU.
Trikinelloosin ehkäisy perustuu kaikkien teurastettujen sikojen ja hevosten asianmukaiseen tarkastukseen, joka on pakollinen kaikissa EU-maissa.
Imported and wild animal meat presents a higher risk and its consumption in the undercooked or raw state should be discouraged.
Euroopan ulkopuolelta tuotuun lihaan ja villieläinten lihaan liittyy suurempi riski, eikä tällaisia lihoja suositella syötäväksi puolikypsänä tai raakana.
Tuberculosis (TB) is a bacterial disease which affects different human organs, but primarily the lung.
Tuberkuloosi on bakteeritauti, joka vaikuttaa useisiin elimiin mutta ennen kaikkea keuhkoihin.
It is most commonly acquired via inhalation of Mycobacterium tuberculosis bacteria in cough droplets from another person with pulmonary disease.
Se tarttuu yleensä Mycobacterium tuberculosis -bakteerien välityksellä pisaratartuntana keuhkotautia sairastavan henkilön ysköksestä.
It can also be less frequently acquired by drinking contaminated milk or through laboratory contamination.
Tartunnan voi myös harvemmin saada juomalla saastunutta maitoa tai laboratoriotartuntana.
Only 5–10% of infected persons go on to develop active TB.
Vain 5–10 prosentille tartunnan saaneista kehittyy aktiivinen tuberkuloosi.
HIV infection increases the likelihood of progression while preventive therapy reduces this risk.
HIV-infektio lisää tuberkuloosin kehittymisen riskiä, kun taas ehkäisevällä hoidolla tätä riskiä voidaan vähentää.
The BCG vaccine is effective in limiting severe disease in childhood but has little effect on transmission.
Calmetterokote ehkäisee lapsilla tehokkaasti taudin vakavaa muotoa, mutta se ei juuri vaikuta taudin leviämiseen.
Therefore, TB control relies mainly on the early detection of infectious patients and then consistent treatment for at least six months with a combination of antibiotics.
Tuberkuloosin hallinta perustuukin tartunnan saaneiden potilaiden varhaiseen tunnistamiseen ja sen jälkeen johdonmukaiseen hoitoon vähintään kuuden kuukauden ajan antibioottien yhdistelmällä.
Inadequate treatment may result in failure of cure, early relapse or the development of drug-resistant disease.
Hoidon riittämättömyys voi johtaa hoidon epäonnistumiseen, taudin nopeaan uusiutumiseen tai lääkeresistentin muodon kehittymiseen.
The emergence of strains resistant to the two most effective anti-TB agents isoniazid and rifampicin (multi-drug resistant, MDR), as well as to other second line antibiotics (extensively drug-resistant, XDR), poses a serious challenge to TB control today.
Kahdelle tehokkaimmalle tuberkuloosilääkkeelle, isoniatsidille ja rifampisiinille, resistenttien (monilääkeresistenttien, MDR) sekä muille toisen tason antibiooteille resistenttien (XDR) kantojen ilmaantuminen asettaa vakavan haasteen tuberkuloosin hallinnalle.
Within the EU, TB is more common in migrants, the homeless, prisoners and drug users than in other sectors of the population.
EU:ssa tuberkuloosi on yleisempi maahanmuuttajien, kodittomien, vankien ja huumeidenkäyttäjien keskuudessa kuin muissa väestöryhmissä.
Tularaemia
Jänisrutto (tularemia)
Tularaemia is a zoonosis (infection that could transmit from animals to humans), caused by the bacterium Francisella tularensis, capable of surviving for weeks at low temperatures in water, moist soil, hay, straw or animal carcasses.
Tularemia on zoonoosi (tauti, joka voi tarttua eläimistä ihmisiin), jonka aiheuttava Francisella tularensis -bakteeri voi elää viikkoja alhaisessa lämpötilassa vedessä, kosteassa maaperässä, heinässä, oljenkorsissa tai eläinten raadoissa.
Natural reservoirs are many types of animals, mainly rabbits, hares, squirrels, foxes and ticks.
Luontaisia reservoaareja ovat erilaiset eläimet, lähinnä kanit, jänikset, oravat, ketut ja punkit.
Human infection can occur through a variety of mechanisms, the most important of which is through bites of infected insects (ticks, mosquitoes and flies).
Ihmiset voivat saada tartunnan monella tavalla, joista yleisin on infektoituneen hyönteisen (punkin, hyttysen tai kärpäsen) purema.
Other ways are through direct contact with infected animal tissues and contaminated soil or by drinking contaminated water and eating undercooked infected meat.
Muita tapoja ovat suora kosketus infektoituneen eläimen kudokseen tai saastuneeseen maaperään, saastuneen veden juominen ja riittämättömästi kypsennetyn saastuneen lihan syöminen.
On rare occasions infection could also occur through inhalation of infective aerosols.
Tartunnan voi myös joskus harvoin saada hengittämällä saastuneita hiukkasia.
After an incubation period of about 3–5 days symptoms start abruptly with high fever.
Oireet alkavat noin 3–5 päivän pituisen itämisajan jälkeen äkillisellä kuumeen nousulla.
General preventive measures include protection against tick bites, avoid drinking potentially contaminated water, and ensure that rabbit and hare meat is cooked thoroughly.
Yleisiin ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat suojautuminen punkkien puremilta, mahdollisesti saastuneen veden juomisen välttäminen sekä kanin ja jäniksen lihan riittävä kypsentäminen.
Typhoid and paratyphoid fevers are systemic diseases caused by the bacteria Salmonella typhi and Salmonella paratyphi, respectively.
Lavantauti ja pikkulavantauti ovat systeemisiä (koko elimistöön liittyviä) sairauksia, joista ensin mainitun aiheuttaa Salmonella typhi -bakteeri ja viimeksi mainitun aiheuttaa Salmonella paratyphi -bakteeri.
Humans are the only reservoir for Salmonella typhi (which is the most serious), whereas Salmonella paratyphi also has animal reservoirs.
Ihmiset ovat (näistä kahdesta vakavamman) Salmonella typhi -bakteerin ainoa reservoaari, kun taas Salmonella paratyphi -bakteerin reservoaarina voi olla myös eläin.
Humans can carry the bacteria in the gut for very long times (chronic carriers), and transmit the bacteria to other persons (either directly or via food or water contamination).
Ihmiset voivat kantaa bakteeria suolistossaan hyvinkin pitkään (krooniset kantajat) ja tartuttaa sitä muihin ihmisiin (joko suoraan tai ruoan tai veden välityksellä).
After 1-2 weeks incubation period, a disease characterised by high fever, malaise, cough, rash and enlarged spleen develops.
Itämisaika on 1-2 viikkoa, minkä jälkeen kehittyy tauti, johon liittyy korkeaa kuumetta, huonovointisuutta, yskää, ihottumaa ja pernan laajentumista.
Diarrhoea may be present at some stage.
Jossakin vaiheessa voi esiintyä ripulia.
When Salmonella typhi is the cause, intestinal perforation and haemorrhage may occur.
Salmonella typhi -bakteerin aiheuttamaan tautiin voi liittyä suolen puhkeaminen ja verenvuotoa.
Salmonella typhi blood stream infection can also cause infection in all organs.
Salmonella typhi -bakteerin aiheuttama verenmyrkytys voi myös aiheuttaa infektioita kaikissa elimissä.
Antibiotic therapy has radically changed the prognosis of typhoid, which, untreated, has a 10% death rate.
Lavantaudin ennuste on muuttunut perusteellisesti antibioottien myötä, sillä hoitamattomana tautiin kuolee 10 prosenttia potilaista.
Preventive measures include good personal and food hygiene.
Ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat hyvä henkilökohtainen hygienia ja elintarvikehygienia.
An effective vaccine is also available.
Lavantautiin on myös tehokas rokote.
Variant Creutzfeldt-Jakob disease
Creutzfeldt-Jakobin taudin variantti
Variant Creutzfeldt-Jakob disease (vCJD) is a fatal form of “human spongiform encephalopathy” (prion disease), which was first recognised in 1996 in the UK.
Creutzfeldt-Jakobin taudin variantti (vCJD) on kuolemaan johtava ihmisen sienimäinen aivorappeuma (prionitauti), joka tunnistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996 Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
It is linked causally to bovine spongiform encephalopathy (BSE) – “mad cow disease”.
Sillä on syy-yhteys naudan sienimäiseen aivorappeumaan (BSE eli hullun lehmän tauti).
The clinical picture is characterised by progressive neurological symptoms and death, with a mean survival of about 14 months from the onset of symptoms.
Taudinkuvaan kuuluvat etenevät hermosto-oireet, joita seuraa kuolema keskimäärin 14 kuukauden kuluttua oireiden ilmaantumisesta.
The suspected route of transmission is through consumption of infected beef products (although recently human-to-human transmission of vCJD through blood transfusion has been described).
Taudin epäillään tarttuvan infektoituneiden naudanlihatuotteiden kulutuksen kautta (mutta viime aikoina on raportoitu vCJD:n tarttuneen ihmisestä toiseen verensiirrossa).
The incubation period is unknown.
Itämisaikaa ei tiedetä.
Genetic susceptibility appears to favour the onset of disease.
Geneettinen alttius vaikuttaa edistävän taudin puhkeamista.
Patients’ ages range between 15 and 73 years.
Potilaiden ikäjakauma on 15–73 vuotta.
Preventive measures include ensuring that prions do not enter the human or animal food chains and that medical (transfusions) and surgical practices are conducted safely.
Ehkäisevänä toimenpiteenä on varmistettava, ettei prioneja pääse ihmisten tai eläinten ravintoketjuun ja että lääketieteelliset (verensiirroissa) ja kirurgiset käytännöt ovat turvallisia.
Prions are very resistant to common disinfection and sterilisation practices.
Prionit kestävät hyvin tavallisia desinfiointi- ja sterilointimenettelyjä.
Vaccine issues
Rokottaminen
After general hygiene improvements – first of all clean water supply – vaccines represent the most effective and cost-saving public health intervention.
Yleisen hygienian parantamisen – ennen kaikkea puhtaan veden jakelun – jälkeen rokotteet ovat toiseksi tehokkain ja taloudellisesti kannattavin kansanterveyttä edistävä toimi.
Still, vaccines continue to be under-used all over the world.
Rokotteiden käyttö on kuitenkin edelleen riittämätöntä kaikkialla maailmassa.
In developing countries money shortage and poor socio-economic situation are the main reasons for low vaccination coverage.
Kehitysmaissa rokotteiden vähäisen käytön syynä ovat rahapula ja heikko sosioekonominen tilanne.
In wealthy regions other factors usually affect immunisation programs.
Rokotusohjelmiin vaikuttavat yleensä muut tekijät vaurailla alueilla.
Information and communication play key roles in such an issue.
Tiedotus ja viestintä ovat keskeisessä asemassa.
Improving knowledge about immunisation and confidence in vaccines among decision-makers, general public and health care workers remains a main goal to achieve in the fight against infectious diseases.
Jotta infektiotauteja voitaisiin torjua tehokkaasti, on lisättävä päättäjien, suuren yleisön ja terveydenhoitoalan työntekijöiden tietämystä immunisoinnista ja luottamusta rokotteisiin.
Viral haemorrhagic fevers
Viruksen aiheuttamat verenvuotokuumeet
A number of diseases are included under the heading “viral haemorrhagic fevers” (VHFs), with differences in type of virus, geographical distribution, incidence, reservoir, way of transmission and clinical symptoms.
Viruksen aiheuttamiin verenvuotokuumeisiin sisältyy erilaisia tauteja, jotka eroavat virustyypin, maantieteellisen jakauman, yleisyyden, reservoaarin, tartuntatavan ja kliinisten oireiden osalta.
The common denominator is the possible emergence of a disease with general bleedings – often leading to death.
Yhteisenä nimittäjänä niillä on sellaisen taudin mahdollinen puhkeaminen, johon liittyy yleistä verenvuotoa ja joka johtaa usein kuolemaan.
Another common feature is the potential risk that such patients might pose to close contacts and to health and laboratory personnel until a firm diagnosis is established.
Toinen yhteinen piirre on riski, jonka tällaiset potilaat saattavat aiheuttaa läheisilleen sekä terveydenhoito- ja laboratoriohenkilökunnalle ennen diagnoosin varmistumista.
Fortunately most of these viruses do not transmit easily (with the exception of yellow fever virus and Dengue virus which are spread through infected mosquitoes).
Useimmat näistä viruksista eivät onneksi tartu helposti (lukuun ottamatta keltakuumevirusta ja denguevirusta, jotka leviävät hyttystenpistojen kautta).
Present in Europe are Hantaan and Puumula VHF, also called ‘epidemic nephropathy’ (transmitted through direct/indirect exposure to infected rodents) and Crimean-Congo VHF (transmitted through tick bites).
Euroopassa tällaisten virusten aiheuttamia tauteja ovat Korean verenvuotokuume ja myyräkuume (tarttuvat suorassa tai epäsuorassa altistumisessa infektoituneille jyrsijöille) sekä Kongon-Krimin verenvuotokuume (tarttuu punkkien puremien kautta).
Others, are mainly seen as imported infections, such as Lassa fever (transmitted by rodents), yellow fever and dengue haemorrhagic fever (transmitted through mosquito bites), Lassa fever and Marburg fever (monkey associated)
Tuontitapauksina voi esiintyä muitakin tauteja, kuten Lassa-kuumetta (levittävät jyrsijät), keltakuumetta ja dengue-verenvuotokuumetta (leviävät hyttystenpistojen kautta) sekä Marburgin tautia (liittyy apinoihin)
Verotoxin producing Escherichia coli (VTEC)
Verotoksiinia tuottava Escherichia coli (VTEC)
Escherichia coli (E.coli) are very common bacteria in the gastrointestinal tract, and part of the normal bacterial flora.
Escherichia coli (E. coli) -bakteereja on yleisesti ruoansulatuskanavassa, ja ne ovat osa tavallista bakteerikasvustoa.
However, some E.coli strains are able to produce a toxin that could produce serious infection.
Jotkin E. coli -kannat pystyvät kuitenkin tuottamaan myrkkyä, joka voi aiheuttaa vakavan infektion.
The main reservoir of such E.coli strains is grass-feeding animals, cattle in particular.
Tällaisten E. coli -kantojen pääasiallinen reservoaari ovat ruohoa syövät eläimet, etenkin naudat.
Their meat might become contaminated by faecal matter due to poor processing methods during slaughter, and their faeces might end up contaminating other foods (e.g. milk, vegetables) and water.
Infektoituneiden nautojen ulosteet voivat saastuttaa niiden lihan huonoissa teurastusoloissa, ja luonnossa ulosteet voivat saastuttaa muita elintarvikkeita (kuten maidon tai vihannekset) ja veden.
Humans acquire the infection by consuming contaminated food or water.
Bakteeri tarttuu ihmisiin saastuneen ruoan tai veden kautta.
Following an incubation period of about 3–4 days, a variety of gastrointestinal symptoms appear, ranging from mild to severe bloody diarrhoea, mostly without fever.
Keskimäärin 3–4 päivän pituisen itämisajan jälkeen ilmaantuu erilaisia ruoansulatuselimistön oireita, jotka vaihtelevat lievästä vakavaan veriseen ripuliin, yleensä ilman kuumetta.
However, about 8% of patients (children under five years old and the elderly being the most susceptible) may develop “haemolytic uraemic syndrome” (HUS), characterised by acute kidney failure, bleeding and neurological symptoms.
Noin 8 prosentille potilaista (alle 5-vuotiaat lapset ja vanhukset ovat altteimpia) voi kuitenkin kehittyä hemolyyttis-ureeminen oireyhtymä (HUS), jolle on ominaista munuaisten äkillinen vajaatoiminta, verenvuoto ja hermosto-oireet.
Antibiotic therapy is not helpful (it might even favour HUS development).
Antibioottihoito ei tehoa tähän sairauteen (se saattaa jopa edistää HUS:n kehittymistä).
The death rate of HUS is about 3–5%.
HUS-oireyhtymään liittyvä kuolleisuus on noin 3–5 prosenttia.
Outbreaks of VTEC have been reported worldwide, in many cases as a result of direct contact with infected animals and swimming outdoors in contaminated surface waters.
VTEC-epidemioita on raportoitu eri puolilta maailmaa, ja ne ovat usein seurausta suorasta kosketuksesta infektoituneisiin eläimiin ja uimisesta saastuneissa pintavesissä.
Controls on farms are important to prevent VTEC introduction into the food chain.
Maatiloja on valvottava, jotta estettäisiin VTEC:n pääsy elintarvikeketjuun.
Good hygiene practices in meat processing and food handling are essential.
Hyvän hygienian noudattaminen lihan jalostuksessa ja elintarvikkeiden käsittelyssä on ratkaisevan tärkeää.
West Nile virus (WNV) is a mosquito-transmitted virus whose reservoir is shared between wild birds and mosquitoes.
Länsi-Niilin virus (WNV) on hyttysten levittämä virus, jonka reservoaareina ovat luonnonvaraiset linnut ja hyttyset.
Humans are mainly infected through mosquito bites, although infection through organ transplantation and blood transfusion has been documented, as has trans-placental transmission.
Ihmiset saavat tartunnan yleensä hyttysenpistosta, mutta tartuntoja on raportoitu tapahtuneen myös elin- ja verensiirtojen yhteydessä sekä istukan läpi.
No specific therapy is available.
Tautiin ei ole erityistä hoitoa.
Since the first large outbreak in Romania in 1996, WNV infection has become recognised as a major cause of public health concern in Europe.
Romaniassa vuonna 1996 puhjenneen ensimmäisen laajan epidemian jälkeen Länsi-Niilin virusinfektio on tunnustettu merkittäväksi kansanterveydelliseksi uhaksi Euroopassa.
No vaccine is currently available.
Infektioon ei ole saatavilla rokotetta.
The main preventive measures are aimed at reducing exposure to mosquito bites.
Tartuntaa voidaan ehkäistä pääasiassa vain vähentämällä altistumista hyttysten pistoille.
Yellow fever is a viral infection that is present in some tropical areas of Africa and the central area of South America, where it has caused large outbreaks in the past.
Keltakuume on virusinfektio, joka on aiheuttanut laajoja epidemioita esiintymisalueillaan eli tietyillä Afrikan ja Etelä-Amerikan trooppisilla alueilla.
The virus is transmitted by mosquitoes which also act as an important reservoir.
Virusta levittävät hyttyset, jotka toimivat sen merkittävänä reservoaarina.