natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moving from this schematic analysis to the Eurosystem 's actual balance sheet , Table 4.4 shows the contributions of the main items to the banking system 's liquidity from 24 November to 23 December 2000 .
Tämän kaavamaisen analyysin jälkeen voidaan tarkastella eurojärjestelmän todellista tasetta . Taulukossa 4.4 esitetään edellä selostettujen taseen pääerien vaikutusta pankkijärjestelmän likviditeettiin 24.11 .
The bulk of the liquidity was provided through the main refinancing operations .
-- 23.12.2000 . Suurin osa likviditeetistä tarjottiin perusrahoitusoperaatioilla .
Additional liquidity was provided through the longer-term refinancing operations .
Pitempiaikaisilla rahoitusoperaatioilla tarjottiin lisälikviditeettiä .
Standing facilities and other operations , such as fine-tuning operations , normally have only a marginal impact on the banking system 's liquidity .
Maksuvalmiusjärjestelmä ja muut operaatiot , kuten hienosäätöoperaatiot , vaikuttavat tavallisesti vain vähän pankkijärjestelmän likviditeettiin .
The second part of Table 4.4 shows the « autonomous factors » .
Autonomisista tekijöistä likviditeettiä vähentävät pääasiassa liikkeessä olevat setelit ja valtion talletukset eurojärjestelmässä ( ks . taulukko 4.4 ) .
The liquidityabsorbing effect of autonomous factors is mainly generated by banknotes in circulation and government deposits with the Eurosystem .
Liikkeessä olevat setelit vähentävät pankkijärjestelmän likviditeettiä , koska luottolaitosten on hankittava setelit keskuspankilta ja otettava tältä sitä varten lainaa .
Banknotes in circulation absorb the banking system 's liquidity because they have to be 7 Some of the autonomous factors are not under the control of the monetary authorities (" banknotes in circulation » and « government deposits ") .
Vastakkainen vaikutus pankkijärjestelmän likviditeettiin tulee eurojärjestelmän 7 Jotkin autonomisista tekijöistä eivät ole rahapolitiikasta vastaavien viranomaisten kontrolloitavissa (" liikkeessä olevat setelit » ja « valtion talletukset ") .
Other factors , such as « net foreign assets » , can be controlled by the monetary authorities , but transactions in these assets are not normally related to monetary policy operations ( except in the case of foreign exchange swaps ;
Joitakin muita tekijöitä , kuten « ulkomaisia nettosaamisia » , pystytään kontrolloimaan , mutta niillä tehtävät transaktiot eivät tavallisesti liity rahapoliittisiin operaatioihin ( paitsi kun kyseessä ovat valuuttaswapit ;
see Box 4.2 ) .
kehikko 4.2 ) .
Liabilities
Vastattavaa-puoli
Liquidity supply and demand Contributions of the main items
Likviditeetin tarjonta ja kysyntä Pääerien vaikutus
Autonomous factors
Autonomiset tekijät
Table 4.4
Taulukko 4.4
Contributions to the banking system 's liquidity ( EUR billions ;
Pankkijärjestelmän likviditeettiin vaikuttavat tekijät ( mrd . euroa ;
daily average stocks from 24 November to 23 December 2000 )
kantojen päivittäisiä keskiarvoja 24.11 . -- 23.12.2000 )
Liquidity providing ( assets )
Likviditeettiä lisäävät ( vastaavaa )
Liquidity absorbing ( liabilities )
Likviditeettiä vähentävät ( vastattavaa )
Net contribution
Nettovaikutus
Monetary policy operations of the Eurosystem Main refinancing operations 210.4 Longer-term refinancing operations 45.0 Standing facilities 0.4 1 ) 0.0 Other operations TOTAL ( a ) 255.7
Eurojärjestelmän rahapoliittiset operaatiot Perusrahoitusoperaatiot 210,4 Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot 45,0 Maksuvalmiusjärjestelmä 0,4 1 ) 0,0 Muut operaatiot YHTEENSÄ ( a ) 255,7
+ 210.4 + 45.0 + 0.0 0.0 255.4
+ 210,4 + 45,0 + 0,0 0,0 255,4
Autonomous factors affecting the banking system 's liquidity Banknotes in circulation -- 360.4 - 360.4 Government deposits with the Eurosystem -- 61.1 - 61.1 Net foreign assets 394.4 -- + 394.4 Other factors ( net ) -- 111.1 - 111.1 TOTAL ( b ) 394.4 532.6 - 138.2 Reserves = Credit institutions » holdings on current accounts with the Eurosystem Required reserves ( c ) 116.6 Excess reserves ( d ) 0.6
Pankkijärjestelmän likviditeettiin vaikuttavat autonomiset tekijät Liikkeessä olevat setelit -- 360,4 -- 360,4 Valtion talletukset eurojärjestelmässä -- 61,1 -- 61,1 Ulkomaiset nettosaamiset 394,4 -- + 394,4 Muut tekijät ( netto ) -- 111,1 -- 111,1 YHTEENSÄ ( b ) 394,4 532,6 -- 138,2 Varannot = Varantovelvoite Varantovelvoitteen ylittävät talletukset Luottolaitosten talletukset eurojärjestelmän sekkitileillä ( c ) 116,6 ( d ) 0,6
TOTAL ( a )+( b ) = ( c )+( d ) 117.2
YHTEENSÄ ( a )+( b ) = ( c )+( d ) 117,2
1 ) Excludes outright operations as well as the issuance of debt certificates by NCBs in Stage Two of EMU and outstanding over the period considered in the table .
1 ) Ei sisällä suoria kauppoja eikä kansallisten keskuspankkien EMUn toisessa vaiheessa liikkeeseen laskemien velkapaperien kantaa 24.11 .
There is also a counter-effect on the banking system 's liquidity relating to the net foreign assets held by the Eurosystem .
ulkomaisista nettosaamisista .
Purchases of foreign assets by the Eurosystem inject liquidity into the banking system and reduce the need for liquidity-providing monetary policy operations .
Kun eurojärjestelmä ostaa ulkomaisia saamisia , se lisää pankkijärjestelmän likviditeettiä , ja likviditeettiä lisäävien rahapoliittisten operaatioiden tarve vähenee .
Required reserves have a liquidity-absorbing effect which is similar in size to that of all the autonomous factors taken together .
Varantovelvoitteiden likviditeettiä vähentävä vaikutus on jokseenkin yhtä suuri kuin kaikkien autonomisten tekijöiden yhteensä .
The difference between credit institutions » holdings on current accounts with the Eurosystem and reserve requirements makes up the « excess reserves » .
« Varantovelvoitteen ylittävät talletukset » muodostuvat eurojärjestelmän sekkitileillä olevista luottolaitosten talletuksista , joista on vähennetty varantovelvoitteet .
Chart 4.5 Volume of the main and longer-term refinancing operations ( EUR billions ;
Kuvio 4.5 Perusrahoitusoperaatioiden ja pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden määrä ( mrd .
averages of daily positions over the maintenance period )
euroa ; pitoajanjakson päivittäisiä keskiarvoja )
outstanding main refinancing operations ( MRO ) outstanding longer-term refinancing operations ( LTRO ) total refinancing operations 300 250 200 150 100 50 0 300 250 200 150 100 50 0 Feb. Mar .
Avoinna olevat perusrahoitusoperaatiot Avoinna olevat pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot Rahoitusoperaatiot yhteensä 300 250 200 150 100 50 0 Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu 300 250 200 150 100 50 0 1999 2000
Apr. May June July Aug .
Lähde : EKP .
Source : ECB . Chart 4.6 Required reserves and autonomous factors ( EUR billions ;
Kuvio 4.6 Varantovelvoitteet ja autonomiset tekijät ( mrd . euroa ;
averages of daily positions over the maintenance period )
pitoajanjakson päivittäisiä keskiarvoja )
reserve requirements autonomous factors total liquidity needs of the banking system 300 250 200 150 100 50 0 300 250 200 150 100 50 0
Varantovelvoitteet Autonomiset tekijät Pankkijärjestelmän koko likviditeetintarve 300 250 200 150 100 50 0 300 250 200 150 100 50 0
Feb. Mar . Apr. May June July Aug .
Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä
Sep. Oct . Nov. Dec . Jan. Feb . Mar . Apr. May June July Aug .
Loka Marras Joulu Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä
Relative importance of liquidity-providing factors
Likviditeettiä lisäävät tekijät
Charts 4.5 and 4.6 show how the main liquidity-providing and liquidityabsorbing factors developed in 1999 and 2000 . Chart 4.5 shows that the bulk of the liquidity was provided through the main refinancing operations , reflecting the key role played by this monetary policy instrument .
Kun tarkastellaan likviditeettiä lisäävien ja vähentävien tekijöiden kehitystä vuosina 1999 ja 2000 , ilmenee , että suurin osa likviditeetistä jaettiin perusrahoitusoperaatioilla ( ks . kuviot 4.5 ja 4.6 ) .
Additional liquidity was provided through the longer-term refinancing operations .
Tämä kuvastaa tämän välineen keskeistä asemaa rahapolitiikassa . Lisälikviditeettiä jaettiin pitempiaikaisilla rahoitusoperaatioilla .
As can be seen from Chart 4.5 , this amount ranged between Euros 45 billion and Euros 75 billion over the period under consideration .
Niillä jaetun likviditeetin määrä vaihteli tarkastelujakson aikana 45 : stä 75 miljardiin euroon ( ks . kuvio 4.5 ) .
Chart 4.6 shows the development of the two main factors , which create a structural liquidity deficit in the banking system . Reserve requirements have usually accounted for more than half of the total liquidity needs of the banking system .
Pankkijärjestelmän rakenteellisen keskuspankkirahoituksen tarvetta luovasta kahdesta päätekijästä varantovelvoitteet ovat yleensä muodostaneet yli puolet pankkijärjestelmän koko likviditeetintarpeesta ( ks . kuvio 4.6 ) .
The total liquidity-absorbing effect of autonomous factors has increased over time to reach almost the same level as reserve requirements at the end of the period under consideration .
Autonomisten tekijöiden likviditeettiä vähentävä kokonaisvaikutus on ajan myötä kasvanut , ja tarkastelujakson lopussa se oli lähes samansuuruinen kuin varantovelvoitteiden vaikutus .
4.7 Experience in 1999 and 2000 The Eurosystem 's operational framework has been functioning well since the start of 1999 .
4.7 Vuosien 1999 ja 2000 kokemukset Eurojärjestelmän rahapolitiikan ohjausjärjestelmä on vuodesta 1999 alkaen toiminut hyvin .
The operational framework has allowed the ECB to steer liquidity conditions and short-term interest rates in a smooth fashion .
Sen ansiosta EKP on voinut ohjata likviditeettitilannetta ja lyhyitä korkoja sujuvasti .
The volatility of short-term interest rates in the euro area money market remained lower than in almost any other money market in the first two years of Stage Three of EMU .
EMUn kolmannen vaiheen kahtena ensimmäisenä vuonna euroalueen rahamarkkinoiden lyhyet korot ovat heilahdelleet vähemmän kuin miltei kaikilla muilla rahamarkkinoilla .
This low volatility of short-term money market rates was achieved without almost any recourse to fine-tuning operations , i.e. only with a combination of a minimum reserve system with an averaging provision and weekly open market operations .
Heilahtelut pystyttiin pitämään vähäisinä melkein ilman hienosäätöoperaatioita , siis yksinomaan vähimmäisvarantojärjestelmän ja siihen kuuluvan keskiarvoistamisen sekä viikoittaisten avomarkkinaoperaatioiden avulla .
Stable money market conditions are helpful for the efficient transmission of monetary policy to the economy .
Rahamarkkinaolojen vakaus edistää rahapolitiikan tehokasta välittymistä talouteen .
In addition , they reflect a high degree of credibility of the operative and liquidity management capabilities of the central bank .
Lisäksi se osoittaa , että luottamus keskuspankin toimintakykyyn ja likviditeetinhallintaan on vahva .
The conduct of fixed rate tender operations in the main refinancing operations until June 2000 facilitated the clear signalling of the monetary policy stance .
Perusrahoitusoperaatioiden toteutus kesäkuuhun 2000 saakka kiinteäkorkoisina edisti selkeää viestimistä rahapolitiikan kireydestä .
This positive assessment on clear signalling has also been valid for the variable rate tender procedure with a minimum bid rate applied as from June 2000 .
Samalla tavoin kireydestä on pystytty viestimään selkeästi myös vaihtuvakorkoisten huutokauppojen aikana eli kesäkuusta 2000 lähtien , jolloin korkotarjouksille asetettiin etukäteen alaraja eli minimitarjouskorko .
This system worked well , as indicated by the relatively small spread between the marginal rate of allotment and the minimum bid rate .
Uusi menettely on toiminut hyvin , mikä näkyy siinä , että marginaalikoron ja minimitarjouskoron ero on ollut suhteellisen pieni .
Moreover , the volatility of short-term money market rates has been kept as low as during the period of fixed rate tenders .
Lisäksi lyhyiden rahamarkkinakorkojen heilahtelut ovat olleet yhtä vähäisiä kuin kiinteäkorkoisten huutokauppojen aikana .
Finally , the operational framework -- with both weekly tenders with a twoweek maturity and monthly tenders with a three-month maturity -- has met the objectives of both providing longer-term liquidity to credit institutions and providing the Eurosystem with sufficient flexibility to steer liquidity developments with adequate precision in the short term .
Rahapolitiikan välineet -- joihin kuuluvat sekä viikoittaiset huutokaupat , joissa maturiteetti on kaksi viikkoa , että kuukausittain toteutettavat huutokaupat , joissa maturiteetti on kolme kuukautta -- ovat täyttäneet tavoitteensa : niiden ansiosta luottolaitokset ovat saaneet pitkäaikaista likviditeettiä ja eurojärjestelmä on voinut ohjata likviditeettiä riittävän joustavasti ja tarkasti lyhyellä aikavälillä .
The operational framework has also shown a high degree of flexibility in adapting to changing financial environments .
Rahapolitiikan välineet ovat myös osoittautuneet muuttuvassa rahoitusmarkkinaympäristössä erittäin joustaviksi ja sopeutumiskykyisiksi .
This was highlighted by a comparison of the relatively far-reaching measures taken by many central banks worldwide in preparation for the transition to the new millennium with the relatively minor amendments made by the Eurosystem in this context .
Tämä tuli esiin maailmanlaajuisessa vertailussa , jossa tarkasteltiin useiden keskuspankkien suhteellisen kauaskantoisia valmisteluja vuosituhannen vaihteessa . Eurojärjestelmän rahapolitiikan välineisiin tarvittiin vain suhteellisen vähäisiä muutoksia .
Relative importance of liquidity-absorbing factors
Likviditeettiä vähentävät tekijät
Low volatility of short-term interest rates
Lyhyiden korkojen heilahtelu vähäistä
Clear signalling of the monetary policy stance
Selkeä viestiminen rahapolitiikan kireydestä
Flexible operational framework
Rahapolitiikan välineiden joustavuus
Monetary policy decisions in 1999 and 2000
Rahapoliittiset päätökset vuosina 1999 ja 2000
This chapter illustrates how monetary policy was conducted in the first two years of Stage Three of EMU .
Tässä luvussa kuvaillaan , miten rahapolitiikkaa toteutettiin EMUn kolmannen vaiheen kahtena ensimmäisenä vuonna .
In April 1999 , amid low inflationary pressures , the Governing Council decided to cut its main refinancing rate from 3 % to 2.5% .
Huhtikuussa 1999 EKP : n neuvosto päätti laskea perusrahoitusoperaatioiden korkoa 3 prosentista 2,5 prosenttiin , koska inflaatiopaineet olivat tuolloin vähäiset .
After the summer of 1999 , however , the situation gradually changed .
Tilanne muuttui kuitenkin vähitellen kesän 1999 jälkeen .
Monetary growth continued to be above the reference value and at the same time , mainly as a result of adverse influences from oil prices and the exchange rate of the euro , price pressures increased .
Rahan määrän kasvuvauhti oli jatkuvasti viitearvoaan nopeampi , ja samaan aikaan hintapaineet kasvoivat lähinnä öljyn hinnan ja euron valuuttakurssin epäsuotuisten vaikutusten vuoksi .
In addition , real GDP growth remained strong .
Tämän lisäksi BKT : n määrän kasvu pysyi vahvana .
In order to maintain price stability , from November 1999 to October 2000 the Governing Council increased the key ECB interest rates by a total of 225 basis points .
Hintavakauden ylläpitämiseksi EKP : n neuvosto nosti korkoja marraskuusta 1999 lokakuuhun 2000 yhteensä 2,25 prosenttiyksikköä .
5.1 Main developments Early 1999 The convergence process leading to Stage Three of EMU was successfully completed when the ECB assumed responsibility for monetary policy in the euro area on 1 January 1999 .
5.1 Kehitys pääpiirteissään Vuoden 1999 alkupuolisko EMUn kolmanteen vaiheeseen johtanut lähentymisprosessi saatiin onnistuneesti päätökseen , kun vastuu euroalueen rahapolitiikasta 1.1.1999 siirtyi EKP : lle .
Price stability had been achieved , thus allowing the Governing Council to maintain interest rates at very low levels .
Hintavakaus oli saavutettu , joten EKP : n neuvosto pystyi pitämään korot hyvin alhaisina .
The first interest rate on the main refinancing operations ( see Chapter 4 for details on monetary policy implementation ) was 3 %, with the rates on the marginal lending and deposit facilities set at 4.5% and 2 % respectively .
Ensimmäisten perusrahoitusoperaatioiden ( rahapoliittisista operaatioista kerrotaan tarkemmin luvussa 4 ) koroksi asetettiin 3 %, maksuvalmiusluoton koroksi 4,5 % ja talletuskoroksi 2 %.
These rates had been announced officially on 22 December 1998 .
Nämä korot ilmoitettiin virallisesti 22.12.1998 .
They followed a co-ordinated reduction of key interest rates by the NCBs of the countries adopting the euro .
Euron käyttöön ottaneiden maiden kansalliset keskuspankit olivat tätä ennen laskeneet yhteisesti keskeisiä keskuspankkikorkojaan .
This action had been decided upon earlier in December 1998 , completing the process of convergence in official interest rates that took place in the run-up to Stage Three .
Toimenpiteestä oli päätetty aiemmin joulukuussa 1998 , ja se merkitsi EMUn kolmanteen vaiheeseen siirtymistä edeltäneiden virallisten korkojen lähentymisen päättymistä .
At the start of Stage Three , as a temporary measure to smooth the transition to a single money market , the Governing Council adopted a « narrow corridor » for short-term market interest rates .
Helpottaakseen siirtymistä yhteisiin rahamarkkinoihin EKP : n neuvosto otti EMUn kolmannen vaiheen alussa tilapäisesti käyttöön lyhyiden markkinakorkojen « kapean korkoputken » .
From 4 to 21 January 1999 the rates on the marginal lending and deposit facilities were set at 3.25% and 2.75% respectively .
Sen mukaisesti 4 . -- 21.1.1999 maksuvalmiusluoton korko oli 3,25 % ja talletuskorko 2,75 %.
These transitional arrangements expired on 22 January 1999 , at which point the rates on the standing facilities decided in December became effective ( see Chart 4.1 ) .
Tämä siirtymävaiheen järjestely päättyi 22.1.1999 , jolloin tulivat jälleen voimaan joulukuussa 1998 päätetyt maksuvalmiusjärjestelmän korot ( ks . kuvio 4.1 ) .
In the first quarter of 1999 price developments remained very subdued .
Vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä hintakehitys oli hyvin maltillista .
In January and February HICP inflation remained at its December 1998 level of 0.8% ( see Chart 5.3 ) .
Tammi-helmikuussa YKHI-inflaatio pysyi suunnilleen samana kuin joulukuussa 1998 eli 0,8 prosentissa ( ks . kuvio 5.3 ) .
In this environment of low inflation , signs emerged that the slowdown in economic activity in the euro area might be more pronounced than anticipated in late 1998 .
Hitaan inflaation oloissa alkoi näkyä merkkejä siitä , että euroalueen taloudellinen toimeliaisuus saattaisi hidastua enemmän kuin vuoden 1998 lopussa oli ennakoitu .
The slowdown was mainly a consequence of weaker external demand stemming from the Asian crisis in late 1997 and the drop in confidence that followed the international market turmoil after the Russian crisis in the summer of 1998 .
Hidastuminen johtui pääasiassa vuoden 1997 lopun Aasian kriisin aiheuttamasta ulkomaisen kysynnän heikkenemisestä sekä siitä , että kesällä 1998 sattunutta Venäjän kriisiä seurannut kansainvälisten markkinoiden myllerrys oli heikentänyt luottamusta .
Real GDP growth weakened significantly in the last quarter of 1998 and export growth turned negative .
BKT : n määrän kasvu heikkeni huomattavasti vuoden 1998 viimeisellä neljänneksellä , ja vienti alkoi supistua .
Therefore , it became increasingly clear in early 1999 that risks to price stability in the medium term were on the downside . Transfer of monetary policy to the ECB
Vuoden 1999 alussa kävikin yhä ilmeisemmäksi , että hintavakauteen keskipitkällä aikavälillä kohdistuneet riskit painottuivat hintojen laskun suuntaan .
79 However , the monetary policy reaction to these downside risks to price stability needed to take into account the fact that some indicators appeared to point in the opposite direction in early 1999 .
Kun näihin hintavakautta uhkaaviin riskeihin haluttiin reagoida rahapoliittisin toimenpitein , oli kuitenkin otettava huomioon , että joidenkin indikaattorien mukaan kehitys oli vuoden 1999 alussa vastakkaista .
In particular , the threemonth average of the annual growth rates of M3 for the period from December 1998 to February 1999 was above the reference value for M3 growth of 4 ½% ( see Chart 5.1 ) .
kasvuvauhdin kolmen kuukauden keskiarvo joulukuusta 1998 helmikuuhun 1999 oli 4 ½ prosentin viitearvoaan suurempi ( ks . kuvio 5.1 ) .
Credit to the private sector was growing fast , at a rate of around 10 % per annum in early 1999 , which was difficult to reconcile with the signs of weaker economic activity ( see Chart 5.2 ) .
Luotonanto yksityiselle sektorille kasvoi vuoden 1999 alkupuolella nopeasti eli noin 10 prosentin vuosivauhtia , mikä oli ristiriidassa taloudellisen toimeliaisuuden heikentymiseen viittaavien merkkien kanssa ( ks . kuvio 5.2 ) .
Furthermore , despite the economic slowdown , consumer confidence remained comparatively high .
Talouskasvun hidastumisesta huolimatta myös kuluttajien luottamus pysyi verrattain vahvana .
Finally , oil prices started to rise as from midFebruary , and the euro depreciated in effective terms in the first few months of the year ( see Chart 5.4 ) , two factors which also exerted some upward pressure on prices .
Öljyn hinta alkoi nousta helmikuun puolivälistä lähtien , ja euron efektiivinen kurssi heikkeni vuoden ensimmäisten kuukausien aikana ( ks . kuvio 5.4 ) , ja nämä kaksi tekijää aiheuttivat myös jonkin verran nousupaineita hintoihin .
The assessment of monetary developments at the start of 1999 was further complicated by uncertainty over how monetary aggregates were affected during the changeover to Stage Three of EMU .
Erityistekijöillä todennäköisesti vaikutusta M3 : a koskeviin tilastoihin Rahan määrän kehityksen arviointia vuoden 1999 alussa vaikeutti myös epävarmuus siitä , miten siirtyminen EMUn kolmanteen vaiheeseen vaikutti rahaaggregaatteihin .
In fact , it was considered likely that the sharp increase in the stock of M3 in January 1999 could have been due to specific factors such as changes in the statistical reporting systems or the move to the new minimum reserve system .
Todennäköisenä pidettiin , että M3 : n määrän voimakas kasvu tammikuussa 1999 johtui erityistekijöistä kuten tilastotietojen keruun muutoksista tai siirtymisestä uuteen vähimmäisvarastojärjestelmään .
All in all , given this uncertainty and the only modest deviation of M3 from the reference value , the Governing Council did not regard monetary developments as implying upward risks to price stability at that time .
Koska rahan määrän kehityksen analysointiin liittyi epävarmuustekijöitä ja koska M3 : n kasvuvauhdin poikkeama viitearvosta oli vähäinen , EKP : n neuvosto ei katsonut , että rahan määrän kehitykseen olisi tuolloin liittynyt riskiä hintavakautta uhkaavasta hintojen noususta .
Therefore , in an environment where current inflation rates were significantly M3 data likely to have been affected by specific factors
Kun inflaatiovauhti oli merkittävästi eurojärjestelmän hintavakauden määritelmän mukaista enimmäisvauhtia hi -
Interest rate cut in April 1999
Koronlasku huhtikuussa 1999
Chart 5.1
Kuvio 5.1
M3 growth and the reference value ( annual percentage changes )
M3 : n kasvu ja viitearvo ( vuotuinen prosenttimuutos )
M3 1 ) M3 ( three-month centred moving average ) 1 ) reference value ( 41/2 %) 7.0
M31 ) M3 ( kolmen kuukauden keskitetty liukuva keskiarvo ) 1 ) M3 : n viitearvo ( 41/2 %) 7,0
1 ) Series adjusted for non-euro area resident holdings of money market fund shares / units .
1 ) Aikasarjat on laskettu ilman euroalueen ulkopuolisten hallussa olevia rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksia .