natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italy : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( a ) ( years ) Composition by maturity ( b ) (% of total ) Short-term ( < 1 year) Medium-term (1-5 years) Long-term (> 5 years ) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 98.0 101.5 108.7 119.1 124.9 124.2 124.0 121.6 94.0 6.0 94.5 2.4 67.3 21.1 11.6 94.3 5.7 93.8 2.8 66.9 18.2 15.0 93.9 6.1 92.8 2.8 65.0 19.4 15.6 93.0 7.0 88.8 3.0 60.6 23.0 16.4 93.0 7.0 86.8 4.5 51.7 26.8 21.5 92.7 7.3 85.4 4.3 51.0 26.6 22.4 93.4 6.6 82.8 4.3 51.5 25.6 22.9 93.1 6.9 79.0 4.5 49.4 25.8 24.8
Italia : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 98,0 101,5 108,7 119,1 124,9 124,2 124,0 121,6 94,0 6,0 94,5 2,4 67,3 21,1 11,6 94,3 5,7 93,8 2,8 66,9 18,2 15,0 93,9 6,1 92,8 2,8 65,0 19,4 15,6 93,0 7,0 88,8 3,0 60,6 23,0 16,4 93,0 7,0 86,8 4,5 51,7 26,8 21,5 92,7 7,3 85,4 4,3 51,0 26,6 22,4 93,4 6,6 82,8 4,3 51,5 25,6 22,9 93,1 6,9 79,0 4,5 49,4 25,8 24,8 Kokonaisvelka (% BKT : stä ) Valuuttajakauma (% kok .
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
velasta ) Lyhytaikainen ( alle vuoden ) Keskipitkä ( 1 - 5 vuotta ) Pitkäaikainen ( yli 5 vuotta ) Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
Domestic debt only .
Koskee vain kotimaista velkaa .
The short-term component includes all floating rate securities , irrespective of their residual maturities .
Lyhytaikaisiin velkoihin sisältyvät kaikki vaihtuvakorkoiset arvopaperit riippumatta niiden jäljellä olevasta maturiteetista .
Italy : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Italia : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 0 - 4 - 8 - 12 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 0 - 4 - 8 - 12 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Note : In Chart 3b negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction . 163
Huom . Kuviossa 3b negatiivinen arvo tarkoittaa , että vaikutus on ollut alijäämää lisäävä , ja positiivinen arvo , että vaikutus on ollut alijäämää supistava .
Italy : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 60 Total current receipts
Italia : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot Tulot 60
Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) .
Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) . 163
Italy : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Italia : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
Italy : Debt convergence calculations ( a ) On the basis of overall fiscal balances ( as a percentage of GDP )
Italia : Velan lähentymistä koskevat laskelmat ( a ) Koko rahoitusjäämään perustuva laskelma ( prosentteina BKT : stä ) Koko bruttovelka Julkisen talouden rahoitusjäämä ( alijäämä : (-) ;
Total gross debt 1997 121.6 1998 118.1 Overall fiscal balance ( deficit : (-) ;
ylijäämä (+)) Julkisen talouden rahoitusjäämä , joka vastaa velkasuhteen pienenemistä 60 prosenttiin vuonna ( a ) 1997 121,6
Overall fiscal balance consistent with reduction of debt level to 60 % of GDP in 2002 2007 2012 11.0 * 3.1 * 0.9 * ** ** 10.4 2.5 0.3 **
2002 11,0 * 10,4 ** 2007 3,1 * 2,5 **
Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations .
2012 0,9 * 0,3 ** Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) ja EMIn laskelmat .
(*) Calculations indicate that the debt ratio would fall to 60 % in 2002 , 2007 and 2012 respectively , if the overall fiscal balance for 1998 is as forecast and the overall fiscal balances were maintained at 11.0% , 3.1% and 0.9% of GDP respectively , from 1999 onwards .
(*) Laskelmat osoittavat , että velkasuhde pienenisi 60 prosenttiin joko vuonna 2002 , 2007 tai 2012 , jos julkisen talouden rahoitusjäämä vuonna 1998 on ennustetun mukainen ja jos rahoitusjäämän suhde BKT : hen pysyy 11,0 , 3,1 tai 0,9 prosenttina vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate of 1.8% in 1998 , as estimated by the Commission , and an inflation rate of 2 %.
Laskelmassa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuodesta 1998 on komission arvioima 1,8 % ja inflaatiovauhti 2 %.
(**) Calculations indicate that the debt ratio would fall to 60 % in 2002 , 2007 and 2012 respectively , if the overall fiscal balance for 1998 is as forecast and the overall fiscal balances were maintained at 10.4% , 2.5% and 0.3% of GDP respectively , from 1999 onwards .
(**) Laskelmat osoittavat , että velkasuhde pienenisi 60 prosenttiin joko vuonna 2002 , 2007 tai 2012 , jos julkisen talouden rahoitusjäämä vuonna 1998 on ennustetun mukainen ja rahoitusjäämän suhde BKT : hen pysyy 10,4 , 2,5 tai 0,3 prosenttina vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real GDP growth rate of 2.5% and an inflation rate of 2 %.
Laskelmassa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti on 2,5 % ja inflaatiovauhti 2 %.
Primary fiscal balance consistent with reduction of debt level to 60 % of GDP in 2002 2007 2012 8.4 * 6.1 * 16.6 * 15.9 ** 7.8 ** 5.5 **
2002 16,6 * 15,9 ** 2007 8,4 * 7,8 **
Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations .
2012 6,1 * 5,5 ** Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) ja EMIn laskelmat .
(*) Calculations indicate that the debt ratio would fall to 60 % in 2002 , 2007 and 2012 respectively , if the primary fiscal balance for 1998 is as forecast and the primary fiscal balances were maintained at 16.6% , 8.4% and 6.1% of GDP respectively , from 1999 onwards .
(*) Laskelmat osoittavat , että velkasuhde pienenisi 60 prosenttiin joko vuonna 2002 , 2007 tai 2012 , jos julkisen talouden perusjäämä vuonna 1998 on ennustetun mukainen ja perusjäämän suhde BKT : hen pysyy 16,6 , 8,4 tai 6,1 prosenttina vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate of 1.8% in 1998 , as estimated by the Commission , an inflation rate of 2 % and a nominal interest rate of 6 %.
Laskelmassa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuodesta 1998 on komission arvioima 1,8 %, inflaatiovauhti 2 % ja nimelliskorko 6 %.
(**) Calculations indicate that the debt ratio would fall to 60 % in 2002 , 2007 and 2012 respectively , if the primary fiscal balance for 1998 is as forecast and the primary fiscal balances were maintained at 15.9% , 7.8% and 5.5% of GDP respectively , from 1999 onwards .
(**) Laskelmat osoittavat , että velkasuhde pienenisi 60 prosenttiin joko vuonna 2002 , 2007 tai 2012 , jos julkisen talouden perusjäämä vuonna 1998 on ennustetun mukainen ja perusjäämän suhde BKT : hen pysyy 15,9 , 7,8 tai 5,5 prosenttina vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real GDP growth rate of 2.5% , an inflation rate of 2 % and a nominal interest rate of 6 %.
Laskelmassa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti on 2,5 %, inflaatiovauhti 2 % ja nimelliskorko 6 %.
Chart 5
Kuvio 5
Italy : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP )
Italia : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Real GDP growth rate : 1.8% Constant overall balance 125 100 75 50 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Constant primary balance Balanced budget
( a ) BKT : n määrän kasvu 1,8% Muuttumaton rahoitusjäämä 125 100 75 50 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 118.1% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of - 2.5% of GDP or the primary balance of 5.5% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
Näissä kolmessa skenaariossa oletetaan , että velkasuhde vuonna 1998 on ennustetun mukainen eli 118,1% ja että koko rahoitusjäämä , - 2,5 % BKT : stä , tai perusjäämä , 5,5% BKT : stä , pidetään muuttumattomana tarkastelujakson aikana , tai vaihtoehtoisesti , että budjetit ovat tasapainoisia vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 1998 of 1.8% as estimated by the Commission ; an inflation rate of 2 %;
Laskelmissa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuonna 1998 on komission arvioima 1,8 % ja inflaatiovauhti on 2 %.
( b ) Real GDP growth rate : 2.5% Constant overall balance 125 100 75 50 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Constant primary balance Balanced budget
( b ) BKT : n määrän kasvu 2,5% Muuttumaton rahoitusjäämä 125 100 75 50 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino
The underlying assumptions are a real GDP growth rate of 2.5% ; an inflation rate of 2 %;
Laskelmissa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti on 2,5 % ja inflaatiovauhti on 2 %.
Italy : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 21.6 2000 26.5 2010 31.2 2020 37.5 2030 48.3
Italia : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 21,6 2000 26,5 2010 31,2 2020 2030 37,5 48,3
( a ) Italy : Exchange rate stability ( 25 November 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Italia : Valuuttakurssin vakaus ( 25.11.1996 - 27.2.1998 )
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka Source : European Commission and EMI calculations .
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) ERMin keskuskursseista (%) suhteessa ( a ) Belgian frangiin Tanskan kruunuun Saksan markkaan Espanjan pesetaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Alankomaiden guldeniin Itävallan šillinkiin Portugalin escudoon Suomen markkaan Lähde : Euroopan komissio ja EMIn laskelmat .
Yes 25 November 1996 No
Kyllä 25.11.1996 Ei
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Italian lira Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 6.4 6.0 5.5 5.3 4.5 4.7 4.5 4.1 4.1 3.8 3.0 3.6 2.5 3.1 1.1 2.5
( b ) Italian liiran valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 6,4 6,0 8/96 11/96 5,5 4,5 5,3 4,7 2/97 4,5 4,1 5/97 4,1 3,8 8/97 11/97 2/98 3,0 2,5 1,1 3,6 3,1 2,5
Chart 6 Italian lira : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
Kuvio 6 .
percentages ; 1 March 1996 to 27 February 1998 ) ITL / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 ITL / NLG Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 ITL / DKK ITL / DEM ITL / ESP ITL / FRF
Italian liira : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) ITL / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 ITL / DKK ITL / DEM ITL / ESP ITL / FRF
ITL / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
ITL / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
Note : The vertical line indicates when Italy rejoined the ERM ( 25 November 1996 ) . Deviations prior to 25 November 1996 refer to the Italian lira s bilateral central rates as established upon ERM re-entry .
Huom . Pystysuora viiva osoittaa Italian liittymisen uudelleen ERMiin ( 25.11.1996 ) .
Italian lira : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ; percentage deviations ;
Poikkeamat ennen 25.11.1996 ovat poikkeamia suhteessa niihin kahdenvälisiin keskuskursseihin , joilla Italian liira liittyi uudelleen ERMiin .
February 1998 compared with different benchmark periods ) Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations .
Taulukko 10 . Italian liira : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
Average Jan 87-Feb 98 - 4.5 - 3.2 - 13.0 Average 1987 - 8.6 - 9.9 - 25.2
Keskiarvo Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 1/1987 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi - 0,2 - 4,4 - 36,1 - 4,5 - 3,2 - 13,0
Italy : External developments ( as a percentage of GDP )
Italia : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
1996 1997 ( a ) 3.4 3.1 - 3.2 - 0.5 27.0 28.0 21.6 23.6
1996 1997 ( a ) 3,4 3,1 - 3,2 - 0,5 27,0 28,0 21,6 23,6
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 55.4% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 55,4 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 60.8% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 60,8 %;
Italy : Long-term interest rates ( percentages )
Italia : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 9,4 9,1
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.4 6.7 7.8
1/98 5,4 -
( a ) Italy : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 15
( a ) Italia : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 15
( b ) Italy : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 8 6 4 2 0 - 2 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 CPI inflation differential
( b ) Italia : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 8 6 4 2 0 - 2 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Kuluttajahintainflaation ero
LUXEMBOURG Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Luxembourg was 1.4% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
LUXEMBURG Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Luxemburgissa oli 1,4 %, eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
In 1996 average HICP inflation was 1.2% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHIinflaatiovauhti oli 1,2 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in Luxembourg has been at a level which is generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Luxemburgissa on ollut tasolla , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Luxembourg , as measured on the basis of the CPI , has followed a broad downward trend since the early 1990s ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Luxemburgin kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on ollut yleisesti ottaen laskussa 1990-luvun alkuvuosista lähtien ( kuvio 1 ) .
This experience of declining rates of inflation reflects a number of important policy choices , most notably an exchange rate policy which links the Luxembourg franc to the Belgian franc in a monetary association .
Inflaatiovauhdin hidastumiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti valuuttakurssipolitiikan linja , jonka mukaan Luxemburgin frangi on kytketty Belgian frangiin maiden välisessä valuuttaliitossa .
The general orientation has also been supported by prudent fiscal policies .
Myös varovainen finanssipolitiikka on tukenut inflaatiokehitystä .
The reduction in inflation during the 1990s has been achieved within the context of a relatively buoyant macroeconomic environment , although growth decelerated between 1993 and 1996 from around 9 % to 3 % ( see Table 2 ) .
Inflaation hidastuminen 1990-luvulla on saavutettu kokonaistalouden ympäristön suhteellisen voimakkaan kasvun oloissa , joskin kasvu hidastui vuosina 1993 - 1996 noin 9 prosentista 3 prosenttiin ( taulukko 2 ) .
Against this background , growth in compensation per employee has been restrained in recent years .
Palkkakustannusten kasvu työntekijää kohden on ollut maltillista viime vuosina .
In 1997 an acceleration took place .
Vuonna 1997 kasvu kiihtyi hieman .
Reflecting the absence of significant effective exchange rate movements , import price increases in the 1990s have been subdued or negative , thus contributing to the curbing of inflationary pressures .
Koska merkittäviä efektiivisen valuuttakurssin muutoksia ei ollut , tuontihintojen nousu on ollut 1990luvulla vaimeaa tai hinnat ovat laskeneet , mikä on osaltaan hillinnyt inflaatiopaineita .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing to 1‰ % and there is little sign of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on hidastunut 1,5 prosenttiin . Taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella on vähäisiä merkkejä välittömistä hintojen nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest rates of between 1‰ and 2 % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuosina 1998 ja 1999 olisi 1,5 - 2 % ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with capacity constraints and somewhat accelerating unit labour costs .
Tänä ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuvia riskitekijöitä ovat tuotantokapeikot ja yksikkötyökustannusten kasvun hienoinen kiihtyminen .
Looking further ahead , a continuation of the long-standing economic and fiscal policies can be seen as being conducive to maintaining price stability .
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että maassa jo kauan harjoitetun talous - ja finanssipolitiikan jatkaminen tukee hintavakauden säilymistä .
It will also be important to sustain wage moderation , ensuring that the rate of unemployment in Luxembourg remains low .
Palkankorotusten pitäminen maltillisina tulee myös olemaan tärkeää , koska siten varmistetaan , että Luxemburgin työttömyysaste pysyy alhaisena .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government budget balance showed a surplus of 1.7% of GDP , hence the 3 % reference value for the deficit ratio was comfortably met . The debt ratio was 6.7% , i.e. far below the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden ylijäämän suhde BKT : hen oli 1,7 %, eli reilusti alle 3 prosentin viitearvon , ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 6,7 % eli paljon alle 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the fiscal surplus has decreased by 0.8 percentage point , while the debt ratio has increased marginally .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin julkisen talouden ylijäämän suhde BKT : hen pieneni 0,8 prosenttiyksikköä ja velkasuhde kasvoi hieman .
In 1998 the surplus is forecast to decrease to 1.0% of GDP , while the debt ratio is projected to increase to 7.1% ( see Table 4 ) .
Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 1,0 prosenttiin ja velkasuhteen arvioidaan kasvavan 7,1 prosenttiin ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , Luxembourg s debt-to-GDP ratio gradually increased by 2.0 percentage points ( see Chart 2a ) .
Vuosina 1990 - 1997 Luxemburgin velkasuhde suureni vähitellen 2,0 prosenttiyksikköä ( kuvio 2a ) .
As is shown in greater detail in Chart 2b , the typical pattern is that primary surpluses partly compensated for the debtincreasing effects resulting from the stockflow adjustment item .
Kuten tarkemmin käy ilmi kuviosta 2b , kehitys on tyypillisesti ollut sellainen , että perusylijäämät kompensoivat osittain « velkakannan korjauserän » velkaa kasvattavan vaikutuksen .
In Luxembourg these adjustments are due to the fact that the government sector is building up reserves for the pension scheme accumulated in special funds , annual transfer payments to which are not recorded in the general 171 government surplus .
Luxemburgissa tällaiset korjauserät johtuvat siitä , että valtio kerää eläkevaroja erityisiin rahastoihin ja vuosittaisia varojen siirtoja näihin rahastoihin ei lasketa mukaan julkisen talouden ylijäämään .
Owing to the low level of debt , practically no effect on the debt ratio during the 1990s is attributable to the growth and interest rate environment .
Velan pienen määrän vuoksi talouden kasvulla ja korkokehityksellä ei voida katsoa juuri olleen vaikutusta velkasuhteeseen 1990-luvulla . Tässä
In this context it may be noted that Luxembourg s general government gross debt is almost entirely denominated in domestic currency and the share of debt with a short-term residual maturity is negligible ( see Table 5 ) .
171 yhteydessä voidaan todeta , että Luxemburgin julkinen velka on miltei yksinomaan Luxemburgin frangeina , eikä maalla ole käytännöllisesti katsoen lainkaan lyhytmaturiteettista velkaa ( taulukko 5 ) .
During the 1990s a similarly sound pattern has been observed in annual fiscal balances , which have always been in surplus ( see Chart 3 and Table 6 ) .
Vuosittaisten rahoitusjäämien kehitys 1990luvulla on ollut yhtä tervettä ; ne ovat aina olleet ylijäämäisiä ( kuvio 3 ja taulukko 6 ) .
However , the overall fiscal surplus decreased rapidly during the early 1990s , dropping from 5.0% in 1990 to 0.8% in 1992 .
Rahoitusylijäämän suhde BKT : hen kuitenkin pieneni nopeasti 1990-luvun alussa eli 5,0 prosentista 0,8 prosenttiin vuodesta 1990 vuoteen 1992 .
It broadly stabilised at around 2 % thereafter , to reach a level of 1.7% in 1997 .
Sen jälkeen ylijäämä vakiintui noin 2 prosentin paikkeille ja oli 1,7 vuonna 1997 .
Against this background , a closer examination of Luxembourg s performance in terms of the deficit ratio is not considered necessary .
Tätä taustaa vasten Luxemburgin tilanteen tarkempaa arvioimista alijäämäsuhteen kannalta ei pidetä tarpeellisena .
Luxembourg s medium-term fiscal policy strategy aims at balancing government finances , thereby complying with the respective provision of the Stability and Growth Pact , and linking expenditure to GDP growth , thus preventing an increase in the public sector s expenditure ratio .
Luxemburgin finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian tavoitteena on julkisen talouden tasapainottaminen , joten se täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vastaavat ehdot , minkä lisäksi se pyrkii sitomaan menojen kehityksen BKT : n kasvuun ehkäisten siten julkisen sektorin menojen kasvun suhteessa BKT : hen .
With regard to the potential future course of the debt ratio , the EMI s Report does not consider this issue in detail for those countries with a debt ratio of below 60 % of GDP .
Tässä raportissa ei tarkemmin käsitellä niiden maiden velkasuhteen tulevaa kehitystä , joissa tuo suhde on alle 60 %.