natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These include a shift in consumer demand towards services as income rises , the liberalisation of the services sector , and the increasing participation of women in the labour market , which implies some shifts from household to services activities .
Niitä ovat muun muassa kulutuskysynnän suuntautuminen palveluihin tulojen kasvaessa , palvelualojen vapautuminen sekä naisten lisääntynyt osallistuminen työmarkkinoille , mikä tukee ainakin osaltaan palvelutuotannon kasvua kotitaloustyön kustannuksella .
The changes in the share of value added accounted for by individual euro area sectors reflect significant differences in sectoral growth performance .
Muutokset euroalueen yksittäisten toimialojen osuuksissa arvonlisäyksestä ovat osoitus siitä , että toimialakohtaisessa kasvukehityksessä on merkittäviä eroja .
As regards business services , the outsourcing of some activities by firms in the industrial sector may also partly explain the rise in the services sector . This development also strengthens ties between the two sectors .
Liike-elämän palveluista voidaan todeta , että teollisuussektorin yritysten eräiden toimintojen ulkoistaminen voi myös osittain selittää palvelusektorin osuuden kasvun .
The table shows that , on average since the beginning of the 1990s , real gross value added in the euro area has increased by 0.5% , quarter on quarter . Services grew at the same rate , driven in particular by growth in market services .
Tämä kehitys myös lujittaa näiden kahden sektorin välisiä siteitä . Taulukosta käy ilmi , että 1990-luvun alusta lukien reaalinen bruttoarvonlisäys on euroalueella kasvanut neljännesvuositasolla keskimäärin 0,5 %.
Industry ( excluding construction ) expanded by 0.3% , on average , while construction recorded the lowest rate of increase , at just 0.1% .
Palvelualoilla lisäys oli samansuuruinen , ja sitä ruokki erityisesti markkinaehtoisten palvelujen kasvu .
As a result of their size and strong performance , services were the main contributor to the rise in euro area value added .
Ilman rakentamista lasketussa teollisuudessa arvonlisäys kasvoi keskimäärin 0,3 %, kun taas rakennusalalla lisäys oli kaikista pienin , vain 0,1 %.
On average since the mid-1990s , services have contributed 0.4 percentage point to the growth of euro area value added , compared with an average contribution of just 0.1 percentage point by the industrial sector . ECB Annual Report 2005
Kokonsa ja vahvan kehityksensä ansiosta palvelusektori oli tärkein euroalueen arvonlisäyksen kasvun edistäjä . Palvelusektori on 1990-luvun puolivälistä lähtien lisännyt euroalueen arvonlisäyksen kasvua keskimäärin 0,4 prosentti -
S e c t o r a l d eve l o p m e n t s i n t e r m s o f e u ro a re a re a l g ro s s va l u e a d d e d ( averages over the respective periods ) Contributions to quarter-on-quarter growth ( percentage points ) ( 1996 to 2005 ) 0.4 0.1 0.2 0.1 0.1 0.0 0.0 0.5 Average absolute contributions to the change in quarteron-quarter growth ( percentage points ) ( 1996 to 2005 ) 0.2 0.1 0.1 0.0 0.2 0.1 0.0 -
EKP Vuosikertomus 2005 E u ro a l u e e n re a a l i s e n b r u t t o a r vo n l i s ä y k s e n ke h i t y s s e k t o re i t t a i n ( ajanjaksojen keskiarvoja ) Vaikutusten itseisarvojen keskiarvo suhteessa neljänneskasvun muutokseen ( prosenttiyksikköinä ) ( 1996 -- 2005 ) 0,2 0,1 0,1 0,0 0,2 0,1 0,0 -
Quarter-on-quarter growth ( percentages ) ( 1991 to 2005 ) Services Trade and transportation services Financial and business services Government-related services Industry ( excluding construction ) Construction Agriculture Total Sources : Eurostat and ECB computations .
Neljännesvuosikasvu ( prosentteina ) ( 1991 -- 2005 ) Palvelut Kauppa ja kuljetuspalvelut Rahoitus - ja liike-elämän palvelut Valtiosidonnaiset palvelut Teollisuus ( ilman rakentamista ) Rakentaminen Maatalous Yhteensä Lähteet : Eurostat ja EKP : n laskelmat .
Standard deviation ( of quarteron-quarter growth ) ( 1991 to 2005 ) 0.3 0.6 0.4 0.3 1.0 1.7 1.6 0.4 Significant differences between sectors also arise in terms of the volatility of growth in value added .
Sektorikohtainen Keskihajonta vaikutus neljännes ( neljännesvuosikasvuun vuosikasvusta ) ( prosenttiyksikköinä ) ( 1991 -- 2005 ) ( 1996 -- 2005 ) 0,3 0,6 0,4 0,3 1,0 1,7 1,6 0,4 0,4 0,1 0,2 0,1 0,1 0,0 0,0 0,5
Growth in value added in services displays far lower volatility than that in other sectors ( as measured in terms of the standard deviation ) . Nevertheless , on account of its size , the services sector has on average contributed about as much to the volatility of growth in value added since the mid-1990s as the industrial sector .
yksikköä , kun teollisuussektorin keskimääräinen lisäys kasvuun on ollut vain 0,1 prosenttiyksikköä . Toimialojen välillä on huomattavia eroja myös arvonlisäyksen kasvun volatiliteetissa .
In view of the substantial differences between the average growth performance of the main sectors in the euro area , the question arises as to the extent to which sectoral developments may have contributed to the relative weakness of the current recovery when put in a historical perspective .
Arvonlisäyksen kasvussa on palvelualoilla havaittavissa paljon vähemmän heilahteluja kuin muilla aloilla ( keskihajonnalla mitattuna ) .
The recovery that started in mid-2003 lost momentum in the second year of the upswing , before gaining further strength in the third quarter of 2005 .
Kokonsa vuoksi palvelusektori on tästä huolimatta 1990luvun puolivälistä lähtien vaikuttanut arvonlisäyksen kasvun volatiliteettiin suunnilleen yhtä paljon kuin teollisuussektori .
Charts C and D compare the developments in the services and industrial sectors in the current recovery with those in the two previous upswings .
Kun otetaan huomioon euroalueen tärkeimpien toimialojen väliset huomattavat erot keskimääräisessä kasvukehityksessä , on syytä pohtia seuraavaa kysymystä : missä määrin toimialakohK u v i o C .
They show that the relative weakness in the second year of this recovery was not due to weak C h a r t C Va l u e a d d e d i n t h e e u ro a re a services sector ( index , T = 100 ) Q2 2003 = 100 ( T ) Q3 1993 = 100 ( T ) Q3 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 T T + 2 T + 4 T + 6 T + 8 T + 10
E u ro a l u e e n p a l ve l u s e k t o r i n a r vo n l i s ä y s ( T = 100 ) II / 2003 = 100 ( T ) III / 1993 = 100 ( T ) III / 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 T T + 2 T + 4 T + 6 T + 8 T + 10 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98 T-2 T T + 2 T + 4 T + 6 T + 8 T + 10
C h a r t D Va l u e a d d e d i n t h e e u ro a re a industrial sector ( index , T = 100 ) Q2 2003 = 100 ( T ) Q3 1993 = 100 ( T ) Q3 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98
K u v i o D. E u ro a l u e e n t e o l l i s u u d e n a r vo n l i s ä y s ( T = 100 ) II / 2003 = 100 ( T ) III / 1993 = 100 ( T ) III / 1982 = 100 ( T ) 108 107 106 105 104 103 102 101 100 99 98
T + 10 Source : ECB calculations based on Eurostat data .
Lähde : Eurostatin tietoihin perustuvat EKP : n laskelmat .
Note : The recovery starts in T + 1 , where quarter T is the trough as defined by the Euro Area Business Cycle Dating Committee of the Centre for Economic Policy Research ( see http://www.cepr.org/data/Dating ) , except for the latest recovery , which is identified on the basis of the pattern of real quarter-on-quarter GDP growth .
Elpyminen alkaa vaiheessa T + 1 . Vuosineljännes T on talouspoliittisen tutkimuskeskuksen Centre for Economic Policy Researchin euroalueen suhdannekehitystä tarkastelevan komitean Euro Area Business Cycle Dating Committeen ( ks .
ECB Annual Report 2005 developments in any specific sector .
org / data / Dating ) määrittelemä suhdanteen aallonpohja , paitsi viimeisessä elpymisvaiheessa , jolloin perustana on BKT : n määrän neljännesvuosikasvun kehitys . EKP Vuosikertomus 2005
In fact , the pattern of the relative performance in both the industrial and services sectors followed that of overall GDP .
tainen kehitys on saattanut aiheuttaa sen , että tämänhetkinen elpyminen on historiallisesti katsottuna suhteellisen heikkoa ? Vuoden 2003 puolivälissä alkanut elpyminen hidastui noususuhdanteen toisena vuotena , kunnes se jälleen voimistui vuoden 2005 kolmannella neljänneksellä .
In both sectors , there were no clear divergences in the first year of the current recovery in comparison with average developments in the two previous recoveries .
Kuvioissa C ja D vertaillaan palvelu - ja teollisuussektorien kehitystä tämänhetkisessä elpymisvaiheessa ja kahden edellisen noususuhdanteen aikana . Niistä käy ilmi , että suhteellinen vaimeus tämänhetkisen elpymisen toisena vuotena ei johtunut minkään yksittäisen toimialan heikosta kehityksestä .
In the second year of the recovery , however , the growth of value added in both sectors was weaker than on average in the two previous recoveries . The charts moreover illustrate the much more volatile nature of developments in the industrial sector compared with the services sector .
Elpymisen toisena vuotena arvonlisäyksen kasvu kummallakin sektorilla oli kuitenkin heikompaa kuin kahdella edellisellä elpymisjaksolla keskimäärin . Lisäksi kuvioista käy ilmi se , että teollisuussektorin kehitys on luonteeltaan paljon vaihtelevampaa kuin palvelusektorin kehitys .
A number of factors are likely to have played a role in the relative weakness of growth in the second year of this recovery , including lower trend output growth , shocks to both the exchange rate of the euro and oil prices , and uncertainties about ongoing reforms in some euro area economies ( see Box 5 entitled « The current euro area recovery from a historical perspective » in the November 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin ) .
Kasvun suhteellista heikkoutta tämänhetkisen elpymisen toisena vuotena ovat todennäköisesti lisänneet monet syyt : esimerkiksi tuotannon kasvusuuntaus on ollut aiempaa hitaampi , euron valuuttakurssissa ja öljyn hinnassa on ollut häiriöitä ja joissakin euroalueen maissa on oltu epävarmoja meneillään olevista uudistuksista ( ks . marraskuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikko 5 « The current euro area recovery from a historical perspective ") .
Overall , the sectoral composition of growth in euro area value added highlights the importance of the services sector in the euro area .
Kaiken kaikkiaan euroalueen arvonlisäyksen kasvun sektorikohtainen tarkastelu korostaa palvelualojen merkitystä euroalueella .
The services sector is by far the largest economic sector in the euro area .
Palvelusektori on euroalueen toimialoista selvästi suurin .
It has grown considerably in importance over recent decades , a process which is very likely to continue , and now contributes about as much to overall volatility in the growth of value added as the industrial sector .
Sen merkitys on kasvanut huomattavasti viime vuosikymmeninä ja kasvun jatkuminen on erittäin todennäköistä . Nykyään palvelusektori vaikuttaa arvonlisäyksen kasvun kokonaisvolatiliteettiin suunnilleen yhtä paljon kuin teollisuussektori .
Accordingly , when compared with previous upturns , the weaker growth in the second year of the current recovery , i.e. from mid-2004 to mid-2005 , has been broadly shared by the main euro area sectors .
Verrattuna edellisiin noususuhdanteisiin arvonlisäyksen heikompi kasvu tämänhetkisen elpymisen toisena vuotena eli vuoden 2004 puolivälistä vuoden 2005 puoliväliin onkin jakautunut suurin piirtein tasan euroalueen tärkeimpien toimialojen kesken .
Various dispersion measures indicate that the divergence of real GDP growth rates among euro area countries remained roughly unchanged in 2005 .
Useat eri indikaattorit osoittavat , että BKT : n määrän kasvun hajonta euroalueen maiden välillä pysyi vuonna 2005 suurin piirtein ennallaan .
Reflecting in part a moderation in global economic growth and trade and the rise in oil prices , average annual real GDP growth declined or remained practically unchanged in all euro area countries in 2005 compared with the year before , except in Spain , where it increased somewhat and remained relatively strong .
Vuonna 2005 BKT : n määrän keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui tai pysyi edellisvuoteen verrattuna käytännössä ennallaan kaikissa euroalueen maissa paitsi Espanjassa , missä kasvuvauhdin nopeutuminen oli edelleen suhteellisen vahvaa . Kasvuvauhdin hidastuminen tai pysyminen ennallaan johtui osaksi siitä , että maailmantalouden kasvu ja kauppa hidastuivat ja öljyn hinta kallistui .
ONGOING IMPROVEMENTS IN THE LABOUR MARKET Employment rose throughout the year at a similar pace to that recorded in 2004 ( see Table 4 ) .
TYÖMARKKINOILLA MENEILLÄÄN OLEVAT PARANNUKSET Työllisyys koheni koko vuoden ajan samaa vauhtia kuin vuonna 2004 ( ks . taulukko 4 ) .
At the sectoral level , employment rose strongly in the services and construction sectors while continuing to decline in industry ( excluding construction ) and in agriculture .
Toimialoittain tarkasteltuna työllisyyden kohene - minen oli voimakasta palvelujen ja rakentamisen aloilla , kun taas teollisuudessa ( ilman rakentamista ) ja maataloudessa työllisyys heikkeni edelleen .
Survey indicators for employment prospects in both the services and industrial sectors also increased markedly towards the end of the year .
Kyselytutkimusten tulokset sekä palvelusektorin että teollisuuden työllisyysnäkymistä myös paranivat tuntuvasti vuoden loppua kohti .
In light of the subdued economic activity in 2005 , it is likely that the impact of recent labour market policy
Kun otetaan huomioon taloudellisen toimeliaisuuden vaimeus vuonna 2005 , on todennäköistä , että työllisyysnäkymien kohentumista ovat merkittävästi edistäneet viimeaikaisten työmarkkinapoliittisten toimien vaikutukset .
C h a r t 3 0 U n e m p l oy m e n t ( monthly data ; seasonally adjusted ) annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) percentage of the labour force ( right-hand scale ) 3.0 2.5 2.0 1.5 10.0 1.0 9.5 0.5 9.0 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 1994 1996 1998 2000 2002 2004 Source : Eurostat .
K u v i o 3 0 . Ty ö t t ö my y s ( kuukausihavaintoja , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) Vuosimuutos miljoonina ( vasen % työvoimasta ( oikea asteikko ) 3,0 2,5 2,0 1,5 10,0 1,0 9,5 0,5 9,0 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 1994 1996 1998 2000 2002 2004 8,5 asteikko ) 1 ) 11,5
Ta b l e 4 L a b o u r m a r ke t d eve l o p m e n t s ( percentage changes compared with the previous period ; percentages ) 2003 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excl .
K u v i o 3 1 . Ty ö n t u o t t av u u s ( vuotuinen prosenttimuutos ) Koko kansantalous Teollisuus ilman rakentamista 6,0 6,0
construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 years 25 years and over 0.8 0.3 - 2.2 - 1.1 - 1.5 0.0 0.9 8.7 17.6 7.5 2004 0.9 0.7 - 1.0 - 0.9 - 1.6 0.8 1.4 8.9 17.9 7.6 2005 .
7,5 - 2,0 1996 1998 2000 2002 2004 - 2,0 Lähde : Eurostat .
8.6 17.7 7.3 2003 Q3 0.1 0.1 - 0.3 - 0.4 - 0.5 - 0.4 0.3 8.7 17.6 7.5 2003 Q4 0.2 0.1 - 0.3 - 0.4 - 0.6 0.1 0.3 8.8 18.1 7.6 2004 Q1 0.2 0.2 - 0.3 - 0.5 - 0.7 0.1 0.5 8.9 17.9 7.6 2004 Q2 0.3 0.3 - 0.3 0.2 0.1 0.5 0.3 8.9 18.1 7.6 2004 Q3 0.3 0.3 0.1 - 0.1 - 0.5 1.1 0.4 8.9 17.9 7.6 2004 Q4 0.2 0.2 - 0.4 0.0 0.1 - 0.3 0.4 8.8 18.0 7.6 2005 Q1 0.0 0.0 - 1.1 - 0.6 - 0.8 - 0.0 0.4 8.8 18.3 7.5 2005 Q2 0.0 0.2 - 0.2 0.0 - 0.1 0.3 0.2 8.6 17.6 7.4 2005 Q3 0.0 0.3 - 0.7 0.0 - 0.1 0.4 0.4 8.4 17.2 7.2 2005 Q4 .
Kaikkien vuosien tiedot ovat euroalueen kaikkien 12 maan tietoja .
Sources : Eurostat and ECB calculations . 1 ) Also includes fishing , hunting and forestry .
1 ) Vuosimuutoksia ei ole puhdistettu kausivaihtelusta . Lähde : Eurostat .
2 ) Includes manufacturing , construction , mining and quarrying , electricity , gas and water supply . 3 ) Excludes extra-territorial bodies and organisations .
accelerating inflation rate of unemployment , NAIRU ) kasvoi 1970-luvulta 1990-luvun puoliväliin asti , minkä syynä olivat ensisijaisesti epäsuotuisat häiriöt ja työmarkkinalaitosten jäykkyys useimmissa euroalueen maissa .
4 ) Percentage of the labour force according to ILO recommendations .
Viime vuosikymmenen aikana arvioita tasapainotyöttömyyden tasosta on hieman lievennetty .
measures facilitating the expansion of parttime work and self-employment are playing a key role . C h a r t 3 1 L a b o u r p ro d u c t i v i t y ( annual percentage changes ) whole economy industry excluding construction 6.0 6.0
9 Arvioiden lieventymisen on katsottu johtuvan ennen muuta työmarkkinauudistusten vaikutuksista joissakin euroalueen maissa ( tätä aihetta käsitellään tarkemmin kehikossa 6 ) .
1.0 The unemployment rate in the euro area declined steadily in 2005 , to reach 8.3% at the end of the year ( see Chart 30 ) .
Useat maat ovat merkittävällä tavalla edistyneet työmarkkinoidensa joustavoittamisessa , mutta monissa maissa tarvitaan nykyistä kunnianhimoisempia uudistuksia .
The unemployment rate for workers under 25 fell significantly . Following an increase in the nonaccelerating inflation rate of unemployment ( NAIRU ) between the 1970s and the mid-1990s , which largely reflected adverse shocks and rigid labour market institutions in most euro area countries , NAIRU estimates have been lowered slightly over the last decade .
Työttömyysasteita voidaan tulevina vuosina alentaa huomattavasti vaarantamatta hintavakautta vain , jos rakenteellisiin työmarkkinauudistuksiin sitoudutaan nykyistä määrätietoisemmin . Työn tuottavuuden kasvu pysyi vuonna 2005 edelleen vaimeana ( ks .
9 This reduction has been attributed above all to the impact of labour market reforms in some euro area countries ( see Box 6 for further details ) .
Tuottavuuden kasvu teollisuudessa ( ilman rakentamista ) oli edelleen suurempaa kuin tuottavuuden kasvu koko taloudessa . Tuottavuuden kasvu euroalueella on viime vuosina ollut odotettua heikompaa .
While several countries have made significant progress towards making their labour markets more flexible , in many countries more ambitious reforms are needed .
Kasvu on hidastunut 1990-luvun reilusta 2 prosentista viime vuosien hieman yli 1 prosenttiin .
Only a more determined commitment to structural labour market reforms will allow unemployment rates to be significantly reduced in the years ahead without endangering price stability .
Tuottavuuden kasvun hidastuminen euroalueella on osittain liittynyt työllisyyden kasvuun , mutta se on myös osoitus siitä , että tuottavuutta parantavaa uutta tekniikkaa ei käytetä riittävästi .
Labour productivity growth remained subdued in 2005 ( see Chart 31 ) .
Viime vuosien työn tuottavuuden kasvun erittely osoittaa myös , että työvoiman laadun heikkeneminen osaltaan selittää työn tuottavuuden vaisua kasvua .
Productivity growth in the industrial sector ( excluding construction ) 9 See also the box entitled « A longer-term perspective on structural unemployment in the euro area » in the August 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
10 Alustavan 9 Ks . myös elokuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikko « A longer-term perspective on structural unemployment in the euro area » .
- 2.0 1996 1998 2000 2002 2004 Source : Eurostat . - 2.0
Ty ö m a r k k i n o i d e n ke h i t y s ( prosenttimuutos edellisestä kaudesta , prosentteina ) 2003 Työvoima Työllisyys Maatalous 1 ) Teollisuus 2 ) -- Ilman rakentamista -- Rakentaminen Palvelut 3 ) Työttömyysaste4 ) Yhteensä Alle 25-vuotiaat 25-vuotiaat ja sitä vanhemmat 0,8 0,3 - 2,2 - 1,1 - 1,5 0,0 0,9 8,7 17,6 7,5 2004 0,9 0,7 - 1,0 - 0,9 - 1,6 0,8 1,4 8,9 17,9 7,6 2005 .
ECB Annual Report 2005 remained above productivity growth for the economy as a whole .
8,6 17,7 7,3 2003 III 0,1 0,1 - 0,3 - 0,4 - 0,5 - 0,4 0,3 8,7 17,6 7,5 2003 IV 0,2 0,1 - 0,3 - 0,4 - 0,6 0,1 0,3 8,8 18,1 7,6 2004 I 0,2 0,2 - 0,3 - 0,5 - 0,7 0,1 0,5 8,9 17,9 7,6 2004 II 0,3 0,3 - 0,3 0,2 0,1 0,5 0,3 8,9 18,1 7,6 2004 III 0,3 0,3 0,1 - 0,1 - 0,5 1,1 0,4 8,9 17,9 7,6 2004 IV 0,2 0,2 - 0,4 0,0 0,1 - 0,3 0,4 8,8 18,0 7,6 2005 I 0,0 0,0 - 1,1 - 0,6 - 0,8 - 0,0 0,4 8,8 18,3 7,5 2005 II 0,0 0,2 - 0,2 0,0 - 0,1 0,3 0,2 8,6 17,6 7,4 2005 III 0,0 0,3 - 0,7 0,0 - 0,1 0,4 0,4 8,4 17,2 7,2 2005 IV .
Euro area productivity growth in recent years has been disappointing .
8,3 17,5 7,1 Lähteet : Eurostat ja EKP : n laskelmat .
It has declined from above 2 % in the 1990s to slightly above 1 % more recently .
1 ) Sisältää kalastuksen sekä riista - ja metsätalouden .
Lower productivity growth in the euro area has been partly related to higher employment , but it also reflects an insufficient use of new productivityenhancing technologies .
2 ) Sisältää tehdasteollisuuden , rakentamisen , kaivosteollisuuden ( mineraalien kaivu ) , sähkö -, kaasu - ja vesihuollon .
A breakdown of labour productivity growth in recent years also shows that lower labour quality is playing a role in explaining labour productivity growth .
3 ) Ei sisällä kansainvälisiä järjestöjä eikä ulkomaisia edustustoja . 4 ) Prosentuaalinen osuus työvoimasta ILOn suositusten mukaan .
10 Tentative empirical evidence links the relatively poor productivity performance in the euro area countries to a lack of competition and to B ox 6 employment protection legislation .
empiirisen aineiston valossa euroalueen maiden kehno tuottavuuskehitys näyttää johtuvan työsuhdeturvaa koskevasta lainsäädännöstä ja siitä , että kilpailu on liian vähäistä .
11 Looking ahead , this suggests that policies in the area of human capital should be geared towards enhancing educational attainment and providing more on-the-job training .
11 Tämä viittaa siihen , että tulevaisuudessa henkistä pääomaa koskeva politiikka on suunnattava koulutustason parantamiseen ja työssä oppimisen mahdollisuuksien lisäämiseen .
There is also a clear need for economic policies that stimulate innovation and promote the use of productivityenhancing technologies .
Selvästikin tarKe h i k ko 6 . vitaan myös talouspolitiikkaa , joka lisää innovatiivisuutta ja tukee tuottavuutta parantavan tekniikan käyttöä .
10 See G. Schwerdt and J. Turunen , « Growth in euro area labour quality » , ECB Working Paper No 575 , January 2006 .
11 Ks .
11 See G. Nicoletti and S. Scarpetta , « Regulation and economic performance : product market reforms and productivity in the OECD » , OECD Economics Department Working Paper No 460 , November 2005 .
Nicoletti , G. ja Scarpetta , S. , « Regulation and economic performance : product market reforms and productivity in the OECD » , OECD Economics Department Working Paper 460 , marraskuu 2005 .
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EU LABOUR AND PRODUCT MARKETS Intensified competition , rapid technological change and the ageing of the population imply that European countries must tackle new challenges and turn them into opportunities .
EU : N TYÖ - JA HYÖDYKEMARKKINOIDEN RAKENNEUUDISTUSTEN EDISTYMINEN Lisääntyneen kilpailun , nopean teknologisen kehityksen ja väestön ikääntymisen vuoksi Euroopan maiden on tartuttava uusiin haasteisiin ja muutettava ne mahdollisuuksiksi .
With regard to labour and product markets , those challenges include increasing labour market flexibility , enhancing the skills of the labour force , completing the Single Market ( including for services ) , promoting innovation and strengthening the business environment .
Työ - ja hyödykemarkkinoilla näitä haasteita ovat työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen , työvoiman ammattitaidon parantaminen , yhtenäismarkkinoiden saattaminen valmiiksi ( myös palvelujen osalta ) , innovatiivisuuden edistäminen ja liiketoimintaympäristön vahvistaminen .
This calls for structural reforms to enhance Europe 's economic growth potential , promote job creation , facilitate adjustment and increase resilience to shocks .
Haasteisiin on vastattava rakenneuudistuksilla , joilla parannetaan Euroopan taloudellista kasvupotentiaalia , edistetään uusien työpaikkojen luomista , helpotetaan muutokseen mukautumista ja kohennetaan talouden kykyä selviytyä häiriöistä .