natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The positive impact on the saving ratio stemming from some consumption-smoothing behaviour -- in a context of increasing income growth , as well as higher interest rates over the entire maturity spectrum -- was more than compensated for by a reduction in precautionary savings stemming from labour market developments and , possibly , the strong dynamics in households » net wealth .
Säästämisen sopeuttaminen vaikutti myönteisesti säästämisasteeseen samalla , kun tulojen kasvuvauhti nopeutui ja korot nousivat kaikissa maturiteeteissa .
From a sectoral perspective , the acceleration of activity in 2006 was most pronounced in the industrial ( excluding construction ) sector , while value added growth in the market services sector increased more moderately . Such developments are consistent with the significant improvements in industrial confidence recorded B ox 4
Tämän myönteisen vaikutuksen kumosi varovaisuussäästämisen väheneminen , joka johtui työmarkkinoiden kehityksestä ja mahdollisesti kotitalouksien nettovarallisuuden voimakkaasta kasvusta . Sektorikohtainen tarkastelu osoittaa , että arvonlisäys kasvoi vuonna 2006 eniten teolli -
Chart 29 Confidence indicators ( percentage balances ; seasonally adjusted ) consumer confidence industrial confidence services confidence 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25
L u o t t a m u s i n d i k a a t t o re i t a ( saldoluvut prosentteina , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) Kuluttajien luottamus Teollisuuden luottamus Palvelualojen luottamus 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25
Note : Data shown are mean-adjusted .
suudessa ( ilman rakentamista ) , kun taas markkinaehtoisten palvelujen kasvu oli vaimeampaa .
since the second half of 2005 , while the improvements in services confidence have been less pronounced ( see Chart 29 ) .
Tämä kehitys käy yksiin vuoden 2005 jälkipuoliskolta lähtien merkittävästi kohentuneen teollisuuden luottamuksen kanssa , kun taas palvelualojen luottamuksen parantuminen on ollut vähäisempää ( ks . kuvio 29 ) .
Various dispersion measures indicate that the degree of divergence of real GDP growth rates among euro area countries declined slightly in 2006 ( see Box 4 ) .
Useat eri indikaattorit osoittavat , että BKT : n määrän kasvun hajonta euroalueen maiden välillä pieneni hieman vuonna 2006 ( ks . kehikko 4 ) .
Compared with the year before , average annual real GDP growth increased in most euro area countries in 2006 and remained stable in the remaining countries .
Edellisvuoteen verrattuna BKT : n määrän keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti nopeutui vuonna 2006 useimmissa euroalueen maissa ja pysyi alueen muissa maissa vakaana .
OUTPUT GROWTH DIFFERENTIALS ACROSS THE EURO AREA COUNTRIES In any monetary union , there are differences in the economic developments experienced by its members .
TUOTANNON KASVUA KOSKEVAT EROT EUROALUEEN MAIDEN VÄLILLÄ Kaikissa rahaliitoissa havaitaan jäsenten välisiä eroja talouskehityksessä .
This box presents a brief overview of the size of output growth differentials between the euro area countries and how they have evolved over time .
Tässä kehikossa tarkastellaan lyhyesti euroalueen maiden välisiä tuotannon kasvua koskevia eroja ja erojen kehitystä ajan mittaan .
In addition , some factors behind these differences are mentioned , and policy implications are discussed .
Lisäksi käsitellään joitakin erojen taustatekijöitä ja poliittisia vaikutuksia .
The dispersion of real GDP growth rates across the euro area countries , as measured by the unweighted standard deviation , has been fluctuating around a level of 2 percentage points and , overall , shown no apparent upward or downward trend over the past 35 years ( see the chart ) .
Painottamattoman keskihajonnan avulla mitattu BKT : n määrän kasvun hajonta euroalueen maissa on vaihdellut noin 2 prosenttiyksikön tuntumassa . Viimeisen 35 vuoden aikana siinä ei ole havaittu selvää kasvu - eikä pienenemissuuntausta ( ks .
The same pattern also applies to the weighted dispersion of output growth , although the standard deviation in this case has been fluctuating around 1 percentage point .
Kehitys on ollut samanlaista myös sovellettaessa tuotannon kasvun painotettua hajontaa , joskin tällöin keskihajonta on vaihdellut noin 1 prosenttiyksikön tuntumassa .
However , since the start of Stage Three of EMU in 1999 , the unweighted dispersion has declined among the euro area countries , while the weighted dispersion has been broadly stable .
Vuonna 1999 tapahtuneen EMUn kolmannen vaiheen alkamisen jälkeen painottamaton hajonta euroalueen maissa on supistunut , kun taas painotettu hajonta on pysynyt jokseenkin vakaana .
The difference between these two measures reflects the fact that in some smaller euro area economies real GDP growth has moved closer to the euro area average since 1999 .
Näiden kahden indikaattorin välinen ero on osoitus siitä , että BKT : n määrän kasvu on joissakin pienissä euroalueen talouksissa lähestynyt euroalueen keskiarvoa vuodesta 1999 lähtien .
Dispersion of real GDP growth across the euro area countries ( percentage points ) unweighted standard deviation weighted standard deviation 5.0 4.0 3.0 2.0 1.0 0.0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005
B K T : n m ä ä r ä n k a s v u e u ro a l u e e n m a i s s a ( prosenttiyksikköinä ) Painottamaton keskihajonta Painotettu keskihajonta 5,0 4,0 3,0 2,0 1,0 0,0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005
Source : European Commission .
Lähde : Euroopan komissio . Huom .
Notes : Data for Germany refer to West Germany up to 1991 .
Vuotta 1991 edeltävältä ajalta ovat mukana vain LänsiSaksan luvut .
The figures for 2006 are European Commission estimates .
Vuoden 2006 luvut ovat Euroopan komission arvioita .
The euro area does not include Slovenia .
Slovenia ei ole mukana euroalueen tiedoissa .
In some euro area countries , real GDP has consistently grown above or below the euro area average in recent years .
Eräissä euroalueen maissa BKT : n määrän kasvu on viime vuosina jatkuvasti ylittänyt tai alittanut euroalueen keskiarvon .
In particular , output growth in Greece , Spain , Ireland , Luxembourg and Finland has exceeded the euro area average every year since the mid-1990s .
Erityisesti Kreikassa , Espanjassa , Irlannissa , Luxemburgissa ja Suomessa tuotannon kasvu on ylittänyt euroalueen keskiarvon joka vuosi 1990-luvun puolivälistä lähtien .
By contrast , in Germany and Italy real GDP grew by less than the euro area average every year from the mid-1990s to 2005 .
Sen sijaan Saksassa ja Italiassa BKT : n määrä kasvoi euroalueen keskiarvoa vähemmän joka vuosi 1990-luvun puolivälistä vuoteen 2005 .
These persistent differentials appear to indicate that the dispersion of real GDP growth rates across the euro area countries largely reflects structural growth differences and , to a lesser extent , cyclical differences .
Nämä jatkuvat erot näyttävät osoittavan , että BKT : n määrän kasvun hajonta euroalueen maiden välillä on suurelta osin osoitus nimenomaan rakenteellisista kasvueroista ja vähäisemmässä määrin suhdanne-eroista1 .
This is the case , for example , where such differences reflect catching-up effects of lower-income countries or differing demographic trends .
Jotkin euroalueen maiden välisistä eroista tuotannon kasvussa ovat luonnollisia ja suotavia .
Furthermore , there may be temporary differences between countries » output growth rates , for instance on account of an equilibrating adjustment process in the monetary union following a shock .
Näin on asian laita esimerkiksi silloin , kun erot ilmentävät alhaisen tulotason maiden lähentymisprosessien vaikutuksia tai erilaisia demografisia kehityssuuntia .
or a malfunctioning adjustment mechanism in or between some countries , reflected in increasing internal imbalances and diverging developments in competitiveness . The single monetary policy cannot influence output growth differentials across the euro area countries .
Lisäksi tuotannon kasvuvauhdissa voi olla tilapäisiä maakohtaisia eroja , jotka johtuvat esimerkiksi sokin jälkeisestä tasapainottavasta mukauttamisprosessista rahaliitossa .
Weak trend output growth performances must be tackled by means of properly designed national policies addressing fiscal and structural matters . Such policies need to focus , in particular , on enhancing the capacity of national economies to adjust to shocks and , in the countries experiencing slower growth , on fostering high levels of productivity and labour utilisation , as well as on further enhancing the Single Market , while maintaining stable macroeconomic conditions .
Jatkuvat erot tuotannon kasvuvauhdissa voivat kuitenkin olla myös osoitus epätarkoituksenmukaisesta kansallisesta talouspolitiikasta , rakenteellisista tehottomuuksista ja jäykkyyksistä tai virheellisesti toimivasta korjausmekanismista joissakin maissa tai joidenkin maiden välillä . Nämä ilmenevät kasvavina sisäisinä tasapainottomuuksina tai kilpailukyvyn kehittymistä koskevina eroina .
1 For further details , see the box entitled « Output growth differentials within the euro area : are they cyclical or trend-driven ?"
1 Lisätietoja lokakuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikossa « Output growth differentials within the euro area : are they cyclical or trend-driven ?"
ECB Annual Report 2006 61
62 EKP Vuosikertomus 2006
ONGOING IMPROVEMENTS IN THE LABOUR MARKET Labour market conditions in the euro area improved significantly in 2006 , with employment growing at a rate of 0.3% to 0.5% quarter on quarter ( see Table 4 ) and the level of employment increasing by more than two million .
Yhteisellä rahapolitiikalla ei voida vaikuttaa tuotannon kasvua koskeviin eroihin euroalueen maiden välillä .
This performance seems to be in line with the pattern of economic growth , contained real labour costs and the likely impact of recent labour market policy measures which have facilitated the expansion of part-time work and self-employment .
Heikkoon tuotannon trendikasvuun on puututtava asianmukaisesti suunnitellulla , julkista taloutta ja rakenteellisia seikkoja koskevalla kansallisella politiikalla .
In addition , since part of the cyclical adjustment of labour input during the last downturn took place via a decline in hours worked per employee ( both part-time and fulltime employees ) , labour has also been supported by a rebound in hours worked over the recent past . From a sectoral perspective , employment rose strongly in the services and construction sectors , while the protracted decline in industry ( excluding construction ) came to an end .
Tällaisen politiikan on erityisesti keskityttävä parantamaan kansallisen talouden kykyä selviytyä sokeista , edistämään tuottavuuden ja työvoiman käytön kasvua hitaan talouskasvun maissa sekä etenkin tehostamaan edelleen yhteismarkkinoita samalla kun makrotaloudellinen ympäristö pidetään vakaana .
The unemployment rate , which began to decline in mid-2004 , decreased further in 2006 , reaching a level of 7.5% in the fourth quarter of the year ( see Chart 30 ) .
TYÖMARKKINOILLA MENEILLÄÄN OLEVAT PARANNUKSET Euroalueen työmarkkinatilanne koheni huomattavasti vuonna 2006 , kun työllisyyden neljännesvuosikasvuvauhti oli 0,3 -- 0,5 % ( ks .
It should be noted that this is the first time that such levels have been achieved since the beginning of the series in 1993 .
taulukko 4 ) ja työllisten määrä kasvoi yli kahdella miljoonalla .
Although this clearly indicates a cyclical rebound in labour market conditions in 2006 , part of the decrease in the unemployment rate can be assessed as being of a structural nature , reflecting the impact of labour market reforms in some euro area countries .
Tämä näyttää käyvän yksiin talouskasvun kehityksen , reaalisten työvoimakustannusten maltillisen kasvun ja viimeaikaisten työmarkkinapoliittisten toimien todennäköisten vaikutusten kanssa .
While several countries have made significant progress towards making their labour markets more flexible , more ambitious reforms are still needed in many countries .
Työmarkkinapoliittisilla toimilla on helpotettu osa-aikatyön ja itsenäisen ammatinharjoittamisen yleistymistä .
Labour productivity growth for the whole economy accelerated further in the course of 2006 . The acceleration in labour productivity was mainly driven by the industrial ( excluding construction ) sector , whereas productivity growth in the services sector remained stable at a level significantly below productivity growth for the industrial sector ( see Chart 31 ) .
Koska viimeisimmän laskusuhdanteen aikana työpanosten sopeuttaminen suhdannevaihteluihin toteutettiin osaksi vähentämällä työntekijää kohti laskettua työtuntien määrää ( sekä osaaika - että kokopäivätyötä tekevillä ) , työllisyyttä on tukenut myös tehtyjen työtuntien määrän kasvu viime aikoina .
However , euro area productivity growth remains disappointing , and structural factors also explain this weak performance .
Sektorikohtainen tarkastelu osoittaa , että palvelualoilla ja rakenTa u l u k ko 4 .
Ta b l e 4 L a b o u r m a r ke t d eve l o p m e n t s ( percentage changes compared with the previous period ; percentages ) 2004 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excluding construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 25 and over 1.0 0.8 - 1.2 - 0.5 - 1.3 1.5 1.4 8.8 18.2 7.5 2005 0.5 0.8 - 1.4 - 0.1 - 1.3 2.7 1.2 8.6 17.7 7.4 2006 .
Ty ö m a r k k i n o i d e n ke h i t y s ( prosenttimuutos edellisestä kaudesta , prosentteina ) 2004 Työvoima Työllisyys Maatalous 1 ) Teollisuus 2 ) -- Ilman rakentamista -- Rakentaminen Palvelut 3 ) Työttömyysaste 4 ) Yhteensä Alle 25-vuotiaat 25-vuotiaat ja sitä vanhemmat 1,0 0,8 - 1,2 - 0,5 - 1,3 1,5 1,4 8,8 18,2 7,5 2005 0,5 0,8 - 1,4 - 0,1 - 1,3 2,7 1,2 8,6 17,7 7,4 2006 . .
. 7.8 16.5 6.7 2004 Q3 0.3 0.3 1.5 - 0.0 - 0.4 1.1 0.4 8.8 18.2 7.5 2004 Q4 0.2 0.3 - 1.1 0.1 0.1 0.2 0.5 8.8 18.1 7.5 2005 Q1 0.1 0.1 - 1.3 - 0.2 - 0.7 1.0 0.3 8.8 18.2 7.5 2005 Q2 - 0.0 0.1 0.0 0.0 - 0.4 0.9 0.1 8.7 17.7 7.4 2005 Q3 - 0.1 0.2 0.1 - 0.2 - 0.1 - 0.3 0.3 8.4 17.3 7.2 2005 Q4 0.2 0.3 0.1 0.3 - 0.0 0.9 0.3 8.4 17.4 7.2 2006 Q1 0.3 0.5 0.2 0.1 - 0.1 0.6 0.7 8.2 17.2 7.0 2006 Q2 0.1 0.5 0.7 0.3 0.1 0.7 0.5 7.8 16.4 6.7 2006 Q3 0.1 0.3 - 1.8 0.2 - 0.0 0.9 0.4 7.7 16.5 6.6 2006 Q4 .
7,8 16,5 6,7 2004 III 0,3 0,3 1,5 - 0,0 - 0,4 1,1 0,4 8,8 18,2 7,5 2004 IV 0,2 0,3 - 1,1 0,1 0,1 0,2 0,5 8,8 18,1 7,5 2005 I 0,1 0,1 - 1,3 - 0,2 - 0,7 1,0 0,3 8,8 18,2 7,5 2005 II - 0,0 0,1 0,0 0,0 - 0,4 0,9 0,1 8,7 17,7 7,4 2005 III - 0,1 0,2 0,1 - 0,2 - 0,1 - 0,3 0,3 8,4 17,3 7,2 2005 IV 0,2 0,3 0,1 0,3 - 0,0 0,9 0,3 8,4 17,4 7,2 2006 I 0,3 0,5 0,2 0,1 - 0,1 0,6 0,7 8,2 17,2 7,0 2006 II 0,1 0,5 0,7 0,3 0,1 0,7 0,5 7,8 16,4 6,7 2006 III 0,1 0,3 - 1,8 0,2 - 0,0 0,9 0,4 7,7 16,5 6,6 2006 IV . .
Sources : Eurostat and ECB calculations .
Useat maat ovat merkittävällä tavalla edistyneet työmarkkinoidensa joustavoittamisessa , mutta monissa maissa tarvitaan edelleen nykyistä kunnianhimoisempia uudistuksia . Lähteet : Eurostat ja EKP : n laskelmat .
1 ) Includes fishing , hunting and forestry .
1 ) Sisältää kalastuksen sekä riista - ja metsätalouden .
62 ECB Annual Report 2006
EKP Vuosikertomus 2006 63
C h a r t 3 0 U n e m p l oy m e n t ( monthly data ; seasonally adjusted ) annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) percentage of the labour force ( right-hand scale ) 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0 9.0 8.8 8.6
K u v i o 3 0 . Ty ö t t ö my y s ( kuukausihavaintoja , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) Vuosimuutos miljoonina ( vasen % työvoimasta ( oikea asteikko ) 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 - 2,0 asteikko ) 1 ) 9,0 8,8 8,6
C h a r t 3 1 L a b o u r p ro d u c t i v i t y ( annual percentage changes ) services industry excluding construction 6.0 6.0
K u v i o 3 1 . Ty ö n t u o t t av u u s ( vuotuinen prosenttimuutos ) Palvelut Teollisuus ilman rakentamista 6,0 6,0
relatively low-skilled labour within the context of the implementation of labour market reforms .
Työn tuottavuuden kasvu koko taloudessa nopeutui edelleen vuonna 2006 .
However , lower productivity growth in the euro area also reflects insufficient use of new productivity-enhancing technologies , together with a lack of competition and the stringent regulatory environment in product markets ( see Box 5 ) .
Kasvua nopeutti pääasiallisesti teollisuus ( ilman rakentamista ) , kun taas palvelusektorilla tuottavuuden kasvu pysyi vakaana ja huomattavasti teollisuuden tuottavuuden kasvua heikompana ( ks . kuvio 31 ) .
DEVELOPMENTS IN EURO AREA PRODUCTIVITY AND THE NEED FOR STRUCTURAL REFORMS Productivity improvements are a key determinant of economic growth and increases in real income per capita in the medium to long run .
Osa työn tuottavuuden kohentumisesta liittyi suhdanteisiin perustuvaan euroalueen talouden elpymiseen vuonna 2006 .
Against this background , this box reviews the main developments in euro area labour productivity over the past fifteen years and discusses the need for policies that contribute to increasing productivity growth in the future .
Euroalueen tuottavuuden kasvu on kuitenkin edelleen odotettua vähäisempää , ja tätä heikkoa kehitystä voidaan selittää myös rakenteellisilla tekijöillä .
Productivity is measured in terms of labour productivity , which is defined as real output per unit of labour input . Labour input , in turn , is measured in two ways , namely in terms of either the total hours worked or the number of persons employed .
Tuottavuuden kasvun hidastuminen 1990-luvun puolivälistä lähtien saattaa osittain johtua tilapäisesti siitä , että työmarkkinauudistusten täytäntöönpanoon on liittynyt suhteellisen vähän koulutetun työvoiman käytön rakenteellista lisäämistä .
1 1 It is worth mentioning that , while the use of total hours worked is the preferred option from an economic point of view , estimates of hours worked are subject to measurement errors .
Euroalueen tuottavuuden kasvun hidastuminen kuvastaa kuitenkin myös sitä , että tuottavuutta parantavaa uutta tekniikkaa ei käytetä riittävästi ja että hyödykemarkkinoilla kilpailu on puutteellista ja sääntely tiukkaa ( ks .
While the data convey relevant information in terms of comparing trends over time , they are unsuitable for cross-country comparisons of the level of hours worked in any given year .
kehikko 5 ) .
ECB Annual Report 2006 63
64 EKP Vuosikertomus 2006
C h a r t A L a b o u r p ro d u c t i v i t y g row t h p e r h o u r wo r ke d ( average annual percentage changes ) 1990-1995 1996-2005 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0
EUROALUEEN TUOTTAVUUDEN KEHITYS JA RAKENNEUUDISTUSTEN TARVE Tuottavuuden kohentumisella on keskeinen vaikutus talouskasvuun ja asukasta kohden laskettujen reaalitulojen kasvuun keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
C h a r t B L a b o u r p ro d u c t i v i t y g row t h p e r p e r s o n e m p l oye d ( average annual percentage changes ) 1990-1995 1996-2005 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 Euro area
Tässä kehikossa tarkastellaan euroalueen tuottavuuden kehitystä pääpiirteittäin viimeisen 15 vuoden aikana ja arvioidaan sellaisen politiikan tarvetta , jolla voitaisiin vauhdittaa tuottavuuden kasvua tulevaisuudessa .
United States Sources : Groningen Growth and Development Centre and ECB calculations .
Tuottavuutta mitataan työn tuottavuudella , joka on määritelty kokonaistuotannoksi työpanosyksikköä kohti .
Sources : Groningen Growth and Development Centre and ECB calculations .
Työpanosta puolestaan mitataan kahdella tavalla : tehtyjen työtuntien kokonaismäärällä tai työntekijöiden määrällä .
Over the past ten years the development of euro area productivity has been disappointing .
1 Kymmenen viime vuoden aikana euroalueen tuottavuuden kehitys on ollut odotettua heikompaa .
A decline in euro area labour productivity growth vis-à-vis the United States can be observed , irrespective of whether labour input is measured per hour worked or per person employed .
Työn tuottavuuden kasvu on euroalueella heikentynyt Yhdysvaltoihin verrattuna riippumatta siitä , mitataanko työpanosta tehtyä työtuntia vai työntekijää kohden .
2 Average annual labour productivity growth per hour worked declined from 2.1% in the period 1990-1995 to 1.3% in the period 1996-2005 .
2 Keskimääräinen vuotuinen työn tuottavuuden kasvu tehtyä työtuntia kohden oli 2,1 % vuosina 1990 -- 1995 , ja se hidastui 1,3 prosenttiin vuosina 1996 -- 2005 .
3 This contrasts with an increase , from 1.1% to 2.4% , in US labour productivity growth per hour worked over the same period ( see Chart A ) .
3 Sitä vastoin Yhdysvalloissa työn tuottavuuden kasvu nopeutui 1,1 prosentista 2,4 prosenttiin samana ajanjaksona eli vuosina 1996 -- 2005 ( ks .
Measured in terms of persons employed , euro area labour productivity growth declined from 1.7% in the period 1990-1995 to 0.8% in the period 1996-2005 , while the corresponding US indicator rose from 1.3% to 2.1% ( see Chart B ) . 4 There has thus been a turnaround in labour productivity growth ( both per hour worked and per person employed ) , with the euro area having been overtaken by the United States over the past ten years .
kuvio A ) . Työntekijöiden määrällä mitattuna työn tuottavuuden kasvu euroalueella oli 1,7 % vuosina 1990 -- 1995 , ja se hidastui 0,8 prosenttiin vuosina 1996 -- 2005 , kun taas Yhdysvalloissa tuottavuus kasvoi 1,3 prosentista 2,1 prosenttiin vuosina 1996 -- 2005 ( ks .
The slowdown observed in the growth of euro area labour productivity is partly attributable to higher labour utilisation .
kuvio B ) .
One factor behind the latter development may have been the specific labour market reforms implemented in some euro area countries , such as a reduction of tax wedges and the implicit tax on early retirement 5 , as well as a relaxation of employment protection legislation ( especially in the 1990s ) and support for the development of part-time work .
4 Toisin 1 On syytä mainita , että vaikka työtuntien kokonaismäärä on talouden näkökulmasta ensisijainen arviointitapa , työtuntimääriä koskevissa arvioissa voi ilmetä mittausvirheitä .
These measures , which were all aimed at increasing employment opportunities , in particular for low-skilled , female , young and older workers , have had a clear positive effect on employment rates ( see Table A ) .
Työtuntimääristä saa kehityssuuntien vertailuun soveltuvaa tietoa , mutta ne eivät sovellu työtuntimäärien vertailemiseen eri maiden välillä .
2 Owing to the trend decline in average hours worked , euro area labour productivity growth tends to be lower when measured per person employed .
2 Keskimääräisen työtuntimäärän vähentymisen vuoksi työn tuottavuuden kasvu on euroalueella yleensä hitaampaa , kun sitä mitataan työntekijää kohden .
3 See also the article entitled « Labour productivity developments in the euro area : aggregate trends and sectoral patterns » in the July 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin , and the box entitled « Developments in euro area labour quality and their implications for labour productivity growth » in the October 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
3 Ks . myös heinäkuun 2004 Kuukausikatsauksen artikkeli « Labour productivity developments in the euro area : aggregate trends and sectoral patterns » ja lokakuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikko « Developments in euro area labour quality and their implications for labour productivity growth » .
4 Data from the Groningen Growth and Development Centre ( GGDC ) Total Economy Database are used in this analysis , and the source data are available from www.ggdc.net .
4 Tässä analyysissa käytetään Groningen Growth and Development Centre ( GGDC ) ylläpitämään Total Economy Databaseen sisältyviä tietoja ; lähdeaineisto on saatavana osoitteessa www.ggdc.net .
The GGDC data are based on OECD sources , but also include additional calculations ( which , importantly , take account of differences in quality adjustment ) .
GGDC : n tiedot perustuvat OECD : n lähteisiin , mutta niihin sisältyy myös muita laskelmia ( näistä tärkeimpinä laadunmuutoslaskelmat ) . Nämä laskelmat parantavat kansainvälistä vertailukelpoisuutta .