natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Deviations against the Finnish markka refer to the period from 14 October 1996 onwards , while deviations against the Italian lira refer to the period from 25 November 1996 onwards .
Poikkeamat suhteessa Suomen markkaan on mitattu 14.10.1996 lähtien ja suhteessa Italian liiraan 25.11.1996 lähtien .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Belgian franc Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 0.2 - 0.2 0.2 - 0.2 0.2 - 0.2 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 0.3 - 0.1 0.1 0.0 0.1 0.2 0.2 0.2 0.1 0.0
( b ) Belgian frangin valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 0,2 - 0,2 8/96 0,2 - 0,2 11/96 0,2 - 0,2 2/97 0,3 - 0,1 5/97 0,1 0,0 8/97 0,1 0,2 11/97 0,2 0,2 2/98 0,1 0,0
Source : European Commission , national data and EMI calculations .
Lähde : Euroopan komissio , kansalliset tiedot ja EMIn laskelmat .
( a ) Annualised monthly standard deviation of daily percentage changes of the exchange rate against the DEM , in percentages .
( a ) DEM-kurssin päivittäisten prosenttimuutosten kuukausittainen keskihajonta vuositasolla prosentteina .
( b ) Differential of three-month interbank interest rates against a weighted average of interest rates in Belgium , Germany , France , the Netherlands and Austria , in percentage points .
( b ) Kolmen kuukauden rahamarkkinakorkojen ero Belgian , Saksan , Ranskan , Alankomaiden ja Itävallan korkojen painotettuun keskiarvoon prosenttiyksikköinä . 52
53 Chart 6
Kuvio 6 .
percentages ; 1 March 1996 to 27 February 1998 ) BEF / DKK 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 BEF / NLG Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 BEF / DEM BEF / ESP BEF / FRF BEF / IEP
Belgian frangi : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) BEF / DKK 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 BEF / DEM BEF / ESP BEF / FRF BEF / IEP
BEF / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
BEF / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
1996 Q3
Q3 1996
Q4
Q4
Q2 1997
Q2 1997
Q3
Q3
Note : Deviations against the Finnish markka refer to the period from 14 October 1996 onwards , while deviations against the Italian lira refer to the period from 25 November 1996 onwards .
Poikkeamat suhteessa Suomen markkaan on mitattu 14.10.1996 lähtien ja suhteessa Italian liiraan 25.11.1996 lähtien .
Belgian franc : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ; percentage deviations ;
Belgian frangi : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
February 1998 compared with different benchmark periods ) Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations .
Keskiarvo Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 1/1987 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi - 2,9 - 8,6 3,2 - 0,3 0,5 2,3
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . Average Jan 87-Feb 98 - 0.3 0.5 2.3
Keskiarvo 1987 - 0,4 0,9 5,6 Lähde : BISin ja EMIn laskelmat .
Average 1987 - 0.4 0.9 5.6 - 2.9 - 8.6 3.2
Positiivinen luku tarkoittaa valuutan vahvistumista , negatiivinen sen heikkenemistä .
Belgium : External developments ( as a percentage of GDP )
Belgia : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
Current account plus new capital account Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services ) ( d ) Imports ( goods and services ) ( e )
Vaihtotase ja uusi pääomatase Ulkomainen nettosaatava (+) tai nettovelka (-)( c ) Vienti ( tavarat ja palvelut )( d ) Tuonti ( tavarat ja palvelut )( e )
1996 1997 ( a ) 4.2 4.7 17.9 21.9 81.0 83.6 76.8 78.9
1996 1997 ( a ) 4,2 4,7 17,9 21,9 81,0 83,6 76,8 78,9
Source : National data except exports and imports ( European Commission , spring 1998 forecasts ) .
Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta vientiä ja tuontia ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
( b ) According to the 5th edition of the IMF Balance of Payments Manual , which is conceptually the equivalent of the current acco unt in previous editions of the Manual .
( b ) Kuten IMF : n maksutasekäsikirjan 5 .
Data up to and including 1994 include Luxembourg .
Vuosien 1990 - 1994 tietoihin sisältyy Luxemburg .
( c ) International investment position ( IIP ) as defined by the IMF ( see Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , or the closest possible substitute .
( c ) IMF : n määritelmän mukainen ulkomainen velka-asema ( international investment position , IIP , ks . Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) tai lähin mahdollinen vastine .
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in BLEU national exports of goods was 70.4% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus Belgian ja Luxemburgin ( BLEU ) tavaranviennistä oli 70,4 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in BLEU national imports of goods was 73.6% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus Belgian ja Luxemburgin ( BLEU ) tavarantuonnista oli 73,6 %;
IV Long-term interest rate developments Table 12
IV Pitkien korkojen kehitys Taulukko 12 .
Belgium : Long-term interest rates ( percentages )
Belgia : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 6,5 9,1
Nov 97 5.7 -
11/97 5,7 -
Dec 97 5.5 -
12/97 5,5 -
Jan 98 Feb. 97 - Jan 98 5.2 5.7 7.8
1/98 5,2 -
( a ) Belgium : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 11 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Belgia : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) 11 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Belgium : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EUcountries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 2 1 0 - 1 - 2 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ;
( b ) Belgia : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 2 1 0 - 1 - 2 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Kuluttajahintainflaation ero Lähde : Korot , Euroopan komissio ( jos tietoja ei ole ollut saatavissa , on käytetty kaikkein vertailukelpoisimpia tietoja ) ;
the CPI data used are non-harmonised national data .
kuluttajahintaindeksitiedot ovat yhdenmukaistamattomia kansallisia tietoja .
* Weighted average of data for Belgium , Germany , France , the Netherlands and Austria .
* Belgian , Saksan , Ranskan , Alankomaiden ja Itävallan tietojen painotettu keskiarvo .
DENMARK Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Denmark was 1.9% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
TANSKA Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Tanskassa oli 1,9 % eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
This was also the case in 1997 as a whole .
Inflaatiokehitys oli samanlainen myös koko vuoden 1997 ajan .
In 1996 average HICP inflation was 2.1% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 2,1 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in Denmark has been at levels which are generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Tanskassa on pysytellyt tasolla , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Denmark , as measured on the basis of the CPI , has remained steady at around 2 % since 1992 ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Tanskan kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on vuodesta 1992 pysytellyt tasaisesti noin 2 prosentin paikkeilla ( kuvio 1 ) .
This experience of generally low inflation reflects a number of important policy choices , most notably the orientation of monetary policy towards keeping the exchange rate of the Danish krone stable vis - - vis the strongest ERM currencies .
Yleisesti ottaen hitaaseen inflaatiovauhtiin ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan suuntaaminen tavoitteeseen , jonka mukaan Tanskan kruunun kurssi pyritään pitämään vakaana vahvimpiin ERM-valuuttoihin verrattuna .
Moreover , in recent years fiscal policy has contributed to reducing the risks to inflation .
Viime vuosina myös finanssipolitiikka on osaltaan vähentänyt inflaatioriskejä .
The stabilisation of inflation at a low level has also been supported by , inter alia , labour market reforms in both the 1980s and the 1990s .
Inflaation vakiintumista alhaiselle tasolle ovat tukeneet mm . työmarkkinauudistukset , joita toteutettiin sekä 1980 - että 1990-luvulla .
Until 1993 the macroeconomic environment contributed to containing upward pressure on prices , as GDP grew at relatively low , albeit continuously positive rates ( see Table 2 ) .
Kokonaistaloudellinen ympäristö on vuoteen 1993 asti osaltaan hillinnyt hintojen nousupaineita BKT : n kasvun ollessa melko vähäinen , joskin jatkuvasti positiivinen ( taulukko 2 ) .
Although Denmark was less affected by the 1993 recession than other Member States , the negative output gap widened in 1992-93 .
Vaikka Tanska kärsi vuoden 1993 lamasta vähemmän kuin muut jäsenvaltiot , sen negatiivinen tuotantokuilu syveni vuosina 1992 - 1993 .
However , since 1994 a robust recovery has been under way , accompanied by a closing of the output gap .
Vuodesta 1994 talous on kuitenkin ollut voimakkaassa kasvussa ja tuotantokuilu on sulkeutunut .
Control over inflation has benefited from modest growth in unit labour costs and falling or broadly stable import prices during most of the 1990s .
Yksikkötyökustannusten vähäinen kasvu ja laskevat tai jokseenkin vakaat tuontihinnat ovat tukeneet inflaation hillintää .
However , in 1997 growth in both unit labour costs and import prices accelerated .
Vuonna 1997 sekä yksikkötyökustannusten että tuontihintojen nousu kuitenkin nopeutui .
Low rates of inflation are also apparent when it is measured in terms of other relevant indicators of inflation , although the CPI excluding changes in net indirect taxes has risen steadily since 1993 and exceeded 2 % in 1997 ( see Table 2 ) .
Myös muilla inflaatioindikaattoreilla mitattuna inflaatio on ollut alhainen , joskin kuluttajahintaindeksi ilman välillisten verojen muutoksia on noussut tasaisesti vuodesta 1993 , ja sen mukaan mitattuna inflaatio on ollut yli 2 % vuonna 1997 ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing to below 2 % and there are no signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on hidastunut alle 2 prosenttiin , eikä taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella ole merkkejä välittömistä hintojen nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest a rise over the next two years to somewhat above 2 % in 1998 and slightly higher in 1999 ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti tulee kiihtymään jonkin verran 2 prosentin yläpuolelle vuonna 1998 ja vielä hieman nopeammaksi vuonna 1999 ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with a narrowing of the output gap , tight labour market conditions and trends in asset prices .
Tuona ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuvia riskitekijöitä ovat tuotantokuilun supistuminen , työmarkkinatilanteen kiristyminen ja varallisuushintojen kehitys .
Looking further ahead , although Denmark does not intend to participate in the single monetary policy , its close exchange rate and economic links with other EU countries are likely to warrant national monetary and economic policies which are aligned closely with those of the euro area , with the pursuit of price stability via stable exchange rates providing the most appropriate policy objective .
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että vaikka Tanska ei aio osallistua yhteiseen rahapolitiikkaan , sen kiinteät taloudelliset ja valuuttakurssisidokset muihin EU-maihin tulevat todennäköisesti edellyttämään sellaista kansallista raha - ja talouspolitiikkaa , joka on hyvin samansuuntainen euroalueen vastaavan politiikan kanssa , ja sopivin politiikkatavoite voi olla hintavakauteen pyrkiminen vakaiden valuuttakurssien kautta .
The environment of low domestic inflation also needs to be supported by the conduct of appropriate fiscal policies as well as by measures aimed at further enhancing competition in product markets and further reducing rigidities in the labour market .
Hitaan kotimaisen inflaatiovauhdin tueksi pitää harjoittaa asianmukaista finanssipolitiikkaa , sekä ryhtyä toimiin , joilla kilpailua hyödykemarkkinoilla tehostetaan entisestään ja työmarkkinoiden jäykkyyksiä poistetaan edelleen .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government budget balance showed a surplus of 0.7% of GDP , hence the 3 % reference value for the deficit ratio was comfortably met , while the debt ratio was 65.1% , i.e. above the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden ylijäämän suhde BKT : hen oli 0,7 %, eli reilusti alle 3 prosentin viitearvon , kun taas julkisen velan suhde BKT : hen oli 65,1% eli yli 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the fiscal balance has improved by 1.4 57
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin julkisen talouden rahoitusjäämän suhde BKT : hen parani 1,4 prosenttiyksikköä ja alijäämän tilalle tuli ylijäämä ;
percentage points , moving into surplus , while the debt ratio has fallen by 5.5 percentage points .
velkasuhde oli pienentynyt 5,5 prosenttiyksikköä .
In 1998 the surplus is forecast to increase to 1.1% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 59.5% i.e. just below the reference value .
Vuonna 1998 ylijäämän suhteessa BKT : hen odotetaan suurenevan 1,1 prosenttiin ja velkasuhteen arvioidaan pienenevän 59,5 prosenttiin eli hieman viitearvon alapuolelle .
In 1996 the deficit ratio was below the ratio of public investment expenditure to GDP ( see Table 4 ) .
Vuonna 1996 alijäämäsuhde oli pienempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Danish debt-to-GDP ratio increased by 4.3 percentage points ;
Vuosina 1990 - 1997 Tanskan velkasuhde suureni 4,3 prosenttiyksikköä .
initially the ratio rose , from 60.8% of GDP in 1990 to 81.6% of GDP in 1993 ; thereafter it declined steadily year by year to stand at 65.1% in 1997 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 16.5 percentage points over four years .
Ensin velkasuhde suureni vuonna 1990 todetusta 60,8 prosentista 81,6 prosenttiin vuonna 1993 , minkä jälkeen se pieneni vuosi vuodelta ja oli 65,1 % vuonna 1997 ( kuvio 2a ) , joten velkasuhde pieneni neljän vuoden aikana 16,5 prosenttiyksikköä .
As is shown in greater detail in Chart 2b , in the early 1990s the primary surplus was close to outweighing the sizable debtincreasing effects of a negative growth / interest rate differential .
Kuten kuviosta 2b käy ilmi , 1990-luvun alussa perusylijäämä oli melkein riittävä kompensoidakseen BKT : n kasvuvauhdin ja koron negatiivisen erotuksen aiheuttamaa melko suurta velan kasvua .
However , there was a strong upward effect on the debt ratio as a result of stock-flow adjustments , most notably in 1993 .
« Velkakannan korjauserät » aiheuttivat kuitenkin voimakasta velan kasvua , erityisesti vuonna 1993 .
These upward adjustments reflected , inter alia , the creation of sizable deposits at the central bank to boost foreign exchange reserves .
Nämä velan lisäykset johtuivat mm . suurehkoista talletuksista keskuspankkiin valuuttavarannon kartuttamiseksi .
After 1993 a growth rate of above 3 %, and later an improvement in the budget , contributed to reducing the debt ratio .
Vuoden 1993 jälkeen BKT : n yli 3 prosentin kasvuvauhti ja myöhemmin budjetin kohentuminen ovat osaltaan pienentäneet velkasuhdetta .
Furthermore , stock-flow adjustments , ( redemption of foreign debt and portfolio shifts of government funds ) have also caused a decline in the debt ratio .
Lisäksi velkakannan korjauserät ( ulkomaisen velan maksu ja muutokset valtion rahastojen sijoituksissa ) ovat myös pienentäneet velkasuhdetta .
The patterns observed in the early 1990s may be seen as indicative of the risks which can arise from an unforeseen deterioration in the economic environment , including pressure on the currency , when such effects are not counterbalanced by a sufficiently high primary surplus .
1990-luvun alun kehitys kuvastaa riskejä , joita odottamaton talouden heikentyminen ja valuuttaan kohdistuvat paineet voivat aiheuttaa silloin , kun perusylijäämä ei ole riittävän suuri kompensoimaan niitä .
In this context , it may be noted that the share of debt with a shortterm residual maturity has been low over the 1990s , and the average maturity has tended to increase ( see Table 5 ) .
Lyhytmaturiteettisen velan osuus on ollut 1990-luvulla vähäinen , ja velan keskimääräinen maturiteetti on pidentynyt ( taulukko 5 ) .
Accordingly , also taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in 58 interest rates .
Kun otetaan huomioon velkasuhteen nykyinen koko , korkojen muutoksilla on suhteellisen vähän vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan .
In addition , the proportion of foreign currency debt in Denmark has declined to levels which make fiscal balances relatively insensitive to changes in exchange rates .
Lisäksi valuuttamääräisen velan osuus on pienentynyt siinä määrin , että valuuttakurssimuutoksilla on myöskin suh - teellisen vähän vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan .
During the 1990s a pattern of first deteriorating and subsequently improving results can be observed in the deficit-toGDP ratio , whereby the ratio remained consistently below the 3 % reference value .
Alijäämäsuhde kehittyi 1990-luvulla siten , että se heikentyi ensin ja koheni myöhemmin , kuitenkin se pysyi jatkuvasti 3 prosentin viitearvoa pienempänä .
Starting from a ratio of 1.5% in 1990 , the deficit reached 2.8% in 1993 ;
Vuodesta 1990 alijäämäsuhde suureni 1,5 prosentista 2,8 prosenttiin vuonna 1993 ;
since then , the deficit has declined year by year and became a surplus of 0.7% in 1997 ( see Chart 3a ) .
sen jälkeen alijäämä pieneni vuosi vuodelta ja muuttui 0,7 prosentin ylijäämäksi vuonna 1997 ( kuvio 3a ) .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors contributed considerably to the increase in the deficit until 1993 , as well as to its reduction in 1994 , but played a minor role thereafter .
Kuten käy ilmi kuviosta 3b , jossa kuvataan alijäämän muutoksia , suhdannetekijöillä oli huomattava alijäämää kasvattava vaikutus vuoteen 1993 asti ja myös alijäämää supistava vaikutus vuonna 1994 , mutta sen jälkeen niiden merkitys on ollut vähäinen .
The non-cyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
Rahoitusjäämän « suhdanteista puhdistettu » kohentuminen voi heijastaa pysyvää , « rakenteellista » kehitystä kohti tasapainoisempaa julkisen talouden rahoitusasemaa ja / tai erilaisia tilapäisesti vaikuttavia toimenpiteitä .
However , evidence available suggests that measures with a temporary effect did not improve fiscal balances in 1997 by more than 0.1% of GDP .
Käytettävissä olevat taustatiedot viittaavat kuitenkin siihen , että rahoitusjäämän kohentumisessa vuonna 1997 tilapäisesti vaikuttavien toimien osuus oli korkeintaan 0,1 % BKT : stä .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose between 1990 and 1994 .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuvion 4 avulla todeta , että julkisen talouden menojen suhde BKT : hen suureni vuosina 1990 - 1994 .
Against the background of high and rising unemployment , current transfers to households increased , accounting for most of the increase in total expenditure , while the interest payments ratio diminished slightly ( see Table 6 ) .
Suuri ja lisääntyvä työttömyys kasvatti tuolloin kotitalouksille suunnattuja tulonsiirtoja , mikä muodostikin suurimman osan menojen kasvusta , kun taas korkomenot vähenivät hieman ( taulukko 6 ) .
After 1994 the ratio of total expenditure to GDP declined , reflecting a reduction in transfers to households , interest payments and public consumption relative to GDP .
Vuoden 1994 jälkeen menojen suhde BKT : hen pieneni , mikä johtui siitä , että tulonsiirrot kotitalouksille , korkomenot ja julkinen kulutus suhteessa BKT : hen vähenivät .
On balance , the expenditure ratio in 1997 was lower than at the beginning of the 1990s , while transfer payments have increased .
Vuonna 1997 menojen suhde BKT : hen oli pienempi kuin 1990luvun alussa , joskin tulonsiirrot ovat kasvaneet .
A continuation of the downward trend would seem to require the main emphasis to be placed on both current transfers and public
Menojen pienenevä suuntaus suhteessa BKT : hen näyttäisi edellyttävän sitä , että päähuomio kohdistetaan sekä tulonsiirtoihin että julkiseen kulutukseen .
Government revenue in relation to GDP was 1.6 percentage points higher in 1997 than in 1990 and it may be at a level which is detrimental to economic growth .
Julkisen talouden tulot suhteessa BKT : hen olivat vuonna 1997 1,6 prosenttiyksikköä suuremmat kuin vuonna 1990 ja saattavat 57
Looking at the Danish medium-term fiscal policy strategy , as presented in the Convergence Programme updated in May 1997 , a broadly stable general government surplus of somewhat less than 1 % of GDP is expected in 1998 , and the debt ratio is projected to decline to 64 % of GDP .
olla tasolla , joka on kasvun kannalta haitallinen . Toukokuussa 1997 päivitettyyn lähentymisohjelmaan sisältyvän Tanskan finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian mukaan julkisen talouden ylijäämän odotetaan vuonna 1998 pysyvän jokseenkin vakaasti vähän alle 1 prosentissa BKT : stä ja velkasuhteen pienenevän 64 prosenttiin .
The budget plan for 1998 shows a larger surplus in the financial balance than envisaged in the programme .
Vuoden 1998 budjetissa ylijäämä on suurempi kuin lähentymisohjelmassa ennustettu .
It foresees both a reduced expenditure ratio ( as a result of cuts in all spending categories in relation to GDP and the postponement of investments ) and a decreased revenue ratio ( mostly due to income and wealth tax reductions , while social security contributions in particular are projected to increase ) .
Budjetissa odotetaan sekä julkisten menojen pienenemistä suhteessa BKT : hen ( koska kaikkia menoluokkia suhteessa BKT : hen leikataan ja investointeja lykätään ) että julkisten tulojen pienenemistä suhteessa BKT : hen ( pieneneminen johtuu pääasiassa tulo - ja varallisuusveron alennuksista ; toisaalta erityisesti sosiaaliturvamaksujen kaavaillaan nousevan ) .
Currently , there is no evidence of significant measures with a temporary effect in the 1998 budget .
Tällä hetkellä ei ole merkkejä siitä , että vuoden 1998 budjettiin sisältyisi merkittäviä tilapäisesti vaikuttavia toimia .
By the year 2000 a further increase in the budget surplus is planned .
Budjettiylijäämän ennustetaan kasvavan edelleen vuoteen 2000 mennessä .