natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2 2 In summary , the analysis of the sectoral breakdown of deposits , and the components and counterparts of M3 , confirms that the two periods of strong M3 growth in recent years , from 2001 to the first half of 2003 and since mid-2004 , were of a different nature .
Kaiken kaikkiaan talletusten sektorikohtaisen erittelyn ja M3 : n erien ja vastaerien tarkastelu osoittaakin , että M3 : n kasvuvauhdin nopeutumiseen kahdella edellä mainitulla ajanjaksolla -- vuodesta 2001 vuoden 2003 puoliväliin ja vuoden 2004 jälkeen -- ovat vaikuttaneet eri tekijät .
particular , the strength of the growth in the most liquid components and the dynamism of demand for credit suggest that during the latter period a key driving factor of monetary growth has been the low level of interest rates .
Erityisesti kaikkein likvideimpien erien ja lainojen kysynnän kasvu jälkimmäisellä ajanjaksolla viittaa siihen , että rahan määrän kasvu on tällöin johtunut pääasiassa alhaisista koroista .
With regard to the implications for price stability , the earlier surge in M3 growth , in an environment of exceptional financial and geopolitical uncertainty leading to a heightened preference for liquidity , appears to reflect changes in portfolio allocation behaviour and can be seen as relatively benign in terms of the outlook for price developments , while the different nature of the strong monetary developments since mid2004 implies a higher risk of inflationary pressures over the medium to longer term .
Aikaisemmalla ajanjaksolla M3 : n kasvuvauhdin kiihtyminen johtui ilmeisesti rahoitusmarkkinoihin ja geopoliittiseen tilanteeseen liittyneestä poikkeuksellisesta epävarmuudesta , jonka vuoksi sijoituksia siirrettiin likvideihin varoihin , eikä sen vaikutus hintavakauteen ollut kovin merkittävä . Rahan määrän kasvu vuodesta 2004 alkaen on puolestaan johtunut toisenlaisista tekijöistä , ja siitä saattaa aiheutua suurempia riskejä keskipitkän ja pitkän aikavälin hintavakaudelle .
GROWTH OF MFI CREDIT TO THE PRIVATE SECTOR STRENGTHENED FURTHER On the counterparts side , monetary dynamics were driven by a continuous strengthening in MFI credit to the private sector ( see Chart 8 ) .
RAHALAITOSTEN LUOTONANTO YKSITYISELLE SEKTORILLE KASVOI ENTISESTÄÄN M3 : n vastaeriä tarkasteltaessa käy ilmi , että rahan määrän kasvuun vaikutti rahalaitosten yksityiselle sektorille myöntämien lainojen jatkuva kasvu ( ks . kuvio 8 ) .
This reflected a strong increase in the annual growth rate of MFI loans to the private sector , in an environment of low interest rates , improved credit supply conditions ( as reported by the bank lending survey for the euro area ) and strong asset price rises , particularly in the housing market .
Luotonannon kasvu johtui rahalaitosten yksityiselle sektorille myöntämien lainojen vuotuisen kasvuvauhdin voimakkaasta kiihtymisestä , kun korot olivat alhaiset , keventyneistä luottokriteereistä ( kuten eurojärjestelmän tekemästä pankkien luotonantoa koskevasta kyselystä käy ilmi ) sekä varallisuushintojen voimakkaasta noususta , etenkin asuntomarkkinoilla .
At the end of 2005 the annual growth rate of loans to the private sector had increased to 9.1% , from 7.1% in December 2004 .
Vuoden 2005 lopussa yksityiselle sektorille myönnettyjen lainojen määrän vuotuinen kasvuvauhti oli kiihtynyt 9,1 prosenttiin , kun se vuoden 2004 joulukuussa oli ollut 7,1 %.
The dynamism of MFI loans to the private sector in 2005 was broadly based across the main money-holding sectors .
Rahalaitosten luotonanto yksityiselle sektorille kasvoi vuonna 2005 laajalti koko rahaa hallussa pitävällä sektorilla .
While the largest contribution to private sector loan growth was attributable to the household sector , reflecting mainly loans for house purchase , the continued strengthening in loan growth also reflected , to a large extent , developments in loans to both non-financial corporations and other financial intermediaries .
Eniten yksityiselle sektorille myönnetyt lainat kasvoivat kotitaloussektorilla , mikä heijasti erityisesti asuntolainojen kasvua , mutta lainojen kasvun jatkumiseen vaikutti suurelta osin myös luotonanto yrityksille ja muille rahoituksenvälittäjille .
Among the other counterparts of M3 , the dynamics of MFI longer-term f inancial liabilities ( excluding capital and reserves ) remained robust in 2005 , after strengthening substantially in the previous year .
M3 : n muista vastaeristä rahalaitosten pitkäaikaisten velkojen ( ilman omaa pääomaa ja varauksia ) kasvu jatkui voimakkaana vuonna 2005 . Se oli nopeutunut huomattavasti jo edellisenä vuonna .
This pointed to a continued inclination on the part of the euro area money-holding sector to invest in longer-term euro assets .
Tämä kertoi siitä , että euroalueen rahaa hallussa pitävä sektori oli edelleen halukas sijoittamaan pitempiaikaisiin euromääräisiin kohteisiin .
However , given the lack of an acceleration in MFI longer-term financial liabilities in 2005 compared with 2004 , the developments also suggested some loss in the momentum of the normalisation of euro area residents » portfolio allocation behaviour , which was characterised by a shift from liquid monetary assets into instruments with a longer maturity .
Koska rahalaitosten pitkäaikaisten velkojen kasvuvauhti ei kuitenkaan kiihtynyt vuonna 2005 , toisin kuin vuonna 2004 , vaikutti myös siltä , että euroalueella olevien sijoittamisen normalisoituminen -- eli sijoitusten siirtäminen likvideistä varoista pitempiaikaisiin kohteisiin -- hidastui jonkin verran .
Developments in MFI net external assets were , for the greater part of 2005 , still characterised by positive annual flows , which exerted upward pressure on M3 dynamics ( see Chart 8 ) .
Rahalaitosten ulkomaiset nettosaamiset kasvoivat edelleen vuositasolla suurimman osan vuotta 2005 , mistä aiheutui kasvupaineita M3 : een ( ks . kuvio 8 ) .
Balance of payments data suggest that this phenomenon reflected the greater propensity of non-euro area residents to invest in euro area equity and bonds compared with that of euro area residents to Chart 8 Counterparts of M3 ( annual flows ;
Maksutasetietojen perusteella tämä ilmiö näyttää kuvastavan sitä , että euroalueen ulkopuolella olevat olivat halukkaampia sijoittamaan euroalueen osakkeisiin ja joukkolainoihin kuin euroalueella olevat sijoittamaan ulkomaille .
EUR billions ;
Vuoden alkupuoliskolla tähän sijoitussuuntaukseen on saattanut vaikuttaa euron valuuttakurssin kehitys .
adjusted for seasonal and calendar effects ) credit to the private sector ( 1 ) credit to general government ( 2 ) net external assets ( 3 ) longer-term financial liabilities ( excluding capital and reserves ) ( 4 ) other counterparts ( including capital and reserves ) ( 5 ) M3 1,000 800 600 400 200 0 - 200 - 400 - 600 2002 2003 2004 2005 1,000 800 600 400 200 0 - 200 - 400 - 600 Source : ECB .
M 3 : n va s t a e r ä t ( vuotuisia virtatietoja , mrd . euroa , kausi - ja kalenterivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) Luotot yksityiselle sektorille ( 1 ) Luotot julkisyhteisöille ( 2 ) Ulkomaiset nettosaamiset ( 3 ) Pitkäaikaiset velat ( ilman omaa pääomaa ja varauksia ) ( 4 ) Muut vastaerät ( mukana oma pääoma ja varaukset ) ( 5 ) M3 1 000 800 600 400 200 0 - 200 - 400 - 600 2002 2003 2004 2005 1 000 800 600 400 200 0 - 200 - 400 - 600
Notes : M3 is shown for reference only ( M3 = 1 + 2 + 3-4 + 5 ) .
M3 esitetään ainoastaan viitteeksi ( M3 = 1 + 2 + 3 -- 4 + 5 ) .
During the first half of the year , this investment pattern may have been related to developments in the euro exchange rate . 1 The second half of the year instead saw a succession of month-on-month net capital outflows from the euro area , possibly due to the further widening of the interest rate differential between the United States and the euro area at the short end of the yield curve .
Vuoden jälkipuoliskolla sen sijaan euroalueen ulkopuolelle suuntautuneet nettosijoitukset jatkuivat kuukausittain , mikä saattoi johtua siitä , että Yhdysvaltojen ja euroalueen välinen korkoero kasvoi entisestään tuottokäyrän lyhyessä päässä .
This may have been associated with some unwinding of past portfolio shifts into monetary assets , with such funds being reinvested in riskier foreign securities , following an apparent decline in the reluctance of euro area investors to invest abroad .
Tämä on voinut liittyä siihen , että aikaisemmin likvideihin varoihin siirrettyjä varoja palautettiin riskipitoisempiin ulkomaisiin arvopapereihin , kun euroalueen sijoittajien haluttomuus sijoittaa ulkomaisiin kohteisiin alkoi vähentyä .
These developments gradually reduced the annual flow of euro area MFI net external assets , eventually leading this counterpart to turn negative in November 2005 , for the first time since December 2001 .
Tämä kehitys johti vähitellen euroalueen rahalaitosten ulkomaisten nettosaamisten kasvun vaimenemiseen vuositasolla , ja vuoden 2005 marraskuussa tämä vastaerä muuttui negatiiviseksi , ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2001 joulukuun .
Towards the end of the year , the dampening effect on M3 growth stemming from the developments in net external assets and longer-term financial liabilities more than offset the strengthening in credit growth .
Vuoden lopussa ulkomaisten nettosaamisten ja pitkäaikaisten velkojen M3 : n kasvua hidastava vaikutus kumosi täysin luottojen kasvun vaikutuksen .
LIQUIDITY REMAINED AMPLE The strengthening of M3 dynamics over the course of 2005 added to the already ample stock of liquidity in the euro area .
LIKVIDITEETTIÄ EDELLEEN RUNSAASTI M3 : n kasvun vahvistuminen vuonna 2005 lisäsi euroalueen jo ennestään runsasta likviditeettiä . Lähde : EKP .
Available estimates of the liquidity situation ( as represented by the nominal money gap and the real money gap ) , which attempt to measure the liquidity available beyond the amount needed to finance noninflationary growth , rose further in 2005 ( see Chart 9 ) .
1 ) Nimellinen rahapoikkeama tarkoittaa eroa , joka lasketaan M3 : n toteutuneesta määrästä ja M3 : n kasvuvauhdin viitearvon ( 4 ½ % vuodessa ) mukaisesta määrästä ( perusjaksona pidettävästä ) joulukuusta 1998 alkaen .
The nominal money gap is defined as the difference between the actual level of M3 and the level of M3 that would have resulted from constant M3 growth at its reference value of 4 ½% since December 1998 , while the real money gap corrects the nominal money gap for the excess liquidity that has been absorbed by past price developments ( i.e. the cumulated deviation of inflation rates from the ECB 's definition of price stability ) .
Reaalinen rahapoikkeama tarkoittaa M3 : n toteutuneen määrän ( M3 : n nimellinen määrä deflatoituna YKHIllä ) poikkeamaa määrästä , joka vastaa rahan määrän kasvuvauhtia , kun nimellinen M3 on kasvanut 4 ½ prosentin viitearvon mukaisesti ja YKHI-inflaatio on kehittynyt EKP : n hintavakauden määritelmän mukaisesti ( joulukuu 1998 on tässäkin perusjakso ) .
adjusted for seasonal and calendar effects ; December 1998 = 0 ) nominal money gap based on official M3 real money gap based on official M3 nominal money gap based on M3 corrected for the estimated impact of portfolio shifts 2 ) real money gap based on M3 corrected for the estimated impact of portfolio shifts 2 ) 14 12 10 8 6 4 2 0 - 2 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 14 12 10 8 6 4 2 0 - 2
2 ) Arviot sijoitusten siirtojen vaikutuksesta M3 : een perustuvat lokakuun 2004 Kuukausikatsauksen artikkelissa « Monetary analysis in real time » esitettyyn menetelmään . Käytettävissä olevat likviditeetin mittarit eli nimellinen ja reaalinen rahapoikkeama - niillä pyritään mittaamaan likviditeettiä , joka ylittää inflaatiota kiihdyttämättömän talouskasvun rahoittamiseen tarvittavan määrän - osoittivat likviditeetin lisääntyneen entisestään vuonna 2005 ( ks .
Source : ECB .
kuvio 9 ) .
1 ) The nominal money gap is defined as the difference between the actual level of M3 and the level of M3 that would have resulted from constant M3 growth at its reference value of 4 ½% since December 1998 .
Nimellisellä rahapoikkeamalla tarkoitetaan M3 : n toteutuneen määrän poikkeamaa määrästä , joka vastaa M3 : n 4 ½ prosentin viitearvon mukaista kasvuvauhtia joulukuun 1998 jälkeen .
The real money gap is defined as the difference between the actual level of M3 deflated by the HICP and the deflated level of M3 that would have resulted from constant nominal M3 growth at its reference value of 4 ½% and HICP inflation in line with the ECB 's definition of price stability , taking December 1998 as the base period .
Reaalisessa rahapoikkeamassa taas otetaan huomioon ylimääräisen likviditeetin absorbtio aikaisempaan hintakehitykseen ( eli inflaatiovauhtien kumulatiivinen poikkeama EKP : n hintavakauden määritelmästä ) .
2 ) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 are constructed using the approach discussed in Section 4 of the article entitled « Monetary analysis in real time » in the October 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
Vuoden lopussa molemmat rahapoikkeamat osoittivat merkkejä tasaantumisesta mutta pysyivät kuitenkin edelleen suurina .
series , which attempts to correct for the estimated impact of portfolio shifts into monetary assets triggered by the heightened economic and financial uncertainty between 2001 and 2003.2 These adjusted measures showed the same upward movement in 2005 , but remained substantially lower than the corresponding money gaps based on official M3 . When assessing these liquidity measures , it should , however , be kept in mind that they are imperfect estimates of the liquidity situation .
EKP Vuosikertomus 2005 EKP on julkaissut säännöllisesti tietoja myös sellaisista rahapoikkeamista , jotka lasketaan käyttämällä sijoitusten siirtojen arvioidulla vaikutuksella korjattua M3 : a. Näin lasketussa M3 : ssa otetaan huomioon sijoitusten siirtäminen likvideihin varoihin vuosien 2001 ja 2003 välillä , jolloin talouteen ja rahoitusmarkkinoihin liittyi huomattavaa epävarmuutta .
Because the choice of the base period is to some 1 For more details on the link between developments in the exchange rate and MFI net external assets , see the box entitled « Recent developments in MFI net external assets » in the July 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
2 Myös nämä korjattuun M3 : een perustuvat rahapoikkeamat kasvoivat vuonna 2005 , mutta olivat kuitenkin merkittävästi pienempiä kuin virallisiin M3 : n aikasarjoihin perustuvat rahapoikkeamat samana vuonna .
For further details , see Section 4 of the article entitled « Monetary analysis in real time » in the October 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
Rahapoikkeamia arvioitaessa on kuitenkin syytä pitää mielessä , että ne antavat vain epätäydellisen kuvan likviditeetin määrästä .
extent arbitrary , the levels of these measures are surrounded by considerable uncertainty and should thus be treated with caution .
Koska perusjakson valinta on jossain määrin sattumanvarainen , näihin laskelmiin likviditeetin määrästä liittyy huomattavaa epävarmuutta , ja niitä on siksi tulkittava varovasti .
Moreover , it cannot be entirely ruled out that the current liquidity situation , to some extent , reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents , i.e. a structurally higher liquidity preference and , hence , an increase in the desired level of money holdings .
Tämänhetkinen likviditeettitilanne saattaa myös heijastaa jossain määrin pysyvää muutosta talouden toimijoiden rahan kysynnässä : likvidien varojen suosion kasvu saattaa olla rakenteellista ja merkitä siten hallussa pidetyn rahan määrän kasvua .
Finally , the estimate of M3 corrected for portfolio shifts is surrounded by a considerable degree of uncertainty related to the estimation of the corrections made to M3 itself .
Lisäksi arvioon sijoitusten siirtojen vaikutuksesta M3 : een liittyy huomattavaa epävarmuutta , koska jo M3 : n aikasarjojen korjausten arvio on epävarma .
These considerable uncertainties are well reflected in the wide range of estimates shown by the four liquidity measures discussed here .
Edellä mainitut neljä indikaattoria antavat hyvin erilaisen arvion ylimääräisen likviditeetin määrästä , mikä kuvastaa hyvin arviointiin liittyvää huomattavaa epävarmuutta .
However , notwithstanding these uncertainties , the overall picture painted by these measures is that liquidity conditions in the euro area remained ample over the course of 2005 .
Epävarmuudesta huolimatta näiden indikaattoreiden perusteella saatava kokonaiskuva viittaa kuitenkin siihen , että euroalueen likviditeetin määrä pysyi suurena vuonna 2005 .
Viewed from a medium to longer-term perspective , ample liquidity poses risks to price stability .
Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä likviditeetin runsaus uhkaa hintavakautta .
In addition , strong monetary and credit growth in a context of already ample liquidity implies a need to monitor asset price developments closely , particularly in housing markets , given the potential for misalignments to emerge .
Lisäksi rahan määrän ja luottojen nopea kasvu tilanteessa , jossa likviditeettiä on jo ennestään runsaasti tarjolla , merkitsee sitä , että myös varallisuushintojen ja etenkin asuntojen hintojen kehitystä on seurattava tarkoin markkinoiden vääristymien varalta .
AFTER REMAINING STABLE , MONEY MARKET INTEREST RATES ROSE TOWARDS THE END OF THE YEAR For most of 2005 the Governing Council decided to keep its key policy rates unchanged .
RAHAMARKKINAKOROT NOUSIVAT VUODEN LOPUSSA OLTUAAN SITÄ ENNEN VAKAAT EKP : n neuvosto päätti pitää ohjauskorkonsa ennallaan suurimman osan vuotta 2005 .
On 1 December 2005 key ECB interest rates were increased by 25 basis points but remained at low levels by historical standards .
Joulukuun 1 . päivänä 2005 EKP : n ohjauskorkoja nostettiin 25 peruspisteellä , mutta ne pysyivät edelleen historiallisen alhaisina .
Money market rates at the short end of the yield curve ( such as the one-month EURIBOR shown in Chart 10 ) closely mirrored this development in the key ECB interest rates .
Rahamarkkinakorkojen kehitys tuottokäyrän lyhyessä päässä ( kuten yhden kuukauden euribor kuvios sa 10 ) vastasi EKP : n keskeisten ohjauskorkojen kehitystä .
Money market interest rates remained broadly stable at levels slightly above 2 % until November , when they rose amid expectations of an increase in key ECB interest rates .
Rahamarkkinakorot pysyivät jokseenkin vakaina hieman yli kahdessa prosentissa marraskuuhun saakka , jolloin ne nousivat , kun EKP : n ohjauskorkojen odotettiin nousevan .
Money market interest rates at longer maturities remained broadly stable in the first quarter of 2005 , at levels somewhat above rates at shorter
Maturiteetiltaan pitkät rahamarkkinakorot pysyivät jokseenkin vakaasti hieman lyhyitä korkoja korkeampina vuoden 2005 ensimmäisellä neljänneksellä .
maturities . In the second quarter of 2005 , the twelve-month EURIBOR started to decline , with the result that by the end of June it had reached the same level as -- and had briefly even fallen below -- rates at the short end of the money market yield curve .
Vuoden toisella neljänneksellä 12 kuukauden euribor alkoi laskea , ja kesäkuun lopussa se oli samansuuruinen kuin tuottokäyrän lyhyet korot ja jonkin aikaa jopa niitä matalampi . Vuoden 2005 heinäkuun lopussa tämä lasku kuitenkin pysähtyi , ja korko alkoi nousta .
This downward movement reversed towards the end of July 2005 , and , from the start of the fourth quarter , the upward trend in longer-maturity rates accelerated , a development which persisted into the beginning of 2006 .
Vuoden viimeisen neljänneksen alussa pidempien korkojen nousu kiihtyi , ja kiihtyminen jatkui vuoden 2006 alkuun saakka .
These developments were reflected in the slope of the money market yield curve .
Nämä kehityssuunnat näkyivät myös rahamarkkinoiden tuottokäyrän kehityksessä .
Towards the end of May 2005 some expectations of a lowering of key ECB interest rates triggered a downward movement in rates , especially at the longer end of the money market yield curve .
Toukokuussa 2005 odotukset EKP : n ohjauskorkojen laskusta saivat korot laskemaan etenkin rahamarkkinoiden tuottokäyrän pitkässä päässä .
The slope of the money market yield curve -- as measured by the difference between the twelvemonth and one-month EURIBOR -- became negative in June and reached a trough of - 5 basis points on 23 June 2005 . However , market expectations of a further reduction in key ECB interest rates subsided quickly as prospects for euro area economic growth improved .
Kahdentoista ja yhden kuukauden euriborkorkojen erona laskettu rahamarkkinoiden tuottokäyrä muuttui kesäkuussa negatiiviseksi ja oli alimmillaan 23 . kesäkuuta 2005 , jolloin se oli - 5 peruspistettä .
This resulted in a steepening of the money market yield curve , which continued until mid-November , when short-term rates reacted to the rising expectations of an increase in key policy rates and the yield curve flattened somewhat .
Markkinoiden odotukset EKP : n korkojen laskun jatkumisesta vähenivät kuitenkin nopeasti , kun euroalueen talouden kasvunäkymät kohenivat .
After the turn of the year , shorterterm money market rates broadly stabilised , whereas longer-term rates continued to increase .
Tämän seurauksena rahamarkkinoiden tuottokäyrä jyrkkeni .
In February , however , this movement reversed with shorter-term rates increasing while longerterm rates remained broadly stable , leaving the one-month and twelve-month EURIBOR standing at 2.55% and 2.96% respectively on 24 February . As a result , the slope of the money market yield curve declined again by 10 basis points during February .
Jyrkkeneminen jatkui marraskuun puoliväliin saakka , jolloin lyhyet korot reagoivat , kun odotukset ohjauskorkojen nostosta kasvoivat ja tuotto2 Lisätietoa saa lokakuun 2004 Kuukausikatsauksen artikkelista « Monetary analysis in real time » ( osa 4 ) .
The implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures contracts declined substantially between January and May ECB Annual Report 2005
EKP Vuosikertomus 2005
C h a r t 1 0 S h o r t - t e r m i n t e re s t r a t e s i n t h e e u ro a re a a n d t h e s l o p e o f t h e m o n ey m a r ke t y i e l d c u r ve ( percentages per annum ; percentage points ;
K u v i o 1 0 . E u ro a l u e e n l y hye t ko ro t j a rahamarkkinoiden tuottokäyrä ( vuotuinen korko , prosenttiyksikköinä , päivähavaintoja )
daily data ) one-month EURIBOR ( left-hand scale ) twelve-month EURIBOR ( left-hand scale ) spread between twelve-month and one-month EURIBOR ( right-hand scale ) 3.0 Chart 11 Three-month EURIBOR futures rates and implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures ( percentages per annum ;
Kuvio 11 . Kolmen kuukauden euriborfutuurien korot ja kolmen kuukauden euriborfutuureihin perustuvista optioista johdettu implisiittinen volatiliteetti ( vuotuisina prosentteina , peruspisteinä , päivähavaintoja ) Maaliskuussa 2006 erääntyvät kolmen kuukauden euriborfutuurit ( vasen asteikko ) Maaliskuussa 2006 erääntyviin kolmen kuukauden euriborfutuureihin perustuvista optioista johdettu implisiittinen volatiliteetti ( oikea asteikko ) 3,5
daily data ) three-month EURIBOR futures maturing in March 2006 ( left-hand scale ) implied volatility from options on three-month EURIBOR futures maturing in March 2006 ( right-hand scale ) 3.5
1 kk : n euribor ( vasen asteikko ) 12 kk : n euribor ( vasen asteikko ) 12 kk : n ja 1 kk : n euriborkoron ero ( oikea asteikko ) 3,0 2,7
0.6 0.4 0.2 0.0 - 0.2 Q1 Q2 2005 Q3 Q4 Q1 2006 Q1 Q2 2005 Sources : Reuters and Bloomberg .
0,6 0,4 0,2 0,0 - 0,2 I II 2005 III IV I 2006 I II 2005 Lähteet : Reuters ja Bloomberg .
Q3 Q4 Q1 2006
III IV I 2006
Source : Reuters .
Lähde : Reuters . käyrä loiveni jonkin verran .
2005 , indicating that market participants attached very low uncertainty to the expected future path of short-term interest rates .
Vuodenvaihteen jälkeen lyhyet korot pysyivät melko vakaina , kun taas pitkien korkojen nousu jatkui . Näin ollen tuottokäyrä muuttui tammikuussa 2006 yhtä jyrkäksi kuin marraskuun puolivälissä .