natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These developments should be seen against the background of somewhat stronger but still moderate wage developments and a weak pass-through of earlier increases in import prices .
Yhtäältä vakaan palkkakehityksen ansiosta palvelujen hinnat nousivat vain hieman .
One reason for this is that indirect effects of changes in import prices appear gradually and with a lag , implying that the path of inflation in 2000 was still attenuated by indirect effects from the decline in oil and commodity prices up to early 1999 .
Lisäksi televiestintätoimialan hintoihin kohdistui laskupaineita , jotka johtuivat sääntelyn purkamisesta sekä kiristyneestä kilpailusta ( ks . kehikko 3 « Sääntelyn purkamisen vaikutukset jakeluverkkokeskeisten toimialojen hintoihin euroalueella ") .
Similarly , the pass-through of rises in import prices , and in particular of oil prices , in 1999 and 2000 will persist for some time in 2001 , even though oil prices moderated and the exchange rate of the euro appreciated at the end of 2000 . Tighter competition may be another factor preventing a stronger pass-through of the sustained oil price increase in 1999 and 2000 .
Toisaalta tuontihintojen kallistumisen aiheuttamat epäsuorat vaikutukset nostivat kuljetus - ja vapaa-ajan palveluiden hintoja . tivat monet palkkojen nousua hidastavat tekijät , kuten työllisyyspolitiikka ja työaikajärjestelyt sekä useissa maissa verojen ja sosiaaliturvamaksujen alentaminen , jotka otettiin huomioon palkkaneuvotteluissa .
In particular , the developments in non-energy industrial goods prices indicated a limited pass-through from import prices in 2000 .
Lisäksi yksittäisissä euroalueen maissa toteutetut palkankorotukset kuvastivat kunkin maan suhdannetilannetta sopimusten solmimishetkellä .
The annual rate of change in non-energy industrial goods prices remained broadly stable at around 0.6% from April 1999 to August 2000 . However , towards the end of 2000 there was an increase in the year-on-year rate to 1.1% in December 2000 , partly reflecting the pass-through of a rise in the industrial producer prices for consumer goods .
Ripeän talouskasvun myötä oli joissakin maissa havaittavissa lievää palkkojen nousua , inflaation tilapäistä kiihtymistä ja joissakin tapauksissa merkkejä työmarkkinoiden kiristymisestä . Vuoden 2000 aikana todelliset palkkakustannukset nousivat kaiken kaikkiaan maltillisesti .
As a result of these developments , the annual average rate of change in this HICP component rose from 0.6% in 1999 to 0.7% in 2000 . The annual rate of increase in processed food prices stood at 1.1% on average in 2000 , up slightly from 0.9% in 1999 .
Työntekijää kohden laskettavat palkkakustannukset nousivat keskimäärin 2,2 % vuoden 2000 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana -- mikä oli 0,2 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 1999 -- mutta tuntia kohden laskettujen työvoimakustannusten nousuvauhti kiihtyi keskimäärin 3,8 prosenttiin vuoden 2000 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana , kun niiden nousuvauhti vuonna 1999 oli ollut 2,2 %.
The rate of increase in this component remained close to 1.0% in the first half of 2000 before increasing gradually to stand at 1.4% in December 2000 . Throughout 2000 , the annual rate of change in services prices remained broadly stable at around the annual average of 1.7% , and was only slightly higher than the average of 1.5% in 1999 .
Vuonna 2000 tuntia kohden laskettuihin työvoimakustannuksiin vaikuttivat useat erityistekijät , kuten vuoden ensimmäisellä neljänneksellä maksetut kertaluonteiset maksut sekä kansallisen lainsäädännön muutokset , joista mainittakoon etenkin Ranskassa toteutettu työajan lyhentäminen . Myös erityistekijät ovat voineet vaikuttaa työntekijää kohden laskettavien kustannusten ja tuntia kohden laskettujen työvoimakustannusten nousujen välisiin eroihin .
The stable rate of increase in 2000 reflected counteracting factors .
Esimerkiksi Saksassa ja Hollannissa oli vähemmän työpäiviä vuonna 2000 kuin vuonna 1999 .
On the one hand , generally moderate wage developments contributed to the sustained low increase in services prices .
Tällä oli tilapäinen vaikutus tuntia kohden laskettujen työvoimakustannusten nousuun vuonna 2000 .
Moreover , deregulation in the telecommunications sector combined with increased competition exerted downward pressure on telecommunications prices ( see Box 3 entitled « Price effects of regulatory reforms in euro area network industries ") .
Palkkakehityksen pysyessä maltillisena yksikkötyökustannusten nousuvauhti hidastui keskimäärin 0,8 prosenttiin vuoden 2000 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana , kun se vuonna 1999 oli ollut keskimäärin 1,2 %.
On the other hand , some indirect effects associated with a rise in import prices led to higher prices in the sub-components for transport and recreation services .
Hidastuminen kuvastaa lähinnä suhdanteista johtuvaa tuottavuuden kasvun nopeutumista keskimäärin 1,4 prosenttiin vuoden 2000 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana , kun se oli vuonna 1999 ollut 0,8 %.
Higher import prices led to a rise in producer prices As a result of the rise in oil prices and the decline in the exchange rate of the euro , the annual rate of increase in import prices , measured by import unit value indices , was significantly higher in 2000 than in 1999 ( see Chart 13 ) .
Tuontihintojen kallistuminen nosti tuottajahintoja Öljyn hinnan kallistumisen ja euron vaihtokurssin heikkenemisen vuoksi tuontihintojen vuotuinen nousuvauhti tuonnin yksikköarvoindekseillä mitattuna nopeutui vuonna 2000 huomattavasti edellisvuodesta ( ks . kuvio 13 ) .
According to the latest available data , the year-on-year rate of change in import prices stood at 25.5% in November 2000 .
Tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan tuontihintojen vuotuinen muutosvauhti marraskuussa 2000 oli 25,5 %.
These developments have also affected euro area industrial producer prices , which increased strongly in 2000 -- their annual rate of change rose from an average of - 0.4% in 1999 to 5.4% in 2000 , mainly owing to a rise in intermediate goods prices reflecting increases in oil prices .
Sekä öljyn hinnan että euron kurssin kehitys vaikuttivat myös euroalueen teollisuuden tuottajahintoihin , jotka nousivat voimakkaasti vuonna 2000 . Niiden vuotuinen muutosvauhti nopeutui vuoden 1999 keskimääräisestä -- 0,4 prosentista 5,4 prosenttiin vuonna 2000 lähinnä välituotteiden hintojen kallistumisen vuoksi , joka johtui öljyn hinnan noususta .
However , the producer prices of consumer goods contributed as well , albeit to a lesser extent , with an annual rate of increase rising from 0.2% on average in 1999 to 1.5% in 2000 .
Kulutustavaroiden tuottajahinnoilla oli myös vaikutusta , mutta vähemmän , ja niiden vuotuinen nousuvauhti nopeutui vuoden 1999 keskimääräisestä 0,2 prosentista 1,5 prosenttiin vuonna 2000 .
Wage developments remained moderate The general outcome of wage settlements in the euro area in 2000 was that broadly moderate increases were granted .
Palkkakehitys pysyi maltillisena Palkkaratkaisujen tuloksena euroalueen palkkakehitys pysyi melko maltillisena vuonna 2000 .
Underlying this overall outcome , various factors exerted a dampening influence on wage settlements ,
Palkkaratkaisujen lopputuloksiin vaikut -
Price effects of regulatory reforms in euro area network industries Over the last couple of years , the EU has pursued an ambitious regulatory reform programme to introduce competition in network industries and to create a single European market in these sectors .
Sääntelyn purkamisen vaikutukset jakeluverkkokeskeisten toimialojen hintoihin euroalueella Viime vuosien ajan EU on toteuttanut kunnianhimoista sääntelyn purkamisohjelmaa kilpailun aikaansaamiseksi toimialoilla , joilla jakeluverkkojen skaalaedut ovat suuret , sekä yhteismarkkinoiden luomiseksi näillä toimialoilla .
This in turn should result in increased efficiency and lower prices for users .
Kilpailun ja yhteismarkkinoiden myötä tehokkuus paranisi ja käyttäjähinnat alenisivat .
Network industries depend on an infrastructure with natural monopoly characteristics , e.g. the distribution networks for electricity , gas and water .
Jakeluverkkokeskeiset toimialat ovat riippuvaisia infrastruktuurista , jolla on luonnollisen monopolin piirteitä . Esimerkkeinä mainittakoon sähkön , kaasun ja veden jakeluverkostot .
As it is not normally economically viable to construct competing networks , competition can only be introduced in these sectors if an appropriate regulatory framework ensures non-discriminatory access to the network for all actual and potential suppliers .
Koska ei ole yleensä taloudellisesti kannattavaa rakentaa kilpailevia jakeluverkkoja , kilpailua voidaan näille toimialoille luoda vain , jos asianmukaisella sääntelyllä taataan kaikille olemassa oleville ja mahdollisille uusille toimittajille tasavertainen pääsy jakeluverkkoihin .
This box focuses on the price effects of regulatory reforms in the telecommunications , electricity and gas sectors during the period from 1998 to 2000 .
Tässä kehikossa keskitytään sääntelyn purkamisen vaikutuksiin televiestintä -, sähkö - ja kaasuteollisuudessa vuosina 1998 -- 2000 .
At the end of 2000 regulatory reforms in other network industries , such as postal services and water , were still being discussed at the EU level .
Vuoden 2000 lopussa sääntelyn purkamisesta muilla jakeluverkkokeskeisillä toimialoilla kuten postipalveluissa ja veden jakelussa vielä keskusteltiin EU : ssa .
There has been significant progress in the liberalisation of the telecommunications sector in the euro area although a number of implementation issues , such as access to the local telephone market and the crosssubsidisation of services by the dominant national companies , remain unresolved in some countries .
Euroalueen televiestintätoimialan avaamisessa kilpailulle on edetty huomattavasti , vaikka useat täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset , kuten pääsy paikallisille puhelinmarkkinoille ja merkittävien kansallisten yritysten harjoittama , niiden toisilleen eri markkinoilla tarjoamien palveluiden tukeminen , ovat vielä ratkaisematta joissakin maissa .
For the electricity and gas industries the reform timetables adopted by the Council of Ministers allow for a gradual opening-up of the market over a period of up to ten years .
Ministerineuvoston hyväksymän aikataulun mukaan sähkö - ja kaasutoimialoilla markkinat avataan kilpailulle vähitellen kymmenen vuoden kuluessa .
The Electricity Market Directive of 1996 called for an initial liberalisation of 25 % of the market in 1999 , with this proportion rising to around one-third by 2003 .
Vuonna 1996 hyväksytyssä sähkömarkkinadirektiivissä vaaditaan , että 25 % markkinoista tulee olla avattu kilpailulle vuonna 1999 , ja osuus suurenee noin kolmannekseen markkinoista vuoteen 2003 mennessä .
The Gas Market Directive of 1998 requires Member States to open up a minimum of 20 % of the market by 2000 .
Vuonna 1998 hyväksytyssä kaasumarkkinadirektiivissä edellytetään , että jäsenvaltiot avaavat vähintään 20 % markkinoista kilpailulle vuoteen 2000 mennessä .
This share is due to increase to 33 % by 2008 . The European Commission regularly compiles information on the progress made with regard to the implementation of these Directives .
Osuuden on määrä suurentua 33 prosenttiin markkinoista vuoteen 2008 mennessä . Euroopan komissio kerää säännöllisesti tietoa näiden direktiivien toimeenpanon edistymisestä .
On the basis of this information , it appears that in 2000 around 56 % of the euro area electricity market ( including that of Greece ) and around 58 % of the euro area gas market were opened up , thus clearly exceeding the minimum requirements set for individual countries in the Directives .
Kerättyjen tietojen perusteella näyttää siltä , että vuonna 2000 noin 56 % euroalueen sähkömarkkinoista ( ml . Kreikan markkinat ) ja noin 58 % euroalueen kaasumarkkinoista oli avattu kilpailulle .
According to the current plans of the Member States , these shares are set to increase to 68 % ( for electricity ) and 76 % ( for gas ) by 2003 .
Toisin sanoen direktiivien vähimmäisvaatimukset eri maissa ovat ylittyneet selvästi . Jäsenmaiden nykyisten suunnitelmien mukaan vuoteen 2003 mennessä 68 % sähkömarkkinoista ja 76 % kaasumarkkinoista on avattu kilpailulle .
However , it is important to keep in mind that the legal opening-up of network industry markets is a necessary but not a sufficient precondition for the establishment of competition in these markets .
On kuitenkin tärkeää pitää mielessä , että jakeluverkkokeskeisten toimialojen markkinoiden avaaminen lainsäädännöllisesti on välttämätön mutta ei riittävä ehto sille , että markkinoille syntyy kilpailua .
In particular , an appropriately designed regulatory framework is crucial to ensure competition in network industries .
Asianmukaisesti laadittu sääntelyjärjestelmä on ratkaisevan tärkeää kilpailun turvaamiseksi erityisesti jakeluverkkokeskeisillä toimialoilla .
The chart below shows the developments in the euro area-wide HICP sub-indices for electricity and telephone and telefax services as well as developments in the broader sub-indices to which they belong , i.e. energy and services , during the period from 1998 to 2000 .
Oheisessa kuviossa havainnollistetaan euroalueen YKHIin sisältyvien sähkön sekä puhelin - ja telekopiopalvelujen hintojen kehitys vuosina 1998 -- 2000 sekä hintakehitys erissä « energia » ja « palvelut » , joihin sähkö sekä puhelin - ja telekopiopalvelut kuuluvat .
All sub-indices are shown relative to the overall HICP .
Kaikki hinnat on esitetty suhteessa YKHIn kokonaisindeksiin .
Since the liberalisation of European gas markets has started only recently , the sub-index for gas has not been included in this chart .
Koska Euroopan kaasumarkkinoiden avaaminen kilpailulle on alkanut vasta hiljattain , kaasun hintoja ei ole esitetty erikseen tässä kuviossa .
With regard to the telephone and telefax services sub-index , a marked downward trend compared with the overall index is discernible from 1998 onwards ; the consumer price fell by 11.7% from December 1997 to December 2000 .
Puhelin - ja telekopiopalvelujen hintojen kehityksessä havaitaan selvä laskusuuntaus kokonaisindeksiin verrattuna vuodesta 1998 eteenpäin : niiden kuluttajahinnat laskivat 11,7 % joulukuusta 1997 joulukuuhun 2000 .
The electricity sub-index also shows a downward trend , but only since 1999 .
Sähkön hinnoissa on myös havaittavissa laskusuuntaus , mutta vasta vuodesta 1999 alkaen .
However , the downward movement was interrupted by an increase in energy taxation in some countries , and the general rise in energy prices also led to a slight rise in electricity prices in late 2000 .
Laskusuuntaus kuitenkin pysähtyi , kun energiaverotusta kiristettiin joissakin maissa . Myös energian hinnan yleinen kallistuminen nosti sähkön hintaa hieman vuoden 2000 lopulla .
As a result , the electricity price index for the euro area as a whole only fell by 0.5% from December 1998 to December 2000 , equivalent to a fall of around 4.7% relative to the overall euro area HICP .
Tämän seurauksena sähkön hintaindeksi koko euroalueella laski vain 0,5 % joulukuusta 1998 joulukuuhun 2000 , mikä vastaa noin 4,7 prosentin laskua suhteessa euroalueen YKHIn kokonaisindeksiin .
Some of the price declines , especially in the electricity sector , were triggered by the actions of public regulators .
Jotkin hintojen laskut etenkin sähkötoimialalla johtuivat viranomaisten toimista .
In particular , during the first phase of regulatory reform , in which competition may still be limited or non-existent , some regulators try to adjust tariffs gradually towards a market price by means of price caps .
Etenkin sääntelyn purkamisen ensimmäisessä vaiheessa , jossa kilpailua on vasta hyvin vähän tai ei ollenkaan , jotkut valvontaviranomaiset pyrkivät sopeuttamaan hintoja kohti markkinatasoa vähitellen määräämällä hintakattoja .
The combined decline in prices in the telecommunications and electricity sectors directly reduced overall euro area HICP inflation by 0.1 percentage point on average in 2000 .
Televiestintä - ja sähkötoimialojen hintojen halpeneminen hidasti suoraan euroalueen YKHIn kokonaisindeksiä keskimäärin 0,1 prosenttiyksikköä vuonna 2000 .
It should be borne in mind that regulatory reform is only one of the factors determining price developments in network industries .
Olisi syytä pitää mielessä , että sääntelyn purkaminen on vain yksi jakeluverkkokeskeisten toimialojen hintakehitykseen vaikuttavista tekijöistä .
Other important elements include technological progress ( in the case of telecommunications ) , tax changes and gas and other fuel price variations ( in the case of electricity ) .
Muita tärkeitä tekijöitä ovat tekniikan kehitys ( televiestinnässä ) , muutok -
Price level relative to the overall HICP in the euro area ( index December 1997 = 100 ; monthly data )
Hintataso euroalueen YKHIn kokonaisindeksiin verrattuna ( Joulukuu 1997 = 100 , kuukausihavaintoja ) Sähkö Energia Puhelin - ja telekopiopalvelut Palvelut 120 120
Nevertheless , the recent trend in prices in these industries suggests that regulatory reform has indeed exerted downward pressure on prices in these sectors .
set verotuksessa sekä kaasun ja muiden polttoaineiden hintojen vaihtelu ( sähkötoimialalla ) .
Further progress with regard to the implementation of the regulatory reforms in the telecommunications sector , together with the creation of single European electricity and gas markets with cross-border competition , should result in further price falls and , in the coming years , may reduce the substantial price differences across Member States which exist at present . The downward trend in prices is likely to continue throughout the regulatory reform process itself and to go on until the industries concerned have adjusted to the new competitive environment and consumers to having a choice of supplier .
Joka tapauksessa näiden toimialojen viimeaikainen hintakehitys viittaa siihen , että sääntelyn purkaminen on todellakin aiheuttanut laskupaineita hintoihin . Sääntelyn purkamisen eteneminen televiestintätoimialalla sekä kilpailevien yhteismarkkinoiden syntyminen sähkö - ja kaasutoimialoilla johtanevat hintojen halpenemiseen ja vähentänevät tulevina vuosina nykyisiä suuria hintaeroja jäsenmaiden välillä .
The timing of the effects within the reform period depends largely on external factors , in particular the legal framework for the reforms . Concerning inflation in the euro area economy as a whole , regulatory reform is likely to have a temporary downward effect .
Hintojen laskusuuntaus jatkuu todennäköisesti sääntelyn purkamisen ajan ja edelleen niin kauan , kunnes kullakin toimialalla on sopeuduttu toimimaan uudessa kilpailuympäristössä ja kuluttajat ovat tottuneet siihen , että he voivat valita toimittajan .
In the electricity and gas sectors , the markets for private households are the last to be liberalised .
Sääntelyn purkamisen vaikutusten ajoittuminen riippuu paljolti ulkoisista tekijöistä ja etenkin sovellettavasta lainsäädännöstä .
A substantial part of the potential decreases in consumer prices in these two sectors are therefore likely to take place towards the end of the reform process .
Koko euroalueen inflaatiokehitykselle sääntelyn purkaminen aiheuttaa todennäköisesti tilapäisiä hidastumispaineita .
However , as there is no legal obligation for Member States to grant households the right to a free choice of electricity and gas suppliers , as they do for industrial users , some countries do not envisage liberalising this segment of the market .
Sähkö - ja kaasutoimialoilla kotitalouksille myytävien tuotteiden markkinat puretaan sääntelystä viimeiseksi .
This in turn is likely to limit the overall consumer price effect of regulatory reform in these sectors .
Näin ollen suuri osa mahdollisesta kuluttajahintojen alenemisesta sähkö - ja kaasutoimialoilla toteutuu todennäköisesti sääntelyn purkamisen loppuvaiheessa .
such as employment policies and working time arrangements as well as reductions in taxes and social security contributions in several countries , which social partners took into account in the negotiations . In addition , the pattern of wage increases in the individual euro area Member States tended to reflect
Koska jäsenmailla ei kuitenkaan ole laillista velvoitetta antaa kotitalouksille oikeutta vapaasti valita sähkön - tai kaasuntoimittajat , niin kuin niiden on annettava suurasiakkaille , joissain maissa sääntelyn purkamista yksityissektorilla ei ole suunniteltu .
the cyclical situation of the domestic economy at the time the agreements were signed . In particular , in some countries there was some upward tendency in wage settlements as a result of robust economic growth , temporarily higher inflation rates and , in some cases , signs of labour market tightness .
Tämä taas tulee todennäköisesti näillä toimialoilla vähentämään sääntelyn purkamisen kokonaisvaikutuksia kuluttajahintoihin .
Chart 13
Kuvio 13 .
Consumer , producer and import prices in the euro area ( annual percentage changes ; monthly data )
Kuluttaja -, tuottaja - ja tuontihinnat euroalueella ( vuotuinen prosenttimuutos , kuukausihavaintoja )
overall HICP ( left-hand scale ) industrial producer prices ( left-hand scale ) 1 ) import unit value index ( right-hand scale ) 2 ) 7 6 5 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 28 24 20 16 12 8 4 0 - 4 - 8 - 12
YKHI-kokonaisindeksi ( vasen asteikko ) Teollisuuden tuottajahinnat ( vasen asteikko ) 1 ) Tuonnin yksikköarvoindeksi ( oikea asteikko ) 2 ) 7 6 5 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 28 24 20 16 12 8 4 0 - 4 - 8 - 12
2 ) Unit value indices refer to transactions between the euro area and the rest of the world ;
2 ) Yksikköarvoindeksit viittaavat euroalueen ja muiden maiden väliseen kauppaan .
calculations are based on three-month centred moving averages .
Laskelmat perustuvat kolmen kuukauden keskitettyihin liukuviin keskiarvoihin .
In the course of 2000 , actual wage growth remained generally moderate .
Inflaatioerot euroalueen maiden välillä suurenivat Euroalueen maiden inflaatiovauhtien erot ovat supistuneet huomattavasti kymmenen viime vuoden aikana .
However , while growth in compensation per employee stood at 2.2% on average in the first three quarters of 2000 , which was 0.2 percentage point higher than in 1999 , growth in total hourly labour costs rose to 3.8% on average in the first three quarters of 2000 , up from 2.2% in 1999 .
Näyttää kuitenkin siltä , että euroalueen maiden inflaatiovauhtien hajonta on suurentunut vuoden 1997 puolivälin jälkeen ja oli suhteellisen suuri vuonna 2000 , kun tarkastellaan yleisiä hajonnan mittareita , kuten eroja suurimman ja pienimmän havainnon välillä sekä keskihajontaa .
During 2000 , total hourly labour costs were influenced by several specific developments such as one-off payments in the first quarter of the year in several large Member States , and changes in national legal frameworks , in particular , the working time reduction in France . Moreover , special factors may also have contributed to the difference between growth in compensation per employee and total hourly labour costs .
Suurimmat maitten väliset inflaatioerot ilmenivät YKHIn « energia » , « palvelut » ja « jalostetut elintarvikkeet » erissä , ja syyt niihin esitetään seuraavassa . Ensiksi energian hintainflaation hajonnassa nähtävissä olevan selkeän noususuuntauksen syynä näyttää olleen öljyn hinnan jyrkkä nousu ja euron vaihtokurssin heikkeneminen marraskuuhun 2000 asti , kun euroalueen maiden erilaiset painot tälle erälle , energian lopputuotteiden valmisteveroprosentit ja kaupan rakenteet olivat erilaisia .
For example , in Germany and the Netherlands , there were fewer working days in 2000 than in 1999 . This calendar effect had a temporary upward impact on the increase in hourly labour costs in 2000 .
Toiseksi palveluiden hintojen nousuvauhtien suuren hajonnan syynä vuonna 2000 saattoivat olla yhä suurenneet erot yksikkötyökustannuksissa , jotka osaksi johtuivat eroista palkankorotuksissa , ja maiden suhdannevaihteluissa .