natgillin/translations-raw huggingface dataset:
( a ) Levels 80 75 70 65 60 55 50 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 80 75 70 65 60 55 50
( a ) Velkasuhde 80 75 70 65 60 55 50 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 80 75 70 65 60 55 50
( b ) Annual changes and underlying factors primary balance growth / interest rate differential deficit-debt adjustment total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Alijäämä -/ velkaoikaisut Kokonaismuutos 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15
Note : In Chart 2 ( b ) negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Huom . Kuviossa 2 ( b ) negatiiviset arvot tarkoittavat , että kyseinen tekijä on supistanut velkasuhdetta , ja positiiviset arvot , että tekijä on kasvattanut sitä .
Sweden : General government gross debt -- structural features ( as a percentage of GDP ) 1992 Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Euro or participating foreign currencies Non-participating foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average residual maturity Composition by maturity (% of total ) Short-term ( up to and including one year ) Medium and long-term ( over one year ) 1 ) 1993
Ruotsi : Julkisen talouden bruttovelka -- rakenteelliset piirteet ( prosentteina BKT : stä ) 1992 Kokonaisvelka (% BKT : stä ) Valuuttajakauma (% BKT : stä ) Kotimaan valuuttana Ulkomaanvaluuttana Euroina tai euroalueen jäsenvaltioiden valuuttoina Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden valuuttoina Kotimaisen velan osuus (% kokonaisvelasta ) Keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti Maturiteettijakauma 1 ) (% kokonaisvelasta ) Lyhyaikainen ( yksi vuosi tai vähemmän ) Keskipitkä ja pitkäaikainen ( yli vuoden ) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001
Sources : ESCB , except total debt ( European Commission ( spring 2002 forecasts ) .
Lähteet : EKPJ , lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 2002 ennusteet ) .
Year-end data .
Vuoden lopun tietoja .
Note : Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Pyöristysten vuoksi yhteenlasketut summat ja niiden osatekijät eivät välttämättä täsmää .
1 ) Original maturity .
1 ) Alkuperäinen maturiteetti .
Sweden : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Ruotsi : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (--) ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 10 5 0 - 5 - 10 - 15 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 10 5 0 - 5 - 10 - 15
( a ) Alijäämäsuhde 10 5 0 - 5 - 10 - 15 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 10 5 0 - 5 - 10 - 15
( b ) Annual changes and underlying factors cyclical factors non-cyclical factors total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustakijät Suhdannetekijät Ei-suhdannetekijät 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Kokonaismuutos 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6
Note : In Chart 3 ( b ) negative values indicate a contribution to an increase in deficits , while positive values indicate a contribution to their reduction .
Kuviossa 3 ( b ) negatiivinen arvo tarkoittaa , että vaikutus on ollut alijäämää lisäävä , ja positiivinen arvo , että vaikutus on ollut alijäämää supistava .
Sweden : General government deficit-debt adjustment ( as a percentage of GDP ) 1992 Change in general government debt General government surplus (+) / deficit (-) Deficit-debt adjustment Net acquisitions (+) / net sales (-) of financial assets Currency and deposits Loans and securities other than shares Shares and other equity Privatisations Equity injections Other Other financial assets Valuation changes of general government debt Foreign exchange holding gains (-) / losses (+) Other valuation effects 1 ) 1993
Ruotsi : Julkisen talouden alijäämä -/ velkaoikaisut ( prosentteina BKT : stä ) 1992 Julkisen velan muutos Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (--) Alijäämä -/ velkaoikaisut Rahoitusomaisuuden netto-ostot (+) tai nettomyynnit (--) Käteinen raha ja talletukset Lainat ja muut arvopaperit kuin osakkeet Osakeet ja osuudet Yksityistämiset Pääomasijoitukset Muut Muu rahoitusomaisuus Julkisen velan arvostusmuutokset Ulkomaanvaluutan arvonnousut (--) tai - alennukset (+) Muut arvostusmuutokset 1 )
Other changes in general government debt 2 )
13,5 - 7,5 5,9 -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- Muut julkisen velan muutokset 2 ) --
Sources : ESCB , except change in general government debt , general government surplus / deficit and deficit-debt adjustment ( European Commission ( spring 2002 forecasts )) .
Lähteet : EKPJ , lukuun ottamatta julkisen velan muutosta , julkisen talouden ylijäämää / alijäämää ja alijäämä -/ velkaoikaisuja ( Euroopan komissio , kevään 2000 ennusteet ) .
1 ) Includes the difference between the nominal and market valuation of general government debt at issue .
1 ) Sisältää julkisen talouden velan nimellisarvon ja markkina-arvon erotuksen liikkeeseenlaskuhetkellä .
2 ) Transactions in other accounts payable ( government liabilities ) and sector reclassifications .
2 ) Muihin ostovelkoihin liittyviä toimia ( julkisyhteisöjen velkoja ) ja sektorien uudelleenluokitteluja .
This item may also cover certain cases of debt assumption .
Tähän erään saattaa sisältyä myös valtion vastuulleen ottamia velkoja .
Sweden : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) total expenditure 75 70 65 60 55 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 current revenue 75 70 65 60 55
Ruotsi : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot yhteensä 75 70 65 60 55 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Juoksevat tulot 75 70 65 60 55
Source : European Commission ( spring 2002 forecasts ) .
Lähde : Euroopan komissio ( kevään 2002 ennusteet ) .
Table 7
Taulukko 7 .
Sweden : General government budgetary position ( as a percentage of GDP ) 1992 Total revenue Current revenue Direct taxes Indirect taxes Social security contributions Other current revenue Capital revenue Total expenditure Current expenditure Compensation of employees Social benefits other than in kind Interest payable Of which : impact of swaps and FRAs Other current expenditure Capital expenditure Surplus (+) / deficit (-) Primary balance 59.1 -- 19.9 15.8 14.4 -- -- 66.7 64.0 18.8 22.9 5.2 -- 17.1 2.6 - 7.5 - 2.3 1993 61.1 59.3 19.9 15.1 13.8 10.6 1.8 73.0 67.1 19.1 23.3 6.0 -- 18.6 6.1 - 11.9 - 5.9 -- 1994 59.9 58.5 19.7 14.4 13.8 10.6 1.4 70.7 66.3 18.2 22.8 6.6 -- 18.7 4.4 - 10.8 - 4.3 - 7.3 1995 60.0 58.0 20.2 13.7 14.2 9.8 2.1 67.8 63.8 17.3 21.3 6.9 0.1 18.2 4.0 - 7.8 - 0.8 - 4.4 1996 62.2 60.7 21.6 14.3 15.2 9.5 1.6 65.5 62.4 17.8 20.3 6.9 0.1 17.5 3.0 - 3.2 3.7 - 0.2 1997 61.6 59.6 21.7 14.8 15.0 8.2 2.0 63.1 59.8 17.4 19.6 6.4 - 0.1 16.4 3.3 - 1.6 4.9 1.1 1998 62.9 60.9 22.4 15.3 15.0 8.1 1.9 60.9 59.0 16.8 19.3 5.8 0.1 17.0 2.0 1.9 7.7 4.6 1999 61.6 59.7 22.0 16.8 13.7 7.2 2.0 60.2 57.2 16.4 18.8 4.8 - 0.1 17.2 2.9 1.5 6.3 4.2 2000 61.4 59.5 22.2 14.5 15.8 7.0 1.9 57.7 55.2 16.4 18.3 4.2 - 0.0 16.3 2.5 3.7 7.9 6.2 2001 62.3 60.2 23.4 14.6 16.3 6.0 2.0 57.5 54.9 16.7 18.1 3.5 0.1 16.5 2.7 4.8 8.2 7.3 Surplus (+) / deficit (-) , net of government investment expenditure --
Ruotsi : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä ) 1992 Kokonaistulot Juoksevat tulot Välittömät verot Välilliset verot Sosiaaliturvamaksut Muut juoksevat tulot Pääomatulot Menot yhteensä Juoksevat menot Palkansaajakorvaukset Muut kuin luontoismuotoiset sosiaaliedut Korkomenot Joista swapien ja korkotermiinien vaikutus Muut juoksevat menot Pääomamenot Ylijäämä (+) tai alijäämä (--) Perusjäämä Ylijäämä (+) tai alijäämä (--) , ilman julkisia investointimenoja 59,1 -- 19,9 15,8 14,4 -- -- 66,7 64,0 18,8 22,9 5,2 -- 17,1 2,6 - 7,5 - 2,3 -- 1993 61,1 59,3 19,9 15,1 13,8 10,6 1,8 73,0 67,1 19,1 23,3 6,0 -- 18,6 6,1 - 11,9 - 5,9 -- 1994 59,9 58,5 19,7 14,4 13,8 10,6 1,4 70,7 66,3 18,2 22,8 6,6 -- 18,7 4,4 - 10,8 - 4,3 - 7,3 1995 60,0 58,0 20,2 13,7 14,2 9,8 2,1 67,8 63,8 17,3 21,3 6,9 0,1 18,2 4,0 - 7,8 - 0,8 - 4,4 1996 62,2 60,7 21,6 14,3 15,2 9,5 1,6 65,5 62,4 17,8 20,3 6,9 0,1 17,5 3,0 - 3,2 3,7 - 0,2 1997 61,6 59,6 21,7 14,8 15,0 8,2 2,0 63,1 59,8 17,4 19,6 6,4 - 0,1 16,4 3,3 - 1,6 4,9 1,1 1998 62,9 60,9 22,4 15,3 15,0 8,1 1,9 60,9 59,0 16,8 19,3 5,8 0,1 17,0 2,0 1,9 7,7 4,6 1999 61,6 59,7 22,0 16,8 13,7 7,2 2,0 60,2 57,2 16,4 18,8 4,8 - 0,1 17,2 2,9 1,5 6,3 4,2 2000 61,4 59,5 22,2 14,5 15,8 7,0 1,9 57,7 55,2 16,4 18,3 4,2 - 0,0 16,3 2,5 3,7 7,9 6,2 2001 62,3 60,2 23,4 14,6 16,3 6,0 2,0 57,5 54,9 16,7 18,1 3,5 0,1 16,5 2,7 4,8 8,2 7,3
Differences between totals and the sum of their components are due to rounding .
Pyöristyksien vuoksi yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää . Huom .
Note : Interest payable as reported under the excessive deficit procedure .
Korkomenot ilmoitettu liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti .
The item « impact of swaps and FRAs » is equal to the difference between the interest ( or deficit / surplus ) as defined in the excessive deficit procedure and in the ESA 95 .
Swapien ja korkotermiinien vaikutus on sama kuin liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä ja EKT 95 : ssä määritelty korkoero ( tai ali - ja ylijäämän ero ) .
See European Parliament / Council Regulation 2558/2001 on the reclassification of settlements on swaps and FRAs .
Euroopan parlamentin ja EU : n neuvoston asetus 2558/2001 swap - ja korkotermiinijärjestelyjen alaisten maksujen uudelleenluokittelemiseksi .
Table 8
Taulukko 8 .
Sweden : Projections of elderly dependency ratio 2000 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) Source : ESCB .
Ruotsi : Ennusteet huoltosuhteesta 2000 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 -- 64-vuotiaista ) Lähde : EKPJ .
( a ) Sweden : Exchange rate stability Membership of the exchange rate mechanism ( ERM II ) Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward and downward deviations 1 ) 1 May 2000 to 30 April 2002 : Euro For information only : Danish krone Greek drachma ( up to 31 December 2000 only ) Pound sterling 1.0 0.9 4.8 - 16.5 - 5.0 - 12.8 1.0 - 16.3 Maximum upward deviation No No Maximum downward deviation
( a ) Ruotsi : Valuuttakurssin vakaus Valuuttakurssimekanismin ( ERM II ) jäsen Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylös - ja alaspäin 1 ) 1.5.2000 -- 30.4.2002 : Euroon Lisätieto : Tanskan kruunuun Kreikan drakmaan ( vain 31.12.2000 asti ) Englannin puntaan 1,0 0,9 4,8 - 16,5 - 5,0 - 12,8 1,0 - 16,3 Suurin poikkeama ylöspäin Ei Ei Suurin poikkeama alaspäin Lähde : EKP ;
Source : ECB ;
päivähavaintoja pankkipäiviltä ;
daily data at business frequency , ten-day moving average .
10 päivän liukuva keskiarvo .
1 ) Maximum upward (+) and downward (-) deviations ( in %) from May 2000 in bilateral exchange rates against the currencies shown .
1 ) Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (--) kahdenvälisissä valuuttakursseissa suhteessa lueteltuihin valuuttoihin prosentteina toukokuusta 2000 alkaen .
( b ) Sweden : key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona 2000 Average of three months ending Exchange rate volatility Short-term interest rate differentials 2 ) 1 ) 2001 Oct. 5.5 - 0.3 Jan. 6.1 - 0.3 Apr. 6.2 - 0.2 July 7.0 0.2 Oct. 8.6 0.4 Jan. 7.8 0.5
( b ) Ruotsi : Ruotsin kruunun valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu 1 ) Lyhyiden korkojen erot 2 ) Heinä 2000 7,1 0,0 Loka 2000 5,5 - 0,3 Tammi 2001 6,1 - 0,3 Huhti 2001 6,2 - 0,2 Heinä 2001 7,0 0,2 Loka 2001 8,6 0,4 Tammi 2002 7,8 0,5 Huhti 2002 4,7 0,8
July 7.1 0.0 Sources : National data and ECB calculations .
Lähteet : Kansalliset tiedot ja EKP : n laskelmat .
1 ) Annualised monthly standard deviation of daily percentage changes of the exchange rate against the euro ( in %) .
1 ) Ruotsin kruunun eurokurssin päivittäisten prosenttimuutosten kuukausittainen keskihajonta vuositasolla prosentteina .
2 ) Differential of three-month interbank interest rates against a weighted average of euro area interbank deposit bid rates , in percentage points .
2 ) Kolmen kuukauden rahamarkkinakorkojen ero euroalueen pankkien välisten talletusten ostonoteerauksien painotettuun keskiarvoon prosenttiyksikköinä .
Chart 5a
Kuvio 5a .
Swedish krona : Exchange rate against the euro over the last two years ( daily data : 1 May 2000 to 30 April 2002 )
Ruotsin kruunu : Valuuttakurssin kehitys euroon nähden kahden viime vuoden aikana ( päivittäisiä havaintoja ; 1.5.2000 -- 30.4.2002 )
10.5 10.0 9.5 9.0 8.5 8.0 Q2 2000 Source : ECB .
10,5 10,0 9,5 9,0 8,5 8,0 II 2000 Lähde : EKP .
10.5 10.0 9.5 9.0 8.5 Q3 Q4 Q1 Q2 2001 Q3 Q4 Q1 8.0
10,5 10,0 9,5 9,0 8,5 III IV I II 2001 III IV I 8,0
Chart 5b
Kuvio 5b .
Swedish krona : Bilateral exchange rates index ( daily data : average of May 2000 = 100 ;
Ruotsin kruunu : Kahdenvälinen valuuttakurssi-indeksi ( päivittäisiä havaintoja ; toukokuun 2000 keskiarvo = 100 ;
1 May 2000 to 30 April 2002 ) SEK / EUR 110 105 100 95 90 85 80 Q2 2000 Source : ECB .
1.5.2000 -- 30.4.2002 ) SEK / EUR 110 105 100 95 90 85 80 II 2000 Lähde : EKP .
SEK / GRD 110 105 100 95 90 85
SEK / GRD 110 105 100 95 90 85
Table 10
Taulukko 10 .
Swedish krona : Measures of the real effective exchange rate vis-à-vis EU Member States ( quarterly data ; percentage deviations ;
Ruotsin kruunu : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi suhteessa EU-jäsenvaltioiden valuuttoihin ( neljännesvuosihavaintoja , poikkeamat prosentteina , vuoden 2001 viimeinen neljännes eri esimerkkikausiin verrattuna )
Q4 2001 compared with different benchmark periods ) Average 1974-2001 Real effective exchange rates : Unit wage costs ( total economy )- based Private consumption deflator-based GDP deflator-based Exports of goods and services deflator-based Memo item : Nominal effective exchange rate Sources : European Commission and ECB calculations .
Keskiarvo 1974 -- 2001 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Yksikkötyökustannuksiin ( koko kansantalous ) perustuva Yksityisen kulutuksen deflaattoriin perustuva BKT : n deflaattoriin perustuva Tavaroiden ja palvelujen viennin deflaattoriin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi - 26,2 - 25,5 - 14,8 - 20,1 - 17,1
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . Average 1991-2001
Keskiarvo 1991 -- 2001
Average 1987
Keskiarvo 1987
Table 11
Taulukko 11 .
Sweden : External developments ( as a percentage of GDP )
Ruotsi : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
1992 Current account balance Net foreign assets (+) or liabilities (-) Exports of goods and services 1 ) Imports of goods and services 1 ) Intra-EU exports of goods 2 ) 3 ) Intra-EU imports of goods 2 ) 3 ) - 2.9 - 36.8 28.0 26.4 68.4 69.4
1992 Vaihtotase Ulkomainen nettosaaminen (+) tai nettovelka (--) Vienti ( tavarat ja palvelut ) 1 ) Tuonti ( tavarat ja palvelut ) 1 ) EU : n sisäinen tavaroiden vienti 2 ) , 3 ) EU : n sisäinen tavaroiden tuonti 2 ) , 3 ) - 2,9 - 36,8 28,0 26,4 68,4 69,4
Sources : Eurostat ( intra-EU exports and imports of goods ) , national data and ECB calculations .
Lähteet : Eurostat ( EU : n sisäinen tavaroiden vienti ja tuonti ) , kansalliset tiedot ja EKP : n laskelmat .
1 ) Balance of payments statistics .
1 ) Maksutasetilastot .
2 ) External trade statistics .
2 ) Ulkomaankauppatilastot .
3 ) As a percentage of total exports and imports .
3 ) Prosentteina koko viennistä ja tuonnista .
Sweden : Long-term interest rates ( percentages )
Ruotsi : Pitkät korot ( prosentteina )
2000 Long-term interest rate Reference value Euro area average 5.4 7.4 5.4
2000 Pitkä korko Viitearvo Euroalueen keskiarvo 5,4 7,4 5,4
2001 Feb. 5.1 7.0 5.0 5.4 -- 5.1
2001 5,1 7,0 5,0 2/2002 5,4 -- 5,1
2002 Mar . 5.6 -- 5.3
3/2002 5,6 -- 5,3
Apr. 5.7 -- 5.3
4/2002 5,7 -- 5,3
May 2001 to Apr. 2002 5.3 7.0 5.1
5/2001 -- 4/2002 5,3 7,0 5,1
Sources : ECB , European Commission services .
Lähteet : EKP ja Euroopan komissio . Huom .
Note : The reference value is based on the three best-performing Member States in terms of price stability ( the United Kingdom , France and Luxembourg , for the period from May 2001 to April 2002 ) plus 2 percentage points .
Viitearvo on laskettu kolmen alhaisimman inflaation maan ( Iso-Britannia , Ranska ja Luxemburg toukokuusta 2001 huhtikuuhun 2002 ulottuvana ajanjaksona ) keskiarvona , johon on lisätty 2 prosenttiyksikköä .
The euro area average is included for information only .
Euroalueen keskiarvo on ilmoitettu vain lisätietona .
( a ) Sweden : Long-term interest rate ( monthly averages in percentages )
( a ) Ruotsi : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina )
14 12 10 8 6 4 2 1990 Source : ECB .
14 12 10 8 6 4 2 1990 Lähde : EKP .
( b ) Sweden : Long-term interest rate and CPI inflation differentials vis-à-vis EU Member States with the lowest long-term interest rates 1 ) long-term interest rate differential 12 8 4 0 - 4 1990 CPI inflation differential 12 8 4 0 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002
( b ) Ruotsi : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-jäsenvaltioiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat 1 ) Pitkien korkojen ero 12 8 4 0 - 4 1990 Kuluttajahintainflaation ero 12 8 4 0 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002
Sources : ECB , European Commission Services .
Lähteet : EKP ja Euroopan komissio .
The CPI data are non-harmonised .
Kuluttajahintaindeksitiedot ovat yhdenmukaistamattomia .
1 ) Germany , Austria , Luxembourg , the Netherlands and France .
1 ) Saksa , Itävalta , Luxemburg , Alankomaat ja Ranska .
Annex : Statistical methodology of convergence indicators This annex provides information on the statistical methodology of the convergence indicators and details of the harmonisation achieved in these statistics .
Lähentymisindikaattoreita koskevien tilastojen laskentamenetelmät Tässä liitteessä on tietoa lähentymisindikaattoreita koskevien tilastojen laskentamenetelmistä ja yksityiskohtia niiden yhdenmukaistamisessa saavutetusta edistymisestä .
prices for the single monetary policy of the ECB since January 1999 .
Koko euroalueen kattava YKHI on ollut tärkein EKP : n yhteisessä rahapolitiikassa käytettävä kuluttajahintojen mittari tammikuusta 1999 alkaen .
Public finances Consumer prices Protocol No. 21 on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty requires price convergence to be measured by means of the national consumer price indices on a comparable basis , taking into account differences in national definitions .
Kuluttajahinnat Perustamissopimuksen artiklassa 121 tarkoitetussa lähentymiskriteereitä koskevassa pöytäkirjassa n : o 21 edellytetään , että hintatason lähentymistä mitataan kuluttajahintaindeksillä yhtäläisin perustein ottaen huomioon kansallisten määritelmien erot .
The conceptual work on the harmonisation of CPIs is carried out by the Commission ( Eurostat ) in close liaison with the National Statistical Institutes ( NSIs ) .
Kuluttajahintaindeksien yhdenmukaistamiseen liittyvästä käsitteitä koskevasta työstä vastaa Euroopan komissio ( Eurostat ) kiinteässä yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa .
As a key user , the ECB has been closely involved in this work , as was its predecessor , the EMI .
Yhtenä näiden tilastojen keskeisimmistä käyttäjistä EKP on ollut tiiviisti mukana tässä työssä edeltäjänsä EMIn tapaan .
In October 1995 the EU Council adopted a Regulation concerning HICPs , which serves as the framework for further detailed harmonisation measures .
Lokakuussa 1995 Euroopan unionin neuvosto hyväksyi YKHIä koskevan asetuksen , jota käytetään yksityiskohtaisempien yhdenmukaistamistoimenpiteiden pohjana .
The harmonisation measures introduced for HICPs have been based on several Commission and EU Council Regulations .
YKHIen aikaansaamiseksi tehdyt yhdenmukaistamistoimenpiteet ovat perustuneet useisiin komission ja EU : n neuvoston asetuksiin .
HICPs use a common coverage in terms of the items , the territory and the population included ( all three issues are major reasons for differences between national CPIs ) .
Eri maiden YKHIen tuote -, alue - ja väestökattavuudet ovat samanlaiset ( kaikista näistä kolmesta seikasta saattaa aiheutua merkittäviä eroja eri maiden kuluttajahintaindeksien välille ) .
Common standards have also been established in several other areas ( for example , the treatment of new goods and services ) .
Useilla muillakin osa-alueilla on luotu yhteisiä standardeja ( esimerkiksi uusien tuotteiden ja palvelujen käsittely ) .
Some of these are minimum standards and are being developed further .
Jotkin näistä ovat vasta vähimmäisvaatimuksia , ja niitä kehitetään edelleen .
In accordance with EU Council Regulations adopted in 1998 and 1999 , the coverage of HICPs has been further extended and harmonised in all Member States with effect in most instances as from January 2000 and January 2001 .
Vuosina 1998 ja 1999 säädettyjen EU : n neuvoston asetusten mukaisesti YKHIen kattavuutta on edelleen laajennettu ja yhdenmukaistettu kaikissa jäsenvaltioissa . Muutokset tulivat useimmissa tapauksissa voimaan tammikuusta 2000 ja tammikuusta 2001 alkaen .
The annual rates of inflation in 2000 and 2001 reflect this only partially , since the changes in coverage were incorporated in January each year and , in general , no revision of data for earlier periods has been carried out .
Ne näkyvät vain osittain vuosien 2000 ja 2001 vuotuisissa inflaatiovauhdeissa , koska kattavuuden muutos on tullut voimaan kunkin vuoden tammikuussa eikä edeltävien vuosien inflaatiolukuja ole yleensä korjattu vastaavasti .
The HICP covering the euro area as a whole has been the main measure of consumer Protocol No. 20 on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty , together with an EU Council Regulation of November 1993 , define « government » , « surplus / deficit » , « interest expenditure » , « investment » , « debt » and « gross domestic product » by reference to the European System of Accounts ( ESA , second edition1 ) .
Julkinen talous Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevassa pöytäkirjassa n : o 20 ja marraskuussa 1993 annetussa EU : n neuvoston asetuksessa määritellään « julkinen » , « julkisen talouden ylijäämä / alijäämä » , « korkomenot » , « investoinnit » , « velka » ja « bruttokansantuote » Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän ( EKT , toinen laitos1 ) mukaisesti .
Whereas the ESA , second edition , was the statistical standard for the first Convergence Report , since 2000 the excessive deficit procedure has been based on the ESA 95 , as laid down in a Council Regulation2 .
Ensimmäisen lähentymisraportin tilastostandardina käytettiin EKT : n toista laitosta , mutta vuodesta 2000 lähtien liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää 1995 ( EKT 95 ) EU : n neuvoston asetuksessa2 säädetyllä tavalla .
The ESA 95 is consistent with other international standards such as the System of National Accounts 1993 ( SNA 93 ) .
EKT 95 on yhdenmukainen muiden kansainvälisten standardien kuten YK : n kansantalouden tilinpitojärjestelmän ( SNA 1993 ) kanssa .
« Government » comprises central government , state government ( in Member States with a federal structure ) , regional or local government and social security funds .
« Julkinen » käsittää valtionhallinnon , osavaltiohallinnon ( jäsenvaltioissa , jotka ovat rakenteeltaan liittovaltioita ) , alueellisen tai paikallishallinnon ja sosiaaliturvarahastot .
It does not include public enterprises and is therefore to be distinguished from a more broadly defined public sector .
Siihen eivät kuulu valtionyritykset , ja se tulee siksi pitää erillään laajemmin määritellystä julkisesta sektorista .
« Government surplus / deficit » is the net lending (+)/ net borrowing (-) as defined in the ESA 95 , but including interest payments resulting from swap arrangements and forward rate agreements .
« Julkisen talouden ylijäämällä / alijäämällä » tarkoitetaan EKT 95 : ssä määriteltyä nettoluotonantoa (+)/ nettoluotonottoa (--) , mutta siihen sisältyvät swapeihin ja korkotermiineihin liittyvät korot .