natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . Average 1989-99 8.0 5.1 7.9 4.3 - 20.3
Keskiarvo 1989 -- 1999 8,0 5,1 7,9 4,3 - 20,3
Average 1987 29.1 22.8 30.2 12.0 - 51.3
Keskiarvo 1987 29,1 22,8 30,2 12,0 - 51,3
Chart 6a
Kuvio 6a .
Greek drachma : Deviations from ERM bilateral central rates from April to December 1998 ( daily data ; percentages ;
Kreikan drakma : Poikkeamat ERMin keskuskursseista huhti-joulukuussa 1998 ( päivähavaintoja , prosentteina , 1.4 .
1 April 1998 to 31 December 1998 )
-- 31.12.1998 )
GRD / BEF 10 8 6 4 2 0 Apr. 1998 May 1998 GRD / ITL 10 8 6 4 2 0 Apr. 1998 Source : BIS .
GRD / BEF 10 8 6 4 2 0 Huhti 1998 Touko 1998 GRD / ITL 10 8 6 4 2 0 Huhti 1998 Lähde : BIS .
June 1998
Kesä 1998
July 1998 GRD / NLG
Heinä 1998 GRD / NLG
Aug . 1998
Elo 1998
Sep. 1998 GRD / ATS
Syys 1998 GRD / ATS
Oct. 1998
Loka 1998
Nov. 1998 GRD / PTE
Marras 1998 GRD / PTE
Dec. 1998
Joulu 1998
0 Jan. 1999
0 Tammi 1999
May 1998
Touko 1998
July 1998
Heinä 1998
Sep. 1998
Syys 1998
Nov. 1998
Marras 1998
Chart 6b
Kuvio 6b .
Greek drachma : Exchange rate against the euro with central parity and fluctuation bands in ERM II from January 1999 to March 2000 ( daily data ; 4 January 1999 to 31 March 2000 )
Kreikan drakma : Eurokurssi sekä eurokeskuskurssi ja vaihteluväli ERM II : ssa tammikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ( päivähavaintoja , 4.1.1999 -- 31.3.2000 )
420 400 380 360 340 320 300 280 Jan. Feb . Mar . 1999 1999 1999 Source : ECB .
420 400 380 360 340 320 300 280 Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo 1999 1999 1999 1999 1999 1999 1999 1999 Lähde : EKP .
420 400 380 360 340 320 300 280 Apr. 1999 May 1999 June July 1999 1999 Aug .
420 400 380 360 340 320 300 280 Syys Loka Marras Joulu Tammi Helmi Maalis 1999 1999 1999 1999 2000 2000 2000
1999 Sep. Oct . 1999 1999 Nov. Dec . 1999 1999 Jan. 2000 Feb. Mar .
Kuvio 6c .
Greek drachma : Exchange rate against the ECU / euro from April 1998 to March 2000 ( daily data ; 1 April 1998 to 31 March 2000 )
Kreikan drakma : Ecu -/ eurokurssi huhtikuusta 1998 maaliskuuhun 2000 ( päivähavaintoja , 1.4.1998 -- 31.3.2000 )
350 345 340 335 330 325 320 Apr. 1998 June 1998 Aug . 1998 Oct. 1998 Dec. 1998 Feb. 1999 Apr. 1999 June 1999 Aug .
350 345 340 335 330 325 320 Huhti 1998 Kesä 1998 Elo 1998 Loka 1998 Joulu 1998 Helmi 1999 Huhti 1999 Kesä 1999 Elo 1999 Loka 1999 Joulu 1999 Helmi 2000
Sources : BIS and ECB .
Lähteet : BIS ja EKP .
Greece : external developments ( as a percentage of GDP )
Kreikka : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
1990 Current account plus capital account Exports of goods and services 1 ) Imports of goods and services 1 ) Intra-EU exports ( goods only ) 3 ) Intra-EU imports ( goods only ) 3 ) 1 )
1990 Vaihtotase ja pääomatase 1 ) Ulkomainen nettosaaminen (+) tai nettovelka (-) 2 ) Vienti ( tavarat ja palvelut ) 1 ) Tuonti ( tavarat ja palvelut ) 1 )
Net foreign assets (+) or liabilities (-) 2 )
EU : n sisäinen vienti ( vain tavarat ) 3 ) EU : n sisäinen tuonti ( vain tavarat ) 3 )
Sources : European Commission , Eurostat ( current account plus capital account , exports and imports of goods and services , 1990-96 , and intra-EU exports and imports ) ; national data ( current account plus capital account , exports and imports of goods and services , 1997-99 , and foreign assets and liabilities ) and ECB calculations .
Lähteet : Euroopan komissio , Eurostat ( vaihtotase ja pääomatase sekä tavaroiden ja palvelujen vienti ja tuonti vuosina 1990 -- 1996 , EU : n sisäinen vienti ja tuonti ) , kansalliset tiedot ( vaihtotase ja pääomatase sekä tavaroiden ja palvelujen vienti ja tuonti vuosina 1997 -- 1999 , ulkomainen nettosaaminen ja nettovelka ) ja EKP : n laskelmat .
1 ) Data for the fourth quarter of 1999 are estimated .
1 ) Vuoden 1999 viimeistä neljännestä koskevat tiedot perustuvat arvioihin .
Some differences occur between the data in this Report and the Convergence Report produced by the European Commission which stem from the use of different data sources .
Tämän raportin ja Euroopan komission lähentymisraportin luvut poikkeavat jonkin verran toisistaan , koska ne perustuvat eri tietolähteisiin .
While the Commission 's Report is based on national accounts ( ESA 95 ) data , the data in this ECB Report are derived from b.o.p. data compiled by the Greek National Institute of Statistics and the Bank of Greece .
Komission raportin luvut perustuvat kansantalouden tilinpitoon ( EKT 95 ) , kun taas tämän raportin luvut perustuvat Kreikan kansallisen tilastolaitoksen ja Kreikan keskuspankin laatimiin maksutasetilastaihin .
2 ) Estimates by the Bank of Greece of the international investment position .
2 ) Kreikan keskuspankin arvioita ulkomaisesta varallisuudesta .
1998 Long-term interest rate Reference value Euro area average 8.5 6.6 4.7
1998 Pitkä korko Viitearvo Euroalueen keskiarvo 8,5 6,6 4,7
2000 Jan. 6.6 5.7
1/2000 6,6 5,7
2000 Feb. 6.5 5.7
2/2000 6,5 5,7
2000 Mar . 6.2 5.5
3/2000 6,2 5,5
Apr. 1999 to Mar . 2000 6.4 7.2 5.0
4/1999 -- 3/2000 6,4 7,2 5,0
Note : The reference value is based on the three best-performing Member States in terms of price stability ( Austria , France and Sweden for the period April 1999 - March 2000 ) plus 2 percentage points .
Viitearvo on laskettu kolmen alhaisimman inflaation maan ( Itävalta , Ranska ja Ruotsi huhtikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ulottuvana ajanjaksona ) keskiarvona , johon on lisätty 2 prosenttiyksikköä .
( a ) Greece : Long-term interest rate 1 ) ( monthly averages in percentages )
( a ) Kreikka : Pitkä korko 1 ) ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina )
Earlier data are not available .
Aikaisempia tietoja ei ole saatavissa .
( b ) Greece : Long-term interest rate and CPI inflation differentials vis-à-vis EU Member States with lowest long-term interest rates 1 ) , 2 ) ( monthly averages in percentages )
( b ) Kreikka : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-jäsenvaltioiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat 1 ) , 2 ) ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina )
long-term interest rate differential 24 20 16 12 8 4 0 1990
Pitkien korkojen ero 24 20 16 12 8 4 0 1990
CPI inflation differential 24 20 16 12 8 4 0
Kuluttajahintainflaation ero 24 20 16 12 8 4 0
Sources : Interest rates : European Commission ( where these are not available , the most comparable data have been used ) ;
Lähteet : Korot : Euroopan komissio ( jos tietoja ei ole ollut saatavissa , on käytetty kaikkein vertailukelpoisimpia tietoja ) ;
the CPI data are non-harmonised national data .
kuluttajahintaindeksitiedot ovat yhdenmukaistamattomia kansallisia tietoja .
1 ) Includes Austria , France , Germany , Luxembourg and the Netherlands .
1 ) Itävalta , Ranska , Saksa , Luxemburg ja Alankomaat .
2 ) Earlier interest rate data for Greece are not available .
2 ) Aikaisempia Kreikan korkotietoja ei ole saatavissa .
Sweden telecommunications and electricity , liberalisation and increased competition have had noticeable downward effects on inflation .
Ruotsi tyneellä kilpailulla on ollut selvästi inflaatiota hidastava vaikutus .
In addition , the macroeconomic environment has contributed to containing upward pressures on prices .
Kokonaistaloudellinen ympäristö on lisäksi osaltaan hillinnyt hintojen nousupaineita .
In particular , a considerable negative output gap and a historically high unemployment rate ( see Table 2 ) emerged in the aftermath of the severe recession in the early 1990s .
Tästä on esimerkkinä erityisesti se , että Ruotsissa syntyi 1990-luvun alkuvuosien ankaran laman jälkeen huomattava negatiivinen tuotantokuilu ja työttömyysaste kasvoi historiallisen suureksi ( taulukko 2 ) .
Furthermore , a number of temporary factors have contributed to the very low inflation rates since 1996 .
Erittäin hitaaseen inflaatiovauhtiin vuodesta 1996 alkaen ovat lisäksi vaikuttaneet monet tilapäiset tekijät .
For instance , lower mortgage interest expenditure , included in the CPI but not in the HICP , contributed to lower inflation from the start of 1996 , reflecting declining short-term and long-term interest rates .
Kun sekä lyhyet että pitkät korot laskivat , asuntolainojen pienentyneet korkokustannukset -- sisältyvät kuluttajahintaindeksiin mutteivät YKHIin -- hidastivat osaltaan inflaatiovauhtia vuoden 1996 alusta lähtien .
In 1999 such factors contributed by around 0.5 percentage point to lower rates of CPI inflation .
Vuonna 1999 tällaisten tilapäisten tekijöiden kuluttajahintainflaatiota hidastava vaikutus oli noin 0,5 prosenttiyksikköä .
Changes in indirect taxes and subsidies also had significant downward effects on inflation in 1996 , the second half of 1998 and the first half of 1999 .
Vuonna 1996 , vuoden 1998 jälkipuoliskolla ja vuoden 1999 alkupuoliskolla inflaatiota hidastivat merkittävästi myös välillisen verotuksen ja tukipalkkioiden muutokset .
Finally , declining commodity and import prices , in connection with the crisis in Asia in 1997 and 1998 , affected price developments in Sweden , contributing to the very depressed levels of price increases in 1998 and early 1999 .
Ruotsin hintakehitykseen vaikutti vielä raaka-aineiden hintojen ja tuontihintojen aleneminen Aasian kriisin yhteydessä vuosina 1997 -- 1998 , ja se oli osasyynä hintojen erittäin vähäiseen nousuun vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa .
Large movements in the exchange rate have occasionally had noticeable effects on price developments .
Suurilla valuuttakurssimuutoksilla on ajoittain ollut huomattavia vaikutuksia hintakehitykseen .
This was particularly the case in 1993 following the significant depreciation of the Swedish krona as a result of the fixed exchange rate regime being abandoned in November 1992 .
Näin oli erityisesti vuonna 1993 sen jälkeen , kun Ruotsin kruunu heikkeni merkittävästi Ruotsin luovuttua kiinteän valuuttakurssin järjestelmästä marraskuussa 1992 .
Against this background , the developments in compensation per employee and labour productivity remained broadly supportive of price stability from 1992 onwards , except in 1996 when compensation per employee jumped to 6.8% .
Tätä taustaa vasten arvioituna työntekijää kohden laskettujen palkkakustannusten ja työn tuottavuuden kehitys pysyi suurin piirtein hintavakautta tukevana vuodesta 1992 lähtien lukuun ottamatta vuotta 1996 , jolloin työntekijää kohden laskettujen palkkakustannusten nousuvauhti nopeutui 6,8 prosenttiin .
The unemployment rate declined rapidly from the middle of 1997 onwards , initially largely as a result of significant efforts on education , but more recently following the rapid growth of domestic demand .
Työttömyysaste aleni nopeaa vauhtia vuoden 1997 puolivälistä lähtien , ensin huomattavan koulutuspanostuksen ansiosta , mutta myöhemmin siksi , että kotimainen kysyntä kasvoi voimakkaasti .
In February 2000 6.6% of the labour force were unemployed according
Eurostatin tilastojen mukaan1 työttömiä oli 6,6 % työvoi -
2.1 Price developments Over the reference period from April 1999 to March 2000 the average rate of HICP inflation in Sweden was 0.8% , i.e. well below the reference value of 2.4% as defined in Article 121 ( 1 ) of the Treaty establishing the European Community and Article 1 of the Protocol on the convergence criteria referred to in that Article .
2.1 Hintakehitys Huhtikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHIinflaatiovauhti Ruotsissa oli 0,8 % eli selvästi hitaampi kuin 2,4 prosentin viitearvo , joka on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 ja artiklassa tarkoitetun lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklan 1 mukaisesti .
This was also the case in 1999 as a whole .
Inflaatiokehitys oli samanlainen myös koko vuoden 1999 ajan .
In 1998 average HICP inflation was 1.0% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1998 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 1,0 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in Sweden has been at levels which are consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Ruotsissa on pysytellyt tasolla , joka vastaa hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Sweden , as measured on the basis of the CPI , has followed a marked downward trend since the early 1990s ( see Chart 1 ) .
Ruotsissa kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatiovauhti on ollut selvästi hidastuva 1990luvun alusta lähtien ( kuvio 1 ) .
From high levels of above 10 % at the start of the decade , annual rates of inflation fell sharply in 1992 and have been below 2 % since 1996 , including occasional periods of negative rates of inflation .
Oltuaan 1990luvun alussa erittäin nopea eli yli 10 % vuotuinen inflaatiovauhti hidastui tuntuvasti vuonna 1992 ja on vuodesta 1996 lähtien ollut alle 2 % -- ajoittain jopa negatiivinen .
Annual average HICP inflation has also been below 2 % since 1996 , and since the beginning of 1999 Sweden has been among the three best-performing EU Member States in terms of price stability .
Myös vuotuinen YKHI-inflaatiovauhti on Ruotsissa ollut keskimäärin alle 2 % vuodesta 1996 , ja vuoden 1999 alusta Ruotsi on ollut yksi kolmesta hintavakauden suhteen parhaimmin suoriutuneesta EU-jäsenvaltiosta .
This experience of progress towards price stability reflects a number of important policy choices , including a shift in the orientation of economic policy towards the primary objective of price stability .
Hintavakauden edistymiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , mukaan lukien talouspolitiikan suuntaaminen ensisijaisen hintavakauden tavoitteen saavuttamiseen .
Since 1993 the objective for monetary policy has been expressed as an explicit inflation target , since 1995 quantified as a 2 % increase in the consumer price index with a symmetric tolerance margin of ± 1 percentage point .
Vuodesta 1993 rahapolitiikan tavoite on ilmaistu suorana inflaatiotavoitteena . Vuodesta 1995 lähtien tavoite on määritelty kuluttajahintaindeksin 2 prosentin nousuna , johon sisältyy 1 prosenttiyksikön vaihtelumarginaali molemmin puolin .
More recently , new central bank legislation , which entered into force in 1999 , has confirmed price stability as the overriding objective of monetary policy in Sweden and has assured the independence of Sveriges Riksbank .
Uusi keskuspankkilainsäädäntö , joka tuli voimaan vuonna 1999 , vahvisti hintavakauden rahapolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi ja varmisti keskuspankin riippumattomuuden . Tätä rahapolitiikan muutosta ovat tukeneet mm .
This shift in monetary policy has been supported by , inter alia , a sizeable consolidation of the public finances and greater product market competition , linked partly to Sweden 's accession to the EU in 1995 .
julkisen talouden merkittävä tasapainottaminen sekä hyödykemarkkinoiden kilpailun lisääntyminen , joka on ollut osittain seurausta Ruotsin liittymisestä EU : hun vuonna 1995 . Myös mm .
In markets such as
tietoliikenne - ja sähkömarkkinoiden vapautumisella ja niiden lisään -
ECB Convergence Report -* 2000 39
EKP -* Lähentymisraportti -* 2000
to Eurostat data .
masta helmikuussa 2000 .
1 Some signs of labour shortages have emerged , in particular for skilled labour and in fast growing regions .
Joitakin merkkejä työvoimapulasta on ilmaantunut etenkin nopeasti kasvavilla alueilla ja koulutetun työvoiman suhteen .
Structural reform in the labour market in recent years has mainly focused on education and , to a lesser extent , on long-term unemployment .
Työmarkkinoiden rakenteelliset uudistukset ovat viime vuosina keskittyneet pääasiassa koulutukseen ja vähäisemmässä määrin pitkäaikaistyöttömyyteen .
While the importance of wage moderation and changes in benefit and taxation systems , as a means of increasing incentives to work , is generally recognised in economic policy , only limited measures have so far been implemented by the Swedish authorities in these fields .
Vaikka talouspolitiikassa yleisesti tunnustetaankin palkkamaltin sekä tuki - ja verotusjärjestelmien muutosten työllistävä vaikutus , Ruotsin viranomaisten toimet näillä alueilla ovat toistaiseksi olleet vähäisiä .
However , there are some signs that the level of structural unemployment has declined somewhat in recent years .
On kuitenkin joitakin merkkejä siitä , että rakenteellinen työttömyys olisi vähentynyt jonkin verran viime vuosina .
One possible explanation could be the increased use of temporary contracts since the mid-1990s , which may have increased flexibility in the labour market .
Yksi syy tähän saattaa olla se , että 1990-luvun puolivälistä alkaen tilapäisiä työsuhteita on käytetty aiempaa enemmän , mikä on voinut edistää työmarkkinoiden joustavuutta .
At the start of 1999 underlying inflation ( UND1X ) 2 was given a more explicit operational role following the central bank 's clarification of its monetary policy strategy , stating that departures from the inflation target may be warranted if , for instance , inflation is influenced by temporary factors .
Vuoden 1999 alussa pohjainflaatiolle ( UNDIX ) 2 annettiin selvempi toiminnallinen merkitys , kun keskuspankki selkeytti rahapolitiikan strategiaansa . Inflaatiotavoitteesta voidaan poiketa esimerkiksi silloin , kun tilapäiset tekijät vaikuttavat inflaatiovauhtiin .
This was the case in 1999 .
Näin tapahtui vuonna 1999 .
UND1X was below 2 % from the end of 1996 , but in general remained within the tolerance margin of 1 percentage point .
Vuoden 1996 lopusta lähtien UNDIXinflaatiovauhti on ollut alle 2 %, mutta pysynyt kuitenkin yleisesti ottaen 1 prosenttiyksikön vaihtelumarginaalin sisällä .
Low rates of inflation in recent years are also apparent when inflation is measured in terms of other relevant price indices ( see Table 2 ) .
Myös muilla indikaattoreilla arvioiden inflaatio on ollut alhainen viime vuosina ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , current data for 12-month rates of HICP inflation had increased to 1.4% by March 2000 ( see Table 3a ) after having been close to zero in the first half of 1999 .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että YKHI-inflaation 12 kuukauden nousuvauhti kasvoi 1,4 prosenttiin maaliskuuhun 2000 mennessä ( taulukko 3a ) , kun se vuoden 1999 alkupuoliskolla oli ollut lähellä nollaa .
The increase is mainly explained by rising import and commodity prices , as well as by a fading negative impact of indirect taxes .
Inflaation nopeutuminen johtui pääasiassa tuontihintojen ja raaka-aineiden hintojen noususta sekä siitä , että välillisten verojen negatiivinen vaikutus heikkeni .
According to Sveriges Riksbank , the HICP is expected to average 1.5% in 2000 and 1.6% in 2001 .
Ruotsin keskuspankin mukaan YKHI-inflaation odotetaan olevan keskimäärin 1,5 % vuonna 2000 ja 1,6 % vuonna 2001 .
Most other inflation forecasts referred to in this Report suggest rates of around 1.5% in 2000 and of around 2 % in 2001 ( see Table 3b ) .
Useimpien muiden tässä raportissa käytettyjen inflaatioennusteiden mukaan YKHI-inflaatio olisi noin 1,5 % vuonna 2000 ja noin 2 % vuonna 2001 ( taulukko 3b ) .
In order for consumer prices not to increase faster in an environment of relatively high growth in unit labour costs -- of around 2-2 . 5 % in 2000 and 2001 , according
Ruotsin keskuspankin ennusteiden mukaan yksikkötyökustannusten nousu näyttää olevan suhteellisen nopeaa , noin 2 -- 2,5 %, vuosina 2000 ja 2001 .
to forecasts made by Sveriges Riksbank -- the profit share and employment growth would in general have to develop less favourably than would have been possible with lower labour cost increases .
Tämän vuoksi kuluttajahintojen nousukin voi nopeutua , elleivät katteet supistu vastaavasti . Reaalipalk -
In 2000 and 2001 real wage increases are expected to remain higher than productivity growth .
kojen nousun odotetaan vuosina 2000 ja 2001 olevan edelleen suurempi kuin tuottavuuden kasvu .
In addition , GDP growth is expected to remain above trend in the coming years , resulting in a closure of the output gap and potentially increasing the risks of higher wage increases .
Lisäksi BKT : n kasvuvauhdin odotetaan tulevina vuosina pysyvän nopeampana kuin trendin mukainen kasvuvauhti , jolloin tuotantokuilu sulkeutuu ja aiempaa suurempien palkankorotuksien riski saattaa kasvaa .
Other factors , such as an appreciating krona and further market deregulation , could , however , mitigate the upward pressure on prices .
Muut tekijät , kuten esimerkiksi kruunun vahvistuminen ja markkinoiden vapautuminen , voisivat kuitenkin vähentää hintojen nousupaineita .
In the longer run , a further downward adjustment of wage increases and additional labour market reforms may be warranted -- given the early signs of bottlenecks in the labour market despite still relatively high overall unemployment -- in order to reduce price pressures and unemployment .
Pitkällä aikavälillä hintapaineiden ja työttömyyden vähentämiseksi saattaa olla tarpeen pienentää palkankorotuksia ja toteuttaa lisää työmarkkinauudistuksia -- työmarkkinoillahan on jo esiintynyt ensimmäisiä merkkejä työvoimakapeikoista huolimatta siitä , että työttömyys on kaiken kaikkiaan edelleen suhteellisen suuri .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Sweden to , inter alia , the conduct of balanced monetary and fiscal policies over the medium to long term .
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevien olosuhteiden ylläpitäminen riippuu Ruotsissa mm . siitä , harjoitetaanko keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tasapainoista raha - ja finanssipolitiikkaa .
With a stabilityoriented economic policy framework in place , it is equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets .
Kun hintavakauteen tähtäävän talouspolitiikan kehikko on olemassa , on yhtä tärkeää tehostaa kansallista politiikkaa , joka tähtää hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen .
Finally , social partners will need to keep wage increases in line with price stability and productivity increases in order to maintain favourable conditions for economic expansion and growth in employment .
Jotta talouskasvun ja työllisyyden kasvun edellytykset pysyisivät hyvinä , työmarkkinaosapuolten on vielä huolehdittava siitä , että palkankorotukset eivät ole ristiriidassa hintavakauden ja tuottavuuden kasvun kanssa .
2.2 Fiscal developments In the reference year 1999 Sweden recorded a general government surplus of 1.9% of GDP , thereby meeting the 3 % reference value for the deficit ratio .
2.2 Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1999 Ruotsin julkisen talouden ylijäämä oli 1,9 % BKT : stä eli alle julkisen talouden alijäämää suhteessa BKT : hen ( alijäämäsuhde ) koskevan 3 prosentin viitearvon .
Total unemployment , including labour market programmes , amounted to around 8 %. UND1X is defined as the CPI excluding mortgage interest costs and the effects of indirect taxes and subsidies .
Samanaikaisesti julkisen velan suhde BKT : hen ( velkasuhde ) oli 65,5 %, eli yli 60 prosentin viitearvon .
ECB Convergence Report -* 2000 ratio was 65.5% , i.e. above the 60 % reference value .
Vuoteen 1998 verrattuna julkisen talouden ylijäämän osuus BKT : stä pysyi ennallaan ja velkasuhde pieneni tuntuvasti eli 6,9 prosenttiyksikköä .
Compared with the previous year , the budget surplus remained constant as a share of GDP and the debt ratio decreased substantially by 6.9 percentage points .
Vuonna 2000 ylijäämän 2 UNDIX on kuluttajahintaindeksi , josta on poistettu asuntolainojen korkokustannukset sekä välillisten verojen ja tukipalkkioiden vaikutukset .
In 2000 a surplus of 2.4% of GDP is expected , while the debt ratio is projected to decrease to 61.3% ( see Table 4 ) .
EKP -* Lähentymisraportti -* 2000 odotetaan olevan 2,4 % BKT : stä ja velkasuhteen odotetaan pienenevän 61,3 prosenttiin ( taulukko 4 ) .
Since 1997 the deficit ratio has not exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP .
Vuodesta 1997 lähtien alijäämäsuhde on ollut pienempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen .
Looking back over the years from 1990 to 1999 , the Swedish debt-to-GDP ratio increased on balance by 23.4 percentage points .
Vuosina 1990 -- 1999 Ruotsin velkasuhde kasvoi kaiken kaikkiaan 23,4 prosenttiyksikköä .