natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As is shown in greater detail in Chart 2b , since the early 1990s the most significant factor underlying the increase in the debt ratio came from what are known as deficitdebt adjustments ( see Table 6 ) .
Kuten kuviosta 2b käy ilmi , tärkeimpiä velkasuhteen kasvuun vaikuttaneita tekijöitä ovat 1990-luvun alusta lähtien olleet alijäämä -/ velkaoikaisut ( taulukko 6 ) .
They cover all factors having an impact on the debt ratio except government deficits and the effect of changes in GDP .
Niihin kuuluvat kaikki velkasuhteeseen vaikuttavat tekijät lukuun ottamatta julkisen talouden alijäämiä ja BKT : n muutosten vaikutuksia .
In the case of Greece , the deficit-debt adjustments with an upward effect on government debt came mainly from the revaluation of government debt denominated in foreign currency following the devaluation of the Greek drachma and from transactions in financial assets .
Kreikan julkisen talouden velkaa kasvattavat alijäämä -/ velkaoikaisut olivat pääasiassa lähtöisin julkisen talouden valuuttamääräisen velan arvonnoususta Kreikan drakman devalvoinnin jälkeen sekä rahoitusomaisuutta koskevista liiketoimista .
Revaluation effects on foreign currency denominated debt had an upward effect on the debt ratio throughout the 1990s .
Valuuttamääräisen velan arvonnousu kasvatti velkasuhdetta koko 1990-luvun ajan .
Moreover , in the early part of the period , in order to comply with Articles 101 and 102 of the Treaty , the Greek Government assumed debt obligations of the State to the Bank of Greece , including accumulated foreign exchange valuation losses , previously recorded under miscellaneous accounts .
Vuosikymmenen alussa Kreikka lisäksi pyrki noudattamaan perustamissopimuksen artikloja 101 ja 102 tekemällä Kreikan keskuspankin kanssa valtion velkasitoumuksia , joihin kuuluivat aiemmin sekalaisille tileille kirjatut valuuttamääräisen velan arvonnoususta kertyneet tappiot .
At the same time , the State issued government securities in order to build up a reserve for liquidity purposes , in the context of the abolition of its overdraft facility with the central bank , as of 1 January 1994 .
Samanaikaisesti laskettiin liikkeeseen valtion arvopapereita , jotta valtiolle muodostettaisiin likviditeettireservi , sillä sen oikeus saada luottoa keskuspankista kumottiin 1.1.1994 .
From the mid-1990s equity injections in a number of public enterprises and banks and the assumption by the general government of public enterprise debt also had considerable debt-increasing effects .
Julkisen talouden velkaa kasvattivat huomattavasti 1990-luvun puolivälistä alkaen useisiin valtionyhtiöihin ja pankkeihin tehdyt pääomasijoitukset sekä valtion vastuulleen ottamat valtionyhtiöiden velat .
The total cumulative deficit-debt adjustments amounted to GRD 5.4 trillion over the years from 1995 to 1999 , or 14 % of GDP in 1999 .
Vuosina 1995 -- 1999 alijäämä -/ velkaoikaisujen yhteenlaskettu määrä oli 5 400 miljardia drakmaa eli 14 % vuoden 1999 BKT : stä . Alijäämä -/ velkaoikaisujen suuri määrä selittää sen , miksi Kreikan julkisen velan väheneminen on viime vuosina ollut hidasta huolimatta edelleen jatkuvista julkisen talouden vakauttamistoimista .
The high significance of such deficit-debt adjustments explains why Greece 's public debt has fallen only slowly in recent years , despite continued fiscal consolidation , and they would have been even higher had there not been high privatisation receipts in the order of 3 % of GDP per year in 1998 and 1999 .
Alijäämä -/ velkaoikaisut olisivat olleet jopa suurempia , ellei yksityistämisistä olisi saa - tu huomattavia tuloja , joiden osuus BKT : stä oli 3 % vuosina 1998 ja 1999 .
Lower nominal GDP growth , when compared with the interest rate to be paid on outstanding debt ( the growth / interest differential ) , also had an unfavourable impact on the debt ratio in the period from 1993 to 1996 ( almost 3 % of GDP ) and again in 1999 ( see Chart 2b ) .
BKT : n hitaammalla nimelliskasvulla velan korkoon suhteutettuna ( BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus ) on myös ollut epäsuotuisa vaikutus velkasuhteeseen vuosina 1993 -- 1996 ( lähes 3 % BKT : stä ) ja jälleen vuonna 1999 ( kuvio 2b ) .
However , since 1994 the primary balance has recorded a surplus which , since 1997 , has outweighed debt-increasing effects . This experience underlines the importance of strong , consistent and durable fiscal consolidation for countries with very high ratios of debt to GDP .
Perusjäämä on kuitenkin ollut vuodesta 1994 lähtien ylijäämäinen ja kompensoinut velan kasvua vuodesta 1997 . Tämä osoittaa , kuinka tärkeää voimakas , jatkuva ja kestävä julkisen talouden vakauttaminen on sellaisissa maissa , joissa velkasuhde on hyvin suuri .
Looking at the structural features , the share of debt with initial short-term maturity declined from the high levels of the early 1990s to a share of 9.4% in 1998 and 3.9% in 1999 , which is a development in the right direction .
Tarkasteltaessa julkisen velan rakenteellisia piirteitä havaitaan , että alkuperäiseltä maturiteetiltaan lyhytaikaisen velan osuus kokonaisvelasta pienentyi 1990-luvun alun huippulukemista 9,4 prosenttiin vuonna 1998 ja 3,9 prosenttiin vuonna 1999 , mitä voidaan pitää oikeansuuntaisena kehityksenä .
Thus fiscal balances are not as sensitive to changes in short-term interest rates as they were in the past .
Näin ollen julkisen talouden rahoitusasema ei ole enää yhtä herkkä lyhyiden korkojen muutoksille kuin aiemmin .
No information is available on the residual maturity of the debt .
Velan jäljellä olevista juoksuajoista ei ole saatavissa tietoja .
However , in 1998 the proportion of debt denominated in foreign currency was still relatively high at 31.8% ;
Valuuttamääräisen velan osuus kokonaisvelasta oli vuonna 1998 kuitenkin edelleen suhteellisen suuri eli 31,8 %;
in 1999 it increased to 33 %, of which slightly more than half was denominated in non-euro area currencies ( see Table 5 ) .
vuonna 1999 sen osuus kasvoi 33 prosenttiin , josta hieman yli puolet oli euroalueen ulkopuolisten valuuttojen määräistä velkaa ( taulukko 5 ) .
Hence fiscal balances are still sensitive to changes in the exchange rate .
Valuuttakurssimuutoksilla on siis edelleen vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan .
During the 1990s a pattern of first worsening and then improving deficit-to-GDP ratios can be observed .
1990-luvulla alijäämäsuhde ensin heikkeni ja myöhemmin koheni .
Starting from a ratio of 15.9% of GDP in 1990 , the deficit declined to 11.4% in 1991 ( see Chart 3a and Table 7 ) .
Vuodesta 1990 alijäämäsuhde pieneni 15,9 prosentista 11,4 prosenttiin vuonna 1991 ( kuvio 3a ja taulukko 7 ) .
However , a renewed deterioration was experienced during the recession of 1992-93 , and at the end of that period the deficit increased to 13.6% , partly reversing the improvement achieved in 1991 .
Tilanne kuitenkin paheni uudelleen vuosien 1992 -- 1993 laskusuhdanteen aikana , minkä jälkeen alijäämä suureni 13,6 prosenttiin ja osittain kumosi vuonna 1991 tapahtuneen kohentumisen .
The deficit subsequently declined steadily , with only a temporary halt in 1995 , falling to 3.1% in 1998 and declining further to 1.6% in 1999 , i.e. below the Treaty reference value .
Sen jälkeen alijäämä pieneni tasaisesti , pysyi vuonna 1995 hetken aikaa muuttumattomana , laski 3,1 prosenttiin vuonna 1998 ja vuonna 1999 edelleen 1,6 prosenttiin eli alle perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon .
Since the last peak in 1993 , the deficit has declined by 12 percentage points .
Vuoden 1993 huippulukemista alijäämä on pienentynyt 12 prosenttiyksikköä . Kuten alijäämien muutoksia kuvaavasta kuviosta 3b käy ilmi , suhdannetekijöillä ei ollut
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on the factors underlying the changes in deficits , cyclical factors did not play a major role throughout the period from 1994 to 1996 , and had thereafter only a small positive effect on budgetary developments .
19 keskeistä merkitystä vuosina 1994 -- 1996 , ja sen jälkeenkin niiden vaikutus julkisen talouden kehitykseen on ollut vähäinen .
19 By contrast , the remaining « non-cyclical » improvements , which are normally associated with more lasting or « structural » moves towards more balanced fiscal positions , played a more substantial role .
Sen sijaan merkittävämpää oli rahoitusjäämän « suhdanteista puhdistettu » kohentuminen , joka yleensä mielletään osaksi pysyvää tai « rakenteellista » kehitystä kohti tasapainoisempaa julkisen talouden rahoitusasemaa .
Available evidence suggests that one-off measures played a noticeable role in reducing the deficit ratio in 1996 ( amounting to 0.3% of GDP ) , with a more limited influence in the following years ( of around 0.1% of GDP in 1998 and 1999 ) .
Käytettävissä olevat taustatiedot viittaavat siihen , että kertaluonteiset toimet pienensivät alijäämäsuhdetta merkittävällä tavalla ( 0,3 % BKT : stä ) vuonna 1996 ; myöhempinä vuosina niiden vaikutus on ollut vähäisempi ( noin 0,1 % BKT : stä vuosina 1998 ja 1999 ) .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio , after declining in 1991 , showed an upward movement until 1993 .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuviosta 4 havaita , että julkisen talouden BKT : hen suhteutetut menot pienenivät vuonna 1991 ja suurenivat sitten vuoteen 1993 asti .
This mainly reflected a steep increase in interest payments as a result of a surge in debt ( see Table 7 ) .
Tämä johtui pääasiassa velan nopean kasvun vuoksi huomattavasti lisääntyneistä korkomenoista ( taulukko 7 ) .
Thereafter , a downward trend in the total expenditure ratio has been discernible , driven by a sharp reduction in interest payments .
Sen jälkeen BKT : hen suhteutetut menot selvästi pienenivät , mikä johtui korkomenojen jyrkästä supistumisesta .
Since 1994 the ratio of primary expenditure to GDP has increased substantially .
Vuodesta 1994 lähtien BKT : hen suhteutetut perusmenot ovat kasvaneet huomattavasti .
Given this pattern , a balanced continuation of the downward trend of total expenditure to GDP would appear to require adjustments in expenditure items other than interest payments .
Nämä seikat huomioon ottaen vaikuttaa siltä , että jos halutaan jatkaa BKT : hen suhteutettujen menojen tasapainoista vähentämistä , on tarpeen tehdä tarkistuksia kaikkiin menoeriin paitsi korkomenoihin .
Government current receipts tended to increase in relation to GDP continuously over the period considered , and in 1999 were 4.7 percentage points higher than in 1994 .
BKT : hen suhteutetut julkisen talouden tulot olivat kasvussa koko tarkasteluajanjakson , ja vuonna 1999 ne olivat 4,7 prosenttiyksikköä suuremmat kuin vuonna 1994 .
The revenue performance contributed to fiscal consolidation in 1998 and 1999 to a higher degree than initially planned in the Greek Convergence Programme for the period from 1998 to 2000 , exceeding the revenue target in both years .
Tulot vaikuttivat julkisen talouden vakauttamiseen vuosina 1998 ja 1999 enemmän kuin vuosia 1998 -- 2000 koskevassa Kreikan lähentymisohjelmassa oli suunniteltu , ja asetettu tulotavoite ylitettiin kumpanakin vuonna .
In this respect , the positive effect on budget balances of a switch-over in government financial support to public enterprises from investment grants to equity injections and the partial use of « off-budget facilities » via the public holding DEKA ( established in 1997 to manage the privatisation process ) is worth noting .
Tässä yhteydessä on syytä panna merkille , että valtion julkisille yrityksille myöntämän rahoitustuen muuttuminen investointituesta pääomasijoituksiin perustuvaksi tueksi ja budjetin ulkopuolisten resurssien osittainen käyttö julkisen holdingyhtiön DEKAn ( yhtiö perustettiin vuonna 1997 yksityistämisprosessin hoitamista varten ) välityksellä on vaikuttanut myönteisesti rahoitusjäämiin .
The primary objective of the 1999 Updated Greek Convergence Programme covering the period until 2002 is the fulfilment of the conditions allowing the adoption of the euro from 1 January 2001 . Building on favourable
Vuoteen 2002 ulottuvassa Kreikan lähentymisohjelmassa , jota tarkistettiin vuonna 1999 , on asetettu tärkeimmäksi tavoitteeksi täyttää vaatimukset , joiden perusteella euro voidaan ottaa käyttöön 1.1.2001 .
results from previous years , more ambitious targets have been set than in the previous Convergence Programme .
Edellisvuosien hyvien tulosten perusteella on asetettu aiempaa lähentymisohjelmaa kunnianhimoisempia tavoitteita .
The Updated Greek Convergence Programme targets a surplus of 0.2% of GDP in 2002 , to be achieved through the containment of primary current expenditure ( i.e. expenditure other than interest payments and capital expenditure ) , while allowing for a rising level of government investment .
Kreikan tarkistetun ohjelman tavoitteena on saavuttaa vuonna 2002 ylijäämä , joka on 0,2 % BKT : stä , hillitsemällä julkisia perusmenoja ( toisin sanoen muita kuin korko - ja pääomamenoja ) mutta antamalla julkisten investointien määrän kasvaa .
However , the primary surplus in 2002 will remain at the 1999 level , despite the anticipation of a favourable cyclical environment , thus showing no further enhancement of fiscal consolidation efforts .
Vuonna 2002 perusylijäämä jää kuitenkin vuoden 1999 tasolle huolimatta odotetusta suotuisasta suhdannekehityksestä , mikä viittaa siihen , että julkisen talouden vakauttamistoimia ei olisi tehostettu .
In 2000 the deficit is expected to be 1.2% of GDP , 0.5 percentage point below the target set in the previous Convergence Programme .
Vuonna 2000 alijäämän odotetaan olevan 1,2 % BKT : stä eli 0,5 prosenttiyksikköä edellisessä lähentymisohjelmassa asetettua tavoitetta pienempi .
Furthermore , the budget for 2000 includes a tax cut and benefit package ( mainly family allowance , tax cuts for low income earners and higher unemployment benefits ) , the expansionary effects of which are expected to be offset by the higher tax rate on domestic stock exchange market transactions and to be self-financing in the future .
Lisäksi vuoden 2000 budjettiin sisältyy verohelpotus - ja etuuspaketti ( joka koostuu lähinnä lapsilisistä , pienituloisille tarkoitetuista verohelpotuksista sekä nykyistä paremmista työttömyysetuuksista ) . Kotimaan osakevaihdon kireämpi verotus oletettavasti hillitsee tämän etuuspaketin elvyttäviä vaikutuksia , ja tulevaisuudessa paketin odotetaan rahoittavan itse itsensä .
The fiscal stance for 2000 is expected to be broadly neutral , yet some expansionary effects cannot be fully ruled out .
Vuonna 2000 harjoitetaan todennäköisesti jokseenkin neutraalia finanssipolitiikkaa , joskin on mahdollista , että sillä on jonkin verran elvyttäviä vaikutuksia .
Hence the Greek Government should make substantial efforts in order to improve upon the targets of the Convergence Programme .
Tämän vuoksi Kreikan hallituksen on syytä pyrkiä ylittämään lähentymisohjelmassa asetetut tavoitteet .
If fiscal balances turn out as projected in the Updated Greek Convergence Programme for 19992002 , Greece would comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact of having a budgetary position that is close to balance or in surplus , according to the assessment undertaken by the European Commission , and as confirmed by the ECOFIN Council .
Ecofin-neuvoston vahvistaman Euroopan komission arvion mukaan Kreikka saavuttaa vakaus - ja kasvusopimuksessa asetetun keskipitkän aikavälin tavoitteen eli lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen rahoitusaseman , jos sen julkisen talouden rahoitusasema kehittyy vuosia 1999 -- 2002 koskevassa tarkistetussa Kreikan lähentymisohjelmassa ennustetulla tavalla .
Greece 's debt ratio is very high and it is currently assumed in the Updated Greek Convergence Programme that it will decline to 103.3% of GDP in 2000 and to 98 % of GDP in 2002 .
Kreikan velkasuhde on hyvin suuri , ja tarkistetussa Kreikan lähentymisohjelmassa sen ennustetaan pienenevän 103,3 prosenttiin BKT : stä vuonna 2000 ja 98 prosenttiin BKT : stä vuonna 2002 .
The size of the deficit-debt adjustment expected for 2000 ( 4.7% of GDP ) suggests that there must be an ongoing concern that significant deficit-debt adjustments are continuing to affect debt 20
20 EKP -* Lähentymisraportti -* 2000
ECB Convergence Report -* 2000 developments adversely , with the result that Greece 's public debt is falling only slowly , despite high primary surpluses and privatisation receipts .
oikaisujen odotetaan vuonna 2000 olevan suuret ( 4,7 % BKT : stä ) , on koko ajan syytä muistaa , että huomattavat alijäämä -/ velkaoikaisut vaikuttavat edelleen haitallisesti velan kehitykseen , minkä seurauksena Kreikan julkinen velka pienenee hitaasti huolimatta suurista perusylijäämistä ja yksityistämisistä saaduista tuloista .
With regard to the future time horizon for reducing the Greek debt ratio to the 60 % reference value , two different kinds of calculations are presented . This is in line with the 1998 Convergence Report .
Sen arvioimiseksi , miten pian Kreikan velkasuhde pienenee 60 prosentin viitearvoon , esitetään tässä raportissa kaksi erilaista laskelmaa , kuten tehtiin myös vuoden 1998 lähentymisraportissa .
Based on the assumption that fiscal balances and debt ratios as projected for 2000 by the European Commission are achieved , the first exercise , as detailed in Table 8 , shows the fiscal balances which would be consistent with convergence of the debt ratio to 60 % over different time horizons .
Ensimmäisessä , taulukossa 8 esitetyssä laskelmassa oletetaan , että Euroopan komission vuodeksi 2000 ennustamat julkisen talouden yli - tai alijäämät ja velkasuhteet saavutetaan . Laskelma osoittaa sen julkisen talouden yli - tai alijäämän , joka vastaisi velkasuhteen pienenemistä 60 prosenttiin eripituisten ajanjaksojen kuluessa .
As an illustration , reducing the debt to 60 % at the end of 2009 would imply achieving an overall surplus of 0.8% of GDP per year from 2001 onwards ( see Table 8a ) or an overall primary surplus of 5.6% of GDP from 2001 onwards ( see Table 8b ) .
Velan pieneneminen 60 prosenttiin esimerkiksi vuoden 2009 loppuun mennessä edellyttäisi , että vuodesta 2001 lähtien rahoitusylijäämä on vuosittain 0,8 % BKT : stä ( taulukko 8a ) tai että perusylijäämä vuodesta 2001 lähtien on 5,6 % BKT : stä ( taulukko 8b ) .
This compares with an overall deficit ratio of 1.3% of GDP and a primary surplus of 5.8% of GDP projected for 2000 , i.e. the difference is 2.1 percentage points and - 0.2 percentage point respectively .
Kun tätä verrataan vuodeksi 2000 ennustettuun 1,3 prosentin rahoitusalijäämään ja 5,8 prosentin perusylijäämään suhteessa BKT : hen , saadaan erotuksiksi 2,1 ja -- 0,2 prosenttiyksikköä .
However , these and the following computations crucially depend on the assumption of zero deficit-debt adjustments .
Olennaisena edellytyksenä näille ja jäljempänä esitettäville laskelmille kuitenkin on , että alijäämä -/ velkaoikaisujen määrä oletetaan nollaksi .
If deficit-debt adjustments continue to increase the debt ratio by similar amounts as in recent years , the primary surplus and the overall surplus will have to be much more ambitious in order to reduce the public debt to 60 % of GDP within ten years .
Jos alijäämä -/ velkaoikaisut kasvattavat velkasuhdetta samaan tapaan kuin viime vuosina , perusylijäämän ja rahoitusylijäämän tulee olla paljon kunnianhimoisempia , jotta julkinen velka saataisiin pienenemään 60 prosenttiin BKT : stä kymmenessä vuodessa .
As is shown in Chart 5 , the alternative scenario , according to which the overall balance for the year 2000 would be maintained , indicates a slower path of debt reduction .
Kuviossa 5 esitetty vaihtoehtoinen laskelma osoittaa , että jos vuodeksi 2000 ennustettu rahoitusjäämä pysyisi muuttumattomana , velkasuhde pienenisi hitaammin kuin ensin mainitussa laskelmassa .
For example , maintaining the overall budget position for 2000 of - 1.3% of GDP over subsequent years would reduce the debt ratio to 90 % of GDP in 2004 and the 60 % reference value would be reached in 2017 .
Esimerkiksi jos vuodeksi 2000 ennustettu -- 1,3 prosentin rahoitusjäämä suhteessa BKT : hen pysyisi muuttumattomana seuraavien vuosien ajan , velkasuhde pienenisi 90 prosenttiin BKT : stä vuonna 2004 ja 60 prosentin viitearvoon päästäisiin vuonna 2017 .
Maintaining the 2000 primary surplus of 5.8% would put the debt ratio on a rapidly declining path to below 60 % of GDP in 2009 .
Jos vuodeksi 2000 ennustettu 5,8 prosentin perusylijäämä pysyisi muuttumattoma - na , velkasuhde pienenisi nopeaa vauhtia alle 60 prosenttiin BKT : stä vuonna 2009 .
The budget would quickly move into surplus in this scenario as a result of declining interest payments .
Tämän laskelman mukaan budjetista tulisi pian ylijäämäinen pienenevien korkomenojen vuoksi .
A constant balanced budget from 2000 onwards would bring the debt ratio down to 70 % in 2008 and to the 60 % reference value in 2011 .
Jos julkinen talous olisi pysyvästi tasapainossa vuodesta 2000 lähtien , velkasuhde pienenisi 70 prosenttiin vuonna 2008 , ja 60 prosentin viitearvo saavutettaisiin vuonna 2011 .
Such calculations are also based on the normative assumption of a constant nominal rate of interest of 6 % ( an average real cost of public debt outstanding of 4 % and 2 % inflation ) and the assumption of steady growth of real GDP of 3.1% and of zero deficit-debt adjustments .
Myös näissä laskelmissa oletetaan , että nimelliskorko pysyy muuttumattomana 6 prosentissa ( julkisen velan keskimääräiset reaaliset kustannukset olisivat 4 % ja inflaatio 2 %) ja että BKT : n määrän kasvuvauhti pysyy 3,1 prosentissa ja alijäämä -/ velkaoikaisujen määrä on 0 .
Such calculations are purely mechanical and can by no means be regarded as forecasts .
Tällaiset laskelmat ovat täysin teoreettisia , eikä niitä voi missään tapauksessa pitää ennusteina .
Indeed , different results would be obtained if underlying assumptions for real GDP growth rates , interest rates , inflation rates and deficit-debt adjustments , as well as assumptions for overall or primary surpluses , were to be amended .
Tulokset olisivat aivan erilaisia , jos BKT : n määrän kasvua , korkoja , inflaatiovauhtia ja alijäämä -/ velkaoikaisuja sekä koko rahoitusjäämää tai perusjäämää koskevia oletusarvoja muutettaisiin .
Notwithstanding these qualifications , the calculations provide an illustration of why consolidation efforts need to be all the more resolute , the higher the initial stock of debt , in order to reduce debt ratios within a limited period of time to 60 % of GDP .
Näistä varauksista huolimatta laskelmat osoittavat , että vakauttamistoimien on oltava sitä päättäväisempiä ja pysyvämpiä , mitä suurempi velan alkuperäinen määrä on , jotta velkasuhde saadaan pienennettyä 60 prosenttiin BKT : stä kohtuullisessa ajassa .
Stressing the need for substantial improvement in the deficit ratio and for sustained consolidation over an extended period of time is indeed critical in the case of Greece .
Kreikan tapauksessa onkin ehdottomasti korostettava , että alijäämäsuhdetta on parannettava huomattavasti ja vakauttamistoimia on jatkettava pitkän aikaa .
Additional and lasting retrenchment efforts on the expenditure side are needed to ensure that the debt ratio will diminish sufficiently and approach the reference value at a satisfactory pace .
Entistä tehokkaampaan ja pysyvämpään menojen karsimiseen tulisi pyrkiä , jotta velkasuhde pienenisi riittävästi ja lähestyisi viitearvoa riittävän nopeasti .
The current high level of debt would otherwise impose a continuous burden on fiscal policy and the economy as a whole .
Muutoin nykyinen suuri velan määrä kuormittaa jatkuvasti finanssipolitiikkaa ja koko taloutta .
Risks stemming from a less favourable economic environment appear to be limited as the cyclical responsiveness of the budget , through the operation of the automatic stabilisers , is estimated to be relatively small in Greece .
Epäsuotuisista taloudellisista oloista aiheutuvat riskit vaikuttavat vähäisiltä , sillä Kreikan julkista taloutta ei automaattisten vakauttajien ansiosta pidetä kovinkaan suhdanneherkkänä .