natgillin/translations-raw huggingface dataset:
During the first and second oil price 40 shocks in the 1970s , OPEC 's oil export 0 30 revenues persistently exceeded , to a relatively 20 - 20 10 large extent , its total imports , giving rise to 0 - 40 « oil-dependent trade surpluses » . These 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 surpluses turned into small deficits in the Sources : BIS and ECB calculations .
20 50 Osuuden melko jyrkkä kasvu kolmen viime 40 0 vuoden aikana heijastaa myös jossakin määrin 30 20 sitä , että euro on vahvistunut voimakkaasti - 20 10 Yhdysvaltain dollariin nähden tänä ajanjak0 - 40 sona ja Venäjän rahaviranomaiset käyttävät 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 euroa varantovaluuttana yhä yleisemmin . KuLähteet : BIS ja EKP : n laskelmat .
mid-1980s when the price of oil plunged back Note : The last observation refers to Q2 2005 . to around USD 15 per barrel .
Huom . Tuorein havainto on vuoden 2005 toiselta neljännekten jäljempänä yksityiskohtaisemmin selosteseltä .
The large surplus appeared again in 2000 when oil prices started to pick up sharply . However , since 2001 , OPEC 's oil-dependent trade surpluses have remained relatively moderate compared with previous periods of high oil prices , despite the strong rise in both oil prices and oil export volumes .
taan , siirtyminen kohti valuuttajakaumaltaan tasapainoisempia talletuksia voi olla osoitus öljyntuottajien halusta turvata ostovoimansa , kun näiden maiden tuonnin painopiste on siirtymässä Yhdysvalloista kohti Eurooppaa ja muita maita . Kansainvälinen kauppa on toinen mahdollinen kanava , jonka kautta voidaan kierrättää kasvaneita öljytuloja .
This implies that the rising oil export revenues that have accrued to OPEC have coincided with rising OPEC imports . A similar trend can be observed in the case of the CIS .
Ensimmäisen ja toisen öljyn hintakriisin aikana 1970-luvulla OPEC-maiden öljynviennistä saamat tulot olivat pitkään ja suhteellisen selvästi suuremmat kuin niiden kokonaistuonti , mikä johti niin sanottujen öljystä riippuvaisten kauppataseen ylijäämien syntyyn .
The oil-dependent trade deficits recorded by the CIS declined sharply after the surge in oil prices in 1999 and 2000 .
Nämä ylijäämät muuttuivat pieniksi alijäämiksi 1980-luvun puolivälissä , kun öljyn barrelihinta vajosi jyrkästi jälleen noin 15 Yhdysvaltain dollariin .
The strong increase in oil prices , however , coincided with a deterioration in the CIS » oil-dependent trade balance between 2001 and 2004 . This implies that the rising oil export revenues that have accrued to the CIS in those years also coincided with rising imports .
Vuonna 2000 kauppataseet olivat jälleen hyvin ylijäämäisiä öljyn hinnan käännyttyä rajuun nousuun . Vuodesta 2001 lähtien OPEC-maiden öljystä riippuvaiset kauppataseen ylijäämät ovat kuitenkin olleet suhteellisen vaatimattomia verrattuna edellisiin kausiin , jolloin öljy oli kallista .
In the first half of 2005 , however , the oil-dependent trade deficit recorded by the CIS again declined significantly .
Ylijäämät ovat pysyneet pieninä öljyn hinnan voimakkaasta kallistumisesta ja öljyn viennin määrän kasvusta huolimatta .
Total OPEC and CIS imports registered average annual increases of 18 % and 21 % respectively between 2001 and 2004 in nominal US dollar terms .
Tämä merkitsee sitä , että OPEC-maille öljynviennistä kertyneet tulot ovat kasvaneet samaan aikaan kun tuonti OPEC-maihin on lisääntynyt .
The euro area seems to have benefited from the strong demand originating from oil-exporting countries .
IVY-maissa voidaan nähdä samanlainen kehityssuunta .
The average annual growth rates of OPEC and CIS imports from the euro area were 21 % and 26 % respectively between 2001 and 2004 , resulting in an increase in the euro area 's market share in both oil-exporting regions ( see table ) .
IVY-maiden öljystä riippuvaiset kauppataseen alijäämät supistuivat reilusti öljyn hinnan kallistuttua voimakkaasti vuosina 1999 ja 2000 .
Non-Japan Asia also succeeded in increasing its relative share in total M a r ke t s h a re s o f s e l e c t e d e c o n o m i e s i n O P E C a n d C I S i m p o r t s ( as a percentage of total imports ) OPEC 1998 Euro area United States United Kingdom Asia excl .
Öljyn hinnan kallistumisen kanssa samaan aikaan E r ä i d e n m a i d e n j a a l u e i d e n m a r k k i n a o s u u d e t O P E C - j a I V Y - m a i d e n t u o n n i s t a (% koko tuonnista ) OPEC 1998 Euroalue Yhdysvallat Iso-Britannia Aasia pl .
Japan and China Japan China Sources : IMF and ECB calculations .
Japani ja Kiina Japani Kiina Lähteet : IMF ja EKP : n laskelmat .
26.0 15.4 5.9 9.8 9.2 3.7 2001 24.8 12.5 5.0 10.7 8.3 4.8 2004 26.7 8.9 4.4 12.3 7.0 7.4 1998 32.0 7.0 2.5 2.8 1.4 1.9 CIS 2001 31.6 6.5 2.3 2.5 1.8 2.9 2004 33.2 3.7 2.5 3.1 3.3 5.9
26,0 15,4 5,9 9,8 9,2 3,7 2001 24,8 12,5 5,0 10,7 8,3 4,8 2004 26,7 8,9 4,4 12,3 7,0 7,4 1998 32,0 7,0 2,5 2,8 1,4 1,9 IVY 2001 31,6 6,5 2,3 2,5 1,8 2,9 2004 33,2 3,7 2,5 3,1 3,3 5,9
OPEC and CIS imports .
Vuoden 2005 alkupuoliskolla IVY-maiden öljystä riippuvainen kauppataseen alijäämä kuitenkin jälleen supistui huomattavasti . Vuosina 2001 -- 2004 OPEC-maiden kokonaistuonti kasvoi nimellisillä Yhdysvaltain dollarihinnoilla laskettuna vuositasolla keskimäärin 18 % ja IVY-maiden kokonaistuonti puolestaan 21 %.
These figures contrast sharply with those of the United States , which saw its market share fall significantly over the same period .
Yhdysvaltojen tilanne eroaa hyvin paljon edellä mainituista luvuista , sillä samana ajanjaksona Yhdysvaltojen osuus kyseisistä markkinoista kutistui huomattavasti .
In 2005 the euro area continued benefiting from rising imports in oil-exporting countries .
Vuonna 2005 euroalue hyötyi edelleen tuonnin kasvusta öljynviejämaissa .
OPEC and CIS imports in the first half of 2005 ( the latest available data ) stood , respectively , 22 % and 25 % higher than in the same period one year earlier .
Tuoreimmat tiedot ovat peräisin vuoden 2005 alkupuoliskolta , ja niiden mukaan OPEC-maat toivat 22 % ja IVY-maat 25 % enemmän kuin samana ajanjaksona vuotta aiemmin .
Overall , since 1999 , different patterns have emerged in the allocation of additional oil export revenues by oil-exporting economies , particularly the OPEC economies .
Yleisesti ottaen vuodesta 1999 lähtien öljynviejämaat -- erityisesti OPEC-maat -- ovat kohdentaneet öljynviennistä saamiaan lisätuloja eri tavoin .
In the aftermath of the substantial rise in oil prices in 1999 , the OPEC countries deposited large percentages of their oil revenues in international banks while import spending remained low .
Kun öljyn hinta oli kallistunut tuntuvasti vuonna 1999 , OPEC-maat tallettivat jälkimainingeissa suuren osan öljytuloistaan kansainvälisiin pankkeihin . Tuontitavaroiden kulutus oli sitä vastoin edelleen vähäistä .
However , since 2001 both the OPEC economies and the CIS economies have substantially increased their imports .
Vuodesta 2001 lähtien sekä OPEC-maat että IVY-maat ovat kuitenkin lisänneet tuontia huomattavasti .
The euro area seems to have benefited from this recent increase in import activity .
Euroalue näyttää hyötyneen tästä viimeaikaisesta tuonnin kasvusta .
Thus , while the elevated price of oil should have dampened economic activity in the euro area , it appears that the feedback effects associated with oil-bill recycling have , to a certain extent , mitigated the negative first-round effects of surging oil prices recently .
Vaikka öljyn hinnan kallistumisen olisi pitänyt hillitä euroalueen taloudellista toimeliaisuutta , vaikuttaa siltä , että öljykustannusten kierrättämiseen liittyvät palautevaikutukset ovat siis jossakin määrin lieventäneet öljyn hinnan voimakkaan hinnannousun kielteisiä suoria vaikutuksia viime aikoina .
NET OUTFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT IN 2005 In the financial account , the euro area experienced net outflows of Euros 13 billion in combined direct and portfolio investment in 2005 , compared with net inflows of Euros 24 billion in 2004 .
YHTEENLASKETTUJEN SUORIEN SIJOITUSTEN JA ARVOPAPERISIJOITUSTEN NETTOVIENTI VUONNA 2005 Rahoitustaseen mukaan pääomaa vietiin euroalueelta yhteenlaskettuina suorina sijoituksina ja arvopaperisijoituksina nettomääräisesti 13 miljardia euroa vuonna 2005 , kun sitä vuonna 2004 tuotiin nettomääräisesti 24 miljardia euroa .
This was mainly the result of increased net inflows in equity portfolio investment , which were offset by net outflows in direct investment and lower net inflows in debt instruments ( see Chart 34 ) .
Tämä johtui lähinnä siitä , että osakkeisiin kohdistuneisiin arvopaperisijoituksiin liittyvän pääoman nettotuonti lisääntyi .
The larger deficit in direct investment in 2005 is due to an increase in foreign direct investment ( FDI ) by the euro area , largely in the form of equity capital investment .
Osakkeisiin kohdistuneisiin arvopaperisijoituksiin liittyvän pääoman nettotuonnin karttumista tasoitti suoriin sijoituksiin liittyvän pääoman nettovienti ( ks .
This pick-up may partly reflect the renewed interest by euro area corporations in enhancing competitiveness through foreign affiliates , as well as the exceptional restructuring operation of Royal Dutch Shell .
kuvio 34 ) .
At the same time , FDI inflows into the euro area stabilised at low levels in 2004 . Expectations that the rest of the world would experience stronger economic growth than the euro area might have accounted for the developments observed .
Suorien sijoitusten alijäämän kasvuun vuonna 2005 on syynä se , että ulkomaille suuntautuvat euroalueen suorat sijoitukset lisääntyivät . Val -
The rise in net inflows in portfolio investment emanated from an increase in net purchases of euro area equity securities by non-residents .
taosa näistä sijoituksista tehtiin oman pääoman ehtoisina sijoituksina .
These purchases were driven in part by the equities acquired in the context of the restructuring of Royal Dutch Shell , but also by expectations of relatively higher returns in the euro area stock markets .
Näiden sijoitusten vilkastuminen voi osittain heijastaa kahta seikkaa : sitä , että euroalueen yritysten kiinnostus kilpailukykynsä parantamiseen ulkomaisten tytäryritysten kautta on virinnyt uudelleen , sekä poikkeuksellista Royal Dutch Shell - konsernin uudelleenjärjestelyoperaatiota .
Market survey data also indicated that foreign investors were interested in euro area equities , which they find to be more attractively priced than equities in other markets .
Samaan aikaan euroalueelle suuntautuneet ulkomaiset suorat sijoitukset vakiintuivat vuoden 2004 alhaiselle tasolle .
Turning to debt instruments , cross-border flows rose sharply in 2005 , with most transactions in bonds and notes .
Havaitut ilmiöt saattoivat olla seurausta siitä , että muun maailman talouden odotettiin kasvavan euroalueen taloutta nopeammin .
There were two distinct trend movements in the course of 2005 : in the early part of the year , there was a steady rise in net inflows in euro area debt instruments , which reached a peak in early summer .
Arvopaperisijoituksiin liittyvän pääoman nettotuonnin kasvu johtui siitä , että euroalueen ulkopuoliset sijoittajat hankkivat nettomääräisesti aiempaa enemmän osakkeita euroalueella .
Subsequently , this trend reversed into net outflows in the second half of the year .
Näitä hankintoja vauhdittivat osittain Royal EKP Vuosikertomus 2005
This may have reflected the fact that the yield differentials between US and euro area government bonds and notes became fairly sizeable , particularly over the summer .
75 K u v i o 3 4 .
Based on cumulated flows over the first three quarters of 2005 , the United Kingdom and the new EU Member States were the main recipients of euro area direct investment . The new EU Member States were also the main investors in the euro area over this period .
E u ro a l u e e n r a h o i t u s t a s e ( mrd . euroa ) 2003 2004 2005 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 - 200 Suorat sijoitukset , netto Arvopaperi - ArvopaperiSuorat ja sijoitukset sijoitukset arvopaperiosakkeisiin , velkapapereihin , sijoitukset netto netto yhteensä 160 120 80
C h a r t 3 4 E u ro a re a f i n a n c i a l a c c o u n t ( EUR billions )
K u v i o 3 5 .
C h a r t 3 5 E u ro a re a f i n a n c i a l o u t f l ow s to the new EU Member States ( as a percentage of the new EU Member States » GDP ; quarterly cumulated data ) Q4 2003 Q1 2004 Q2 2004 Q3 2004 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 0.45 0.40 0.35 0.30 0.25 0.20 0.15 0.10 0.05 0.00 FDI Portfolio investment Other investment Q4 2004 Q1 2005 Q2 2005 Q3 2005 0.45 0.40 0.35 0.30 0.25 0.20 0.15 0.10 0.05 0.00
P ä ä o m a n v i e n t i e u ro a l u e e l t a E U : n u u s i i n j ä s e nva l t i o i h i n (% EU : n uusien jäsenvaltioiden BKT : stä , kumulatiiviset neljännesvuositiedot ) IV / 2003 IV / 2004 I / 2004 I / 2005 II / 2004 II / 2005 III / 2004 III / 2005 0,45 0,40 0,35 40 0,30 0 0,25 - 40 - 80 - 120 - 160 - 200 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 Ulkomaiset suorat sijoitukset Lähde : EKP . Arvopaperisijoitukset Muut sijoitukset 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 0,30 0,45 0,40 0,35
2003 2004 2005 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 - 160 - 200 Net direct Net portfolio Net portfolio Combined investment investment investment net direct in equities in debt investment instruments and portfolio investment
Euroalueen ja ulkomaiden väliset velkainstrumenttisijoitusten pääomavirrat kasvoivat rajusti vuonna 2005 , jolloin useimmat transaktiot koskivat joukkolainoja . Vuonna 2005 havaittavissa oli kaksi erillistä kehityssuuntaa : alkuvuoden aikana euroalueen velkainstrumentteihin kohdistuva pääoman nettotuonti kasvoi tasaisesti ja oli suurimmillaan alkukesästä .
- 200 Source : ECB .
Tämän syynä saattoi olla se , että Yhdysvaltojen ja euroalueen valtion joukkolainojen tuotot alkoivat poiketa toisistaan jokseenkin selvästi varsinkin kesän aikana . Vuoden 2005 kolmen ensimmäisen neljänneksen kumulatiivisten tietojen perusteella euroalueelta
Source : ECB .
tehtiin suoria sijoituksia eniten Isoon-Britanniaan ja EU : n uusiin jäsenvaltioihin .
breakdown of portfolio investment shows that euro area portfolio investment abroad in the first three quarters of 2005 was directed primarily towards the United Kingdom and offshore centres .
Tänä ajanjaksona EU : n uudet jäsenvaltiot myös tekivät eniten sijoituksia euroalueelle . Maakohtaisen erittelyn perusteella euroalueen ulkomaiset arvopaperisijoitukset suuntautuivat vuoden 2005 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä lähinnä Isoon-Britanniaan ja ulkomaisiin rahoituskeskuksiin .
Euro area investors were also large net purchasers of US bonds and notes , but were net sellers of US equities and money market instruments .
Nettomääräisesti euroalueen sijoittajat ostivat paljon myös yhdysvaltalaisia joukkolainoja , mutta toisaalta myivät yhdysvaltalaisia osakkeita ja rahamarkkinainstrumentteja .
The new EU Member States as a whole received considerable euro area foreign investment .
EU : n uudet jäsenvaltiot saivat kokonaisuutena huomattavan paljon euroalueelle suuntautuneita ulkomaisia sijoituksia .
A positive trend is clearly evident , implying that euro area investors may have found this region to be relatively profitable and that financial integration between the euro area and the new EU Member States has possibly strengthened during this period ( see Chart 35 ) .
Tämä myönteinen suuntaus on selvästikin vahva , mikä osoittaa , että euroalueen sijoittajat ovat ehkä todenneet tämän alueen suhteellisen tuottoisaksi ja että euroalueen ja EU : n uusien jäsenvaltioiden rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen on mahdollisesti lujittunut tänä ajanjaksona ( ks . kuvio 35 ) .
INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2005 Data on the international investment position ( i.i.p. ) of the euro area vis-à-vis the rest of the world , available up to the end of the third quarter of 2005 , indicate that the euro area recorded net liabilities of Euros 1,049 billion
EKP Vuosikertomus 2005 EUROALUEEN ULKOMAINEN VARALLISUUS HEIKKENI EDELLEEN VUONNA 2005 Vuoden 2005 kolmannen neljänneksen loppuun ulottuvat tiedot euroalueen ulkomaisesta varallisuudesta osoittavat , että euroalueen nettovelat olivat 1 049 miljardia euroa ( joka vastaa 13,2 : ta prosenttia euroalueen BKT : stä ) .
( representing 13.2% of euro area GDP ) , compared with net liabilities of Euros 946 billion ( 12.4% of GDP ) at the end of 2004 and Euros 809 billion ( 11.0% of GDP ) at the end of 2003 ( see Chart 36 ) .
Nettovelkojen arvo oli vuoden 2004 lopussa ollut 946 miljardia euroa ( 12,4 % BKT : stä ) ja vuoden 2003 lopussa 809 miljardia euroa ( 11,0 % BKT : stä ) ( ks . kuvio 36 ) .
The higher net liabilities in 2005 largely resulted from an increase in the net liability positions in portfolio investment ( from Euros 1,071 billion to Euros 1,350 billion ) , which was partly offset by an increase in the net asset position in direct investment ( from Euros 89 billion C h a r t 3 6 N e t i n t e r n a t i o n a l i nve s t m e n t position ( as a percentage of GDP ) 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Q3 2005 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 Source : ECB .
U l ko m a i n e n n e t t ova r a l l i s u u s (% BKT : stä ) 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 1999 Lähde : EKP . 2000 2001 2002 2003 2004 III 2005 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14
75 3 E C O N O M I C A N D M O N E TA RY D E V E L O P M E N T S I N N O N - E U RO A R E A E U M E M B E R S TAT E S ECONOMIC ACTIVITY In 2005 real GDP growth in the non-euro area EU Member States moderated compared with 2004 , but remained stronger than in the euro area ( see Table 6 ) .
3 EUROALUEEN ULKOPUOLISTEN EU : N JÄSENVALTIOIDEN REAALI - JA RAHATALOUDEN KEHITYS TALOUDELLINEN TOIMELIAISUUS Vuonna 2005 euroalueen ulkopuolisten EU : n jäsenvaltioiden BKT : n määrän kasvu hidastui verrattuna vuoteen 2004 , mutta oli edelleen voimakkaampaa kuin euroalueella ( ks . taulukko 6 ) .
As in previous years , output growth was highest in the Baltic States , where growth was higher than 7 %, and in Slovakia and the Czech Republic , which both had growth rates of 6 %.
Tuotannon kasvu oli edellisvuosien tapaan nopeinta Baltian maissa , joissa se oli yli 7 %, sekä Slovakiassa ja Tšekissä , joissa kummassakin se oli 6 %.
The robustness of domestic demand was sustained in most countries by strong growth in private consumption , which remained at high levels in 2005 , particularly in the majority of the new Member States .
Yksityisen kulutuksen reipas kasvu ylläpiti useimmissa maissa kotimaista kysyntää , joka oli vuonna 2005 edelleen vahvaa erityisesti useimmissa uusissa jäsenvaltioissa .
Household spending was supported by significant growth in real disposable income , as well as expansionary fiscal policies and rising house prices in some countries .
Kotitalouksien kulutusta tuki se , että käytettävissä olevia reaalituloja kertyi huomattavasti aiempaa enemmän , finanssipolitiikan linjaus oli elvyttävä ja joissakin maissa asuntojen hinnat kallistuivat .
In addition , increasing credit growth to the private sector in a number of non-euro area EU countries , especially the Baltic States , backed a continuing increase in real estate investment and household spending .
Lisäksi yksityiselle sektorille myönnettyjen luottojen kiihtynyt kasvuvauhti joissakin euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa , erityisesti Baltian maissa , edisti kiinteistöinvestointien ja kotitalouksien kulutuksen jatkuvaa lisääntymistä .
Consumption growth was subdued in 2005 in Malta ( reflecting low growth in disposable income ) , Poland ( owing to wage restraint and higher savings ) and the United Kingdom ( on the back of higher interest rates and a cooling of the housing market ) .
Kulutuksen kasvu oli vuonna 2005 vaimeaa Maltassa ( siksi , että käytettävissä olevat tulot kasvoivat jähmeästi ) , Puolassa ( siksi , että palkkakehitys oli maltillista ja säästäminen lisääntyi ) sekä Isossa-Britanniassa ( siksi , että korot nousivat ja asuntomarkkinat rauhoittuivat ) .
Domestic demand was further supported by continued strength in investment growth in many of the non-euro area Member States , in particular the Baltic States , Hungary , Malta , Slovakia and Sweden .
Kotimaista kysyntää tuki lisäksi runsaana jatkunut investointien lisääntyminen monissa euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa , erityisesti Baltian maissa , Unkarissa , Maltassa , Slovakiassa ja Ruotsissa .
Low interest rates , recovering industrial confidence , a high degree of capital utilisation and a positive outlook for sustained demand contributed to the strong growth in investment , while financial resources stemming from EU funds also supported investment growth in the new Member States .
Alhaiset korot , teollisuuden luottamuksen elpyminen , pääoman tehokas hyödyntäminen sekä vakaata kysyntää enteilevät myönteiset näkymät vauhdittivat investointien vahvaa kasvua , ja EU-rahastoista lähtöisin olevat taloudelliset voimavarat myös tukivat sitä uusissa jäsenvaltioissa .
As regards external demand , exports were a main driver of real GDP growth in most new Member States , notably the Baltic States , the Czech Republic , Hungary and Poland .
Tarkasteltaessa ulkoista kysyntää nähdään , että vienti nopeutti BKT : n määrän kasvua eniten useimmissa uusissa jäsenvaltioissa , varsinkin Baltian maissa , Tšekissä , Unkarissa ja Puolassa .
However , the contribution of net exports to real GDP growth varied significantly across the non-euro area EU countries and was broadly neutral for the group as a whole .
Nettoviennin vaikutus BKT : n määrän kasvuun vaihteli kuitenkin huomattavasti euroalueen ulkopuolisten EU-maiden välillä ja oli jokseenkin neutraali , kun koko maaryhmä otetaan huomioon .
Both export and import growth remained rather high in 2005 in the new Member States , suggesting that the longstanding process of trade integration had gained
Sekä vienti että tuonti lisääntyivät vuonna 2005 edelleen varsin merkittävästi uusissa jäsenvaltioissa .
Ta b l e 6 R e a l G D P g row t h i n t h e n o n - e u ro a re a E U M e m b e r S t a t e s a n d t h e e u ro a re a ( annual percentage changes ) 2001 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 2.6 0.7 6.5 4.1 8.0 7.2 4.3 0.3 1.1 2.7 3.8 1.1 2.2 2.8 2.1 1.9 2002 1.5 0.5 7.2 2.1 6.5 6.8 3.8 1.5 1.4 3.5 4.6 2.0 2.0 2.6 2.0 0.9 2003 3.2 0.7 6.7 1.9 7.2 10.5 3.4 - 2.5 3.8 2.7 4.5 1.7 2.5 3.9 2.5 0.7 2004 4.4 1.9 7.8 3.9 8.5 7.0 4.6 - 1.5 5.3 4.2 5.5 3.7 3.2 5.1 3.5 2.1 2005 6.0 3.4 .
Ta u l u k ko 6 . B K T : n m ä ä r ä n k a s v u e u ro a l u e e n u l ko p u o l i s i s s a E U - m a i s s a j a e u ro a l u e e l l a ( vuotuinen prosenttimuutos ) 2001 Tšekki Tanska Viro Kypros Latvia Liettua Unkari Malta Puola Slovenia Slovakia Ruotsi Iso-Britannia EU10 1 ) EU13 2 ) Euroalue 2,6 0,7 6,5 4,1 8,0 7,2 4,3 0,3 1,1 2,7 3,8 1,1 2,2 2,8 2,1 1,9 2002 1,5 0,5 7,2 2,1 6,5 6,8 3,8 1,5 1,4 3,5 4,6 2,0 2,0 2,6 2,0 0,9 2003 3,2 0,7 6,7 1,9 7,2 10,5 3,4 - 2,5 3,8 2,7 4,5 1,7 2,5 3,9 2,5 0,7 2004 4,4 1,9 7,8 3,9 8,5 7,0 4,6 - 1,5 5,3 4,2 5,5 3,7 3,2 5,1 3,5 2,1 2005 6,0 3,4 .
3.8 10.2 7.5 4.1 2.5 3.2 3.9 6.0 2.7 1.8 4.5 2.5 1.3 2005 Q1 5.3 0.3 7.2 3.9 7.3 4.4 3.2 0.1 3.6 2.8 5.1 1.1 2.0 4.1 2.2 0.6 2005 Q2 5.8 4.7 9.9 3.6 11.4 8.4 4.5 2.8 1.2 5.4 5.1 3.3 1.6 3.8 2.4 1.9 2005 Q3 6.0 4.8 10.6 4.0 11.4 7.6 4.5 4.1 3.4 3.6 6.2 3.5 1.8 4.8 2.7 1.4 2005 Q4 6.7 3.7 .
3,8 10,2 7,5 4,1 2,5 3,2 3,9 6,0 2,7 1,8 4,5 2,5 1,3 2005 I 5,3 0,3 7,2 3,9 7,3 4,4 3,2 0,1 3,6 2,8 5,1 1,1 2,0 4,1 2,2 0,6 2005 II 5,8 4,7 9,9 3,6 11,4 8,4 4,5 2,8 1,2 5,4 5,1 3,3 1,6 3,8 2,4 1,9 2005 III 6,0 4,8 10,6 4,0 11,4 7,6 4,5 4,1 3,4 3,6 6,2 3,5 1,8 4,8 2,7 1,4 2005 IV 6,7 3,7 .
Sources : Eurostat and the national statistical offices in Lithuania and Slovenia for the annual growth rates in 2005 in these two countries .
Lähteet : Eurostat sekä Liettuan ja Slovenian kansalliset tilastolaitokset vuoden 2005 vuotuisten kasvuvauhtien osalta . Huom .
Notes : Quarterly figures are not seasonally adjusted , with the exception of the Czech Republic ( seasonally adjusted ) and the United Kingdom ( seasonally and working day-adjusted ) .
Neljännesvuositietoja ei ole puhdistettu kausivaihtelusta lukuun ottamatta Tšekin ( puhdistettu kausivaihtelusta ) ja Ison-Britannian lukuja ( puhdistettu kausivaihtelusta ja korjattu työpäivien lukumäärällä ) .