natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fiscal developments Table 4 Austria : General government financial position Chart 2 Austria : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Austria : General government gross debt - structural features Chart 3 Austria : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Chart 4 Austria : General government expenditure and receipts Table 6 Austria : General government budgetary position Chart 5 Austria : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios Table 7 Austria : Projections of elderly dependency ratio
Itävalta : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet Kuvio 3 . Itävalta : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Kuvio 4 .
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Austria : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Austrian schilling Chart 6 Austrian schilling : Deviations from ERM bilateral central rates Table 9 Austrian schilling : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 10 Austria : External developments
( a ) Itävalta : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Itävallan šillingin valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 6 . Itävallan šillinki : Poikkeamat ERMin keskuskursseista Taulukko 9 .
IV Long-term interest rate developments Table 11 Austria : Long-term interest rates Chart 7 ( a ) Austria : Long-term interest rate ( b ) Austria : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Itävalta : Pitkät korot Kuvio 7 . ( a ) Itävalta : Pitkä korko ( b ) Itävalta : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat
Austria : HICP inflation ( annual percentage changes )
Itävalta : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos )
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 1.1 1.1 2.7
1/98 1,1 -
Austria : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 5 4 3 2 1 0 - 1 1990 Source : National data .
Itävalta : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) Kuluttajahintaindeksi 5 4 3 2 1 0 - 1 1990 Lähde : Kansalliset tiedot .
Austria : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Itävalta : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) 3,3 3,3 KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( b ) Yksityisen kulutuksen deflaattori 3,5 BKT : n deflaattori 3,4 2,9 Tuottajahinnat ( c ) Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu 4,6 Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) 3.3 CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) 3.3 Private consumption deflator 3.5 GDP deflator 3.4 Producer prices ( c ) 2.9 Related indicators Real GDP growth 4.6 Output gap ( p.pt s ) 2.0 Unemployment rate (%) Unit labour costs , whole economy 2.8 Compensation per employee , whole economy 5.5 Labour productivity , whole economy 2.6 Import price deflator 0.5 Exchange rate appreciation ( d ) 3.4 Broad monetary aggregate ( M3H ) ( e ) 14.3 Stock prices 64.7 House prices .
yks . ) 2,0 Työttömyysaste (%) Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous 2,8 Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous 5,5 Työn tuottavuus , koko kansantalous 2,6 Tuontihintojen deflaattori 0,5 3,4 Valuuttakurssin vahvistuminen ( d ) 14,3 Lavean rahan määrä ( M3H ) ( e ) Osakkeiden hinnat 64,7 Asuntojen hinnat .
1996 1997 ( a ) 1.9 1.7 2.5 2.1 0.0 1.6 - 1.1 4.4 - 0.5 1.6 2.1 1.2 - 1.6 5.7 4.8 - 1.4 1.3 1.2 1.8 1.4 0.4 2.5 - 1.0 4.4 0.0 1.5 1.6 0.7 - 2.7 2.7 13.8 - 1.7
19961997 ( a ) 1,9 1,7 2,5 2,1 0,0 1,6 - 1,1 4,4 - 0,5 1,6 2,1 1,2 - 1,6 5,7 4,8 - 1,4 1,3 1,2 1,8 1,4 0,4 2,5 - 1,0 4,4 0,0 1,5 1,6 0,7 - 2,7 2,7 13,8 - 1,7
( c ) Wholesale prices .
( c ) Tukkuhinnat .
( e ) National harmonised data ; annual average .
( e ) Kansalliset yhdenmukaistetut tiedot , vuosikeskiarvo .
Austria : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Itävalta : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
Oct 97 1.1 0.0 0.2
10/97 1,1
Nov 97 1.0 4.1 0.2
11/97 1,0
Dec 97 1.0 5.9 0.5
12/97 1,0
Jan 98 1.2 4.5 1.2
1/98 1,2 1,0
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF .
1,2 ( b ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF .
Table 4 Austria : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 .
General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of public investment expenditure ( b ) General government gross debt Reference value Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations . ( a ) European Commission projections .
Itävalta : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (-) ilman julkisia investointimenoja ( b ) Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo
1998 ( a ) - 2.3 - 3 .
1998 ( a ) - 2,3 - 3 .
Austria : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Itävalta : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 70 65 60 55 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 70 65 60 55 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Growth / interest rate differential Stock-flow adjustment Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Velkakannan korjauserä Koko muutos
Austria : General government gross debt - structural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency ( a ) (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership ( b ) (% of total ) Average maturity ( c ) ( years ) Composition by maturity ( d ) (% of total ) Short-term ( < 1 year) Medium-term (1-5 years) Long-term (> 5 years ) 1990 57.9 84.3 15.7 81.5 7.7 .
Taulukko 5 . Itävalta : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 57,9 84,3 15,7 81,5 7,7 .
( a ) 1990-93 Federal government only .
( a ) 1990 - 1993 liittovaltion velka .
1997 estimated .
1997 arvio .
( b ) 1990-93 Federal government debt ;
( b ) 1990 - 1993 liittovaltion velka ;
1994-96 general government debt ;
1994 - 1996 julkisen sektorin velka ;
all positions are partly estimated .
kaikki positiot perustuvat osittain arvioihin .
Federal government debt only .
Koskee vain liittovaltion velkaa .
Federal government debt only ;
Koskee vain liittovaltion velkaa ;
debt linked to short-term interest rates according to maturity .
lyhyisiin korkoihin sidottu velka maturiteetin mukaan .
Austria : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Itävalta : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
Austria : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 60 55 50 45 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Itävalta : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot Tulot 60 55 50 45 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Austria : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Itävalta : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
Austria : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) Constant overall balance 65 Constant primary balance Balanced budget
Itävalta : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( prosentteina BKT : stä ) Muuttumaton rahoitusjäämä 65 Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 64.7% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of - 2.3% of GDP or the primary balance of 1.7% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
Näissä kolmessa skenaariossa oletetaan , että velkasuhde vuonna 1998 on ennustetun mukainen eli 64,7 % ja että koko rahoitusjäämä , - 2,3 % BKT : stä , tai perusjäämä , 1,7 % BKT : stä , pidetään muuttumattomana tarkastelujakson aikana , tai vaihtoehtoisesti , että budjetit ovat tasapainoisia vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 1998 of 2.5% as estimated by the Commission ; an inflation rate of 2 %;
Laskelmissa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuonna 1998 on komission arvioima 2,5 % ja inflaatiovauhti on 2 %.
Austria : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 22.4 2000 23.3 2010 27.7 2020 32.6 2030 44.0
Itävalta : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 22,4 2000 23,3 2010 27,7 2020 2030 32,6 44,0
( a ) Austria : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Itävalta : Valuuttakurssin vakaus ( 1.3.1996 - 27.2.1998 )
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Portuguese escudo Finnish markka Yes 9 January 1995 No
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) ERMin keskuskursseista (%) suhteessa ( a ) Belgian frangiin Tanskan kruunuun Saksan markkaan Espanjan pesetaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Italian liiraan Alankomaiden guldeniin Portugalin escudoon Suomen markkaan 0,1 1,4 0,1 0,1 2,2 3,9 1,1 0,0 1,1 - 0,2
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Austrian schilling Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 0.1 - 0.2 0.1 - 0.1 0.1 0.1 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 0.2 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1
( b ) Itävallan šillingin valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 0,1 - 0,2 8/96 0,1 - 0,1 11/96 0,1 0,1 2/97 0,2 0,1 5/97 0,1 0,1 8/97 0,1 0,1 11/97 0,1 0,1 2/98 0,1 0,1
Chart 6 Austrian schilling : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
Kuvio 6 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) ATS / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 ATS / ITL ATS / DKK
Itävallan sillinki : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) ATS / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 ATS / DKK ATS / DEM ATS / ESP ATS / FRF
ATS / FIM 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1
ATS / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
Austrian schilling : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ; percentage deviations ;
Itävallan šillinki : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
February 1998 compared with different benchmark periods ) Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations .
Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi Lähde : BISin ja EMIn laskelmat .
Average Jan 87-Feb 98 1.1 0.1 2.5
ATS / FIM Q3 1996
Average 1987 1.9 - 0.3 5.9 5.8 1.6 13.5
Keskiarvo Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 1/1987 - 2/1998 5,8 1,6 13,5 1,1 0,1 2,5 Keskiarvo 1987 1,9 - 0,3 5,9
212 Table 10
Taulukko 10 .
Austria : External developments ( as a percentage of GDP )
Itävalta : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
1996 1997 ( a ) - 1.8 - 1.8 - 12.4 .
1996 1997 ( a ) - 1,8 - 1,8 - 12,4 .
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 59.7% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 59,7 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 74.8% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 74,8 %;
Austria : Long-term interest rates ( percentages )
Itävalta : Pitkät korot ( prosentteina )
( a ) Austria : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 10 9 8 7 6 5
( a ) Itävalta : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Austria : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 2
( b ) Itävalta : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 2 Kuluttajahintainflaation ero
- 1 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ; the CPI data used are non-harmonised national data .
- 1 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Lähde : Korot , Euroopan komissio ( jos tietoja ei ole ollut saatavissa , on käytetty kaikkein vertailukelpoisimpia tietoja ) kuluttajahintaindeksitiedot ovat yhdenmukaistamattomia kansallisia tietoja .
PORTUGAL Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Portugal was 1.8% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
PORTUGALI Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Portugalissa oli 1,8 %, eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
In 1996 average HICP inflation was 2.9% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 2,9 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in Portugal has been reduced to a level which is generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Portugalissa on hidastunut tasolle , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Portugal , as measured on the basis of the CPI , has followed a downward trend since the early 1990s , with the rate falling steadily from above 13 % at the start of the decade ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Portugalin kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on hidastunut 1990-luvun alusta lähtien , ja inflaatiovauhti on hidastunut tasaisesti vuosikymmenen alun yli 13 prosentista ( kuvio1 ) .
Monetary policy has been geared increasingly towards the reduction of inflation rates , first through a unilateral link to a basket of ERM currencies , and then , from spring 1992 onwards , through membership of the ERM .
Rahapolitiikka on ollut enenevässä määrin suunnattu inflaatiovauhdin hillitsemiseen , ensin sitomalla valuutta yksipuolisesti ERM-valuutoista muodostuvaan koriin ja sen jälkeen , keväästä 1992 alkaen , ERM-jäsenyyden kautta .
This general orientation has been supported by adjustments in fiscal policy , reforms designed to enhance product market competition and labour market reforms .
Tätä yleislinjaa ovat tukeneet finanssipolitiikan tarkistukset , hyödykemarkkinakilpailun tehostamiseen tähtäävät uudistukset sekä työmarkkinauudistukset .
In particular , in the context of weak GDP growth in 1993-94 , a negative output gap emerged .
Tästä on esimerkkinä erityisesti se , että vuosien 1993 - 1994 BKT : n heikon kasvun myötä syntyi negatiivinen tuotantokuilu .
In the subsequent recovery , the output gap has been reduced gradually ( see Table 2 ) .
Tämän jälkeen seuranneen talouden elpymisen yhteydessä tuotantokuilu on supistunut vähitellen ( taulukko 2 ) .
Against this background , upward pressures on compensation per employee have been restrained although increases have still been considerable .
Näin ollen työntekijää kohden laskettavien palkkakustannusten kasvupaineet ovat olleet maltillisia , vaikka palkankorotukset ovat edelleen olleet huomattavia .
Growth in unit labour costs has decelerated markedly over the 1990s .
Yksikkötyökustannusten nousuvauhti on hidastunut merkittävästi 1990luvulla .
Import price developments have underpinned the disinflationary process during most of the period under review .
Tuontihintojen kehitys on tukenut inflaation hidastumista suurimman osan tarkastelujaksosta .
The general trend towards lower rates of inflation is also apparent when it is measured in terms of other relevant price indices , while some measures exceeded HICP inflation in 1997 ( see Table 2 ) .
Yleinen inflaatiovauhdin hidastuva suuntaus on ollut ilmeistä myös muilla indikaattoreilla arvioiden , joskin jotkin niistä osoittivat YKHI-inflaatiovauhtia nopeampaa hintojen nousuvauhtia vuonna 1997 ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been around 2 % and there are no signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on ollut 2 prosentin paikkeilla , eikä taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella ole merkkejä välittömistä hintojen nousupaineista .
Most forecasts of inflation suggest a rate of somewhat above 2 % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Useimpien inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuosina 1998 ja 1999 olisi jonkin verran yli 2 prosentin ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with a narrowing of the output gap and accelerating unit labour costs .
Tänä ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuvia riskitekijöitä ovat tuotantokuilun supistuminen ja yksikkötyökustannusten nousun kiihtyminen .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Portugal to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevan ympäristön ylläpitäminen riippuu Portugalissa mm . siitä , miten finanssipolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets .
Hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävän kansallisen politiikan tehostaminen tulee olemaan yhtä tärkeää .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government deficit ratio was 2.5% , i.e. below the 3 % reference value , and the debt ratio was 62.0% , i.e. just above the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen oli 2,5% , eli alle 3 prosentin viitearvon ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 62,0 % eli hieman yli 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 0.7 percentage point and the debt ratio has decreased by 3.0 percentage points .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin alijäämäsuhde pieneni 0,7 ja velkasuhde 3,0 prosenttiyksikköä .
In 1998 the deficit ratio is forecast to decrease to 2.2% of GDP , while the debt ratio is projected to decrease to 60.0% , at the level of the reference value .
Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 2,2 prosenttiin ja velkasuhteen 60,0 prosenttiin eli viitearvon tasolle .
In 1996 and 1997 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP ( see Table 4 ) .
Vuonna 1996 ja 1997 alijäämäsuhde ei ollut suurempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Portuguese debt-to-GDP ratio declined by 3.3 percentage points .
Vuosina 1990 - 1997 Portugalin velkasuhde pieneni 3,3 prosenttiyksikköä .
After falling sharply to 60.1% in 1992 from 67.3% in 1991 , the ratio tended to increase continuously until 1995 , when it reached 65.9% .
Velkasuhde pieneni ensin nopeasti vuonna 1991 todetusta 67,3 prosentista 60,1 prosenttiin vuonna 1992 , minkä jälkeen se kasvoi jatkuvasti vuoteen 1995 saakka , jolloin se oli 65,9 %.
Thereafter , it was again on a declining trend , decreasing to 62.0% in 1997 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 3.9 percentage points over two years .
Sen jälkeen velkasuhde alkoi jälleen pienentyä ja oli 62,0 % vuonna 1997 ( kuvio 2a ) , joten velkasuhde pieneni kahdessa vuodessa 3,9 prosenttiyksikköä .
As is shown in greater detail in Chart 2b , the sharp drop in 1992 was the result of both a high primary surplus and a sizable stock-flow adjustment , reflecting a net disposal of government assets .
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , nopea pieneneminen vuonna 1992 johtui sekä suuresta perusylijäämästä että suurehkosta « velkakannan korjauserästä » , jonka takana oli valtion omaisuuden myynti .
In the years 1993-95 the primary surplus almost disappeared , while a negative growth / interest rate differential increased the debt ratio .
Vuosina 1993 - 1995 perusylijäämä miltei katosi ja BKT : n kasvuvauhdin ja koron negatiivinen erotus kasvatti velkasuhdetta .
Finally , in the last two years , primary surpluses increased and , together with a less unfavourable growth / interest rate differential , reversed the upward trend in the debt ratio . The patterns observed thus far during the 1990s may be seen as indicative of the risks to the debt ratio which can arise when macroeconomic conditions deteriorate and these effects are not counterbalanced by a sufficiently high primary surplus .
Vuosina 1996 ja 1997 perusylijäämät ovat kasvaneet ja yhdessä vähemmän epäsuotuisan BKT : n kasvun ja koron erotuksen kanssa ne ovat taittaneet velkasuhteen suurenemisen . 1990luvun alun kehitys kuvastaa riskejä , joita velkasuhteelle voi syntyä , kun kokonaistaloudellinen kehitys heikentyy tilanteessa , jossa perusylijäämä ei riitä kompensoimaan negatiivisia vaikutuksia .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has been decreasing from the high levels of the early 1990s , while the average maturity has remained broadly stable ( see Table 5 ) .
Portugalin kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus , joka vielä 1990-luvun alkuvuosina oli suuri , on pienentynyt , mutta velan keskimääräinen maturiteetti on pysynyt jokseenkin ennallaan ( taulukko 5 ) .
With respect to 1997 , the proportion of debt with a short-term residual maturity is still high , and , taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are sensitive to changes in interest rates .
Vuonna 1997 lyhytmaturiteettisen velan osuus oli edelleen huomattava , ja kun otetaan huomioon velkasuhteen nykyinen koko , julkisen talouden rahoitusasema on herkkä koron muutoksille .