natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Real GDP grew by 1.2% , compared with 3.6% in 2000 ( see Table 12 ) .
BKT : n määrä kasvoi 1,2 %, kun se vuonna 2000 oli kasvanut 3,6 % ( ks . taulukko 12 ) .
The international slowdown affected the Swedish export industry markedly , reflecting the relatively high exposure of the Swedish economy to developments in the United States and the telecommunications industry .
Maailmantalouden kasvun hidastuminen vaikutti oleellisesti Ruotsin vientiteollisuuteen , sillä Ruotsin talous reagoi verrattain voimakkaasti Yhdysvaltain talouden ja televiestintäalan kehitykseen .
Export growth declined to 1.4% in 2001 , down from 10.3% in 2000 .
Viennin kasvu hidastui 1,4 prosenttiin vuonna 2001 oltuaan 10,3 % vuonna 2000 .
Investment growth also decelerated markedly due to the decline in demand and resource utilisation .
Myös investoinnit supistuivat huomattavasti kysynnän ja resurssien käytön vähenemisen seurauksena .
Partly due to heavy stock market declines that reduced both household wealth and consumer confidence , private consumption was also particularly affected , growing by 0.2% compared with 4.6% in 2000 .
Yksityinen kulutuskin kärsi merkittävästi ja kasvoi vain 0,2 %, kun se oli vuonna 2001 kasvanut 4,6 %. Tämä johtui osittain osakkeiden hintojen tuntuvasta laskusta , mikä heikensi kotitalouksien varallisuutta ja kuluttajien luottamusta .
Real disposable income continued to develop favourably , largely due to tax cuts .
Käytettävissä olevat reaalitulot kasvoivat edelleen suotuisasti pääasiassa veronkevennysten vuoksi .
This mainly resulted in an improvement in the savings ratio , however , rather than supporting consumer expenditure .
Tämä paransi kuitenkin lähinnä säästämisastetta sen sijaan , että olisi tukenut kulutuksen kasvua .
Import growth also decelerated , and the contribution to real GDP growth from net exports rose to 1.0 percentage point .
Myös tuonnin kasvu hidastui , ja nettoviennin vaikutus BKT : n kasvun rakenteeseen suureni 1,0 prosenttiyksikköön .
The contribution from domestic demand was 0.7 percentage point .
Kotimaisen kysynnän kasvuvaikutus oli 0,7 prosenttiyksikköä .
The rapid slowdown in economic activity has so far not had major repercussions on the labour market , and the unemployment rate remained relatively stable at around 5 %, with continued growth in private service sector employment .
Taloudellisen toimeliaisuuden nopea hidastuminen ei ole tähän mennessä vaikuttanut paljoakaan Ruotsin työmarkkinoihin , joten työttömyysaste pysyi suhteellisen vakaana ( noin 5 %) ja työllisyys koheni yksityisen sektorin palvelualoilla .
Annual inflation rates , as measured by the HICP , the CPI and UND1X1 , rose rapidly in the spring of 2001 to around 3 %, which was similar to the situation in the euro area ( see Chart 27 ) .
YKHI -, kuluttajahintaindeksi - ja UND1X-inflaationa1 mitattuna vuotuinen inflaatiovauhti kiihtyi keväällä 2001 nopeasti noin 3 prosenttiin , joten tilanne oli samanlainen kuin euroalueella ( ks . kuvio 27 ) .
Throughout the rest of the year , inflation rates remained around 3 %.
Inflaatio oli koko loppuvuoden noin 3 %.
Annual average HICP inflation was 2.7% , up from 1.3% in 2000 , while the CPI rose to 2.6% from 1.3% in 2000 .
Ruotsin vuotuinen keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 2,7 %, kun se vuonna 2000 oli ollut 1,3 %. Sitä vastoin kansallisella kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatiovauhti nopeutui 2,6 prosenttiin edellisen vuoden 1,3 prosentista .
The rise in inflation stemmed mainly from developments in items such as meat , domestic fruit and vegetables , electricity and telephone charges .
Inflaation nopeu - tuminen johtui pääasiassa lihan , kotimaisten hedelmien ja vihannesten sekä sähkön hintojen ja puhelinmaksujen kehityksestä .
These price components were affected by various temporary supply shocks such as the effects of foot-and-mouth disease and BSE in the food industry , and weather conditions . For
Näiden erien hintoihin vaikuttivat erilaiset tilapäiset tarjontapuolen häiriöt , kuten suu - ja sorkkataudin sekä hullun lehmän taudin vaikutukset elintarviketeollisuuteen ja sääolosuhteet .
the remaining domestic price components the rise was more gradual and general , and was largely explained by the indirect effects of previous oil price hikes , the rapid increase in resource utilisation in recent years , as reflected in rising unit labour costs , and , in markets with weak competition , increased profits .
Muiden kotimaisten erien hinnat nousivat tätä selvemmin asteittain ja yleisluonteisesti . Niiden nousu johtui pääasiassa öljyn aiempien hinnannousujen välillisistä vaikutuksista , resurssien käytön nopeasta lisääntymisestä viime vuosina -- tämä näkyi yksikkötyökustannusten kasvuna -- ja voittomarginaalien kasvusta heikosti kilpailluilla markkinoilla .
Unit labour costs rose by 4.5% compared with 5.7% in 2000 , largely due to the cyclical deceleration in labour productivity , implying a risk to the employment and inflation outlook .
Yksikkötyökustannukset kasvoivat lähinnä työn tuottavuuden suhdanneluonteisen hidastumisen vuoksi 4,5 %, kun ne olivat edellisenä vuonna kasvaneet 5,7 %. Tämä merkitsi riskiä työllisyys - ja inflaationäkymien heikentymisestä .
However , monthly wage statistics show lower growth rates , including for unit labour costs .
Kuukausittaisten palkkatilastojen mukaan kustannusten ja näin myös yksikkötyökustannusten kasvu on kuitenkin ollut tätä hitaampaa .
Imported inflation moderated in 2001 , despite the weakening of the krona , reflecting the decrease in oil prices .
Tuontihinnoista johtuva inflaatio hidastui vuonna 2001 Ruotsin kruunun heikkenemisestä huolimatta .
The Swedish general government fiscal surplus increased from 3.7% of GDP in 2000 to 4.7% of GDP in 2001 .
Tämä johtui öljyn hinnan laskusta . BKT : hen suhteutetun julkisen talouden ylijäämä Ruotsissa kasvoi 4,7 prosenttiin vuonna 2001 , kun se oli edellisenä vuonna ollut 3,7 %.
Tax cuts of approximately 1 % of GDP were offset by oneoff revenues , among other things .
Maassa toteutettiin BKT : hen suhteutettuna yhteensä noin 1 prosentin suuruiset veronleikkaukset , joita kompensoivat mm .
Despite these tax cuts , the Swedish tax ratio remains high relative to those observed in other industrialised countries .
kertaluonteiset tulot .
The debt-to-GDP ratio increased slightly from 55.3% in 2000 to 56 % in 2001 . The updated Swedish Convergence Programme targets budget surpluses of 2.1% and 2.2% of GDP in 2002 and 2003 respectively .
Veronleikkauksista huolimatta Ruotsin verotus on kireä muiden teollisuusmaiden verotukseen verrattuna . BKT : hen suhteutettu julkinen velka kasvoi hieman eli 56 prosenttiin vuonna 2001 edellisen vuoden 55,3 prosentista .
This reduction of the budget surplus results to a large extent from the phasing-in of the income tax reform that started in 2000 . The debt-to-GDP ratio is projected to fall to 49.7% in 2002 and 47.3% in 2003 .
Ruotsin tarkistetussa lähentymisohjelmassa julkisen talouden ylijäämätavoitteeksi on asetettu 2,1 % BKT : stä vuonna 2002 ja 2,2 % vuonna 2003 .
Since 1993 Sveriges Riksbank has operated under a flexible exchange rate regime with the objective of monetary policy expressed as an explicit inflation target . Since 1995 the inflation target has been quantified as a 2 % increase in the CPI with a tolerance margin of ± 1 percentage point .
Ylijäämän supistuminen johtuu suureksi osaksi vuonna 2000 aloitetun tuloverouudistuksen vaiheittaisesta 1 UND1X määritellään kuluttajahintaindeksiksi , josta on vähennetty korkokulut sekä muunnettujen välillisten verojen ja tukipalkkioiden suorat vaikutukset .
In Sweden , headline CPI is the target variable of monetary policy .
Ruotsissa kuluttajahintaindeksi on rahapolitiikan tavoitemuuttuja .
However , when in recent years transient factors have had an impact on the forecast , monetary policy decisions have been based on an assessment of UND1X .
Koska viime vuosina tilapäiset tekijät on kuitenkin otettu huomioon , rahapoliittiset päätökset ovat käytännössä perustuneet UND1X-inflaatiota koskevaan arvioon .
Table 12
Taulukko 12 .
Macroeconomic indicators for Sweden ( annual percentage changes , unless otherwise indicated )
Ruotsin taloutta kuvaavia indikaattoreita ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei toisin mainita )
1996 1997 1998 1999 2000 2001 Real GDP Contribution to real GDP growth : 1 ) Real domestic demand including stocks Net exports HICP Compensation per employee Unit labour costs , whole economy Import deflator ( goods and services ) Current plus new capital account (% of GDP ) Total employment Unemployment rate (% of labour force ) Fiscal balance (% of GDP ) 2 ) , 3 ) Consolidated gross debt (% of GDP ) 2 ) Three-month interest rate (% per annum ) 4 ) Ten-year government bond yield (% per annum ) 4 ) Exchange rate against the ECU or euro 4 ) , 5 ) 1.1 0.7 0.4 0.8 6.8 5.1 - 4.2 .
1996 1997 1998 1999 2000 2001 BKT : n määrä Vaikutus BKT : n määrän kasvuun : 1 ) Kotimainen kysyntä varastot mukaan lukien Nettovienti YKHI Työvoimakustannukset / työntekijä Yksikkötyökustannukset koko kansantaloudessa Tuonnin deflaattori ( tavarat ja palvelut ) Vaihtotase ja uusi pääomatase (% BKT : stä ) Työllisyys Työttömyysaste (% työvoimasta ) Julkisen talouden rahoitusasema (% BKT : stä ) 2 ) , 3 ) Konsolidoitu bruttovelka (% BKT : stä ) 2 ) 3 kk : n korko (% vuodessa ) 4 ) Valtion 10 vuoden joukkolainan tuotto (% vuodessa ) 4 ) Valuuttakurssi ecuun tai euroon nähden 4 ) , 5 ) 1,1 2,1 3,6 4,5 3,6 1,2
thereafter , per euro .
sen jälkeen / 1 euro .
market against the background of a marked depreciation in the krona .
toteuttamisesta .
Combined with the effects of relatively high resource utilisation and unexpectedly rapid price increases which could have affected inflation expectations , Sveriges Riksbank took the view that there was a risk of the inflation target being exceeded . It consequently increased the repo rate on 5 July by 0.25 percentage point to 4.25% .
BKT : hen suhteutetun julkisen velan ennakoidaan pienenevän 49,7 prosenttiin vuonna 2002 ja edelleen 47,3 prosenttiin vuonna 2003 . Vuodesta 1993 alkaen Ruotsin keskuspankilla on ollut joustava valuuttakurssijärjestelmä , ja sen rahapolitiikkaa on ohjattu eksplisiittisesti ilmaistun inflaatiotavoitteen avulla .
Following the terrorist attacks in the United States and a more accentuated international slowdown early in the autumn , Sveriges Riksbank then lowered the repo rate on 17 September by 0.5 percentage point owing to an increased risk that projected inflation would be below the target .
Vuodesta 1995 alkaen tavoitteena on ollut , että kuluttajahintainflaatio pysyy 2 prosentissa kuitenkin niin , että ± 1 prosenttiyksikön poikkeama on sallittu . Kesäkuussa 2001 Ruotsin keskuspankki intervenoi valuuttamarkkinoilla Ruotsin kruunun heikennyttyä merkittävästi .
Reflecting these changes in the official interest rate , short-term market interest rates in Sweden moved above comparable euro area rates in mid-2001 , with the spread standing at around 50 basis points at the end of the year ( see Chart 27 ) .
Ruotsin keskuspankki katsoi , että inflaatiotavoite oli vaarassa ylittyä , koska kapasiteetin suhteellisen korkea käyttöaste ja hintojen yllättävän nopea nousu saattoivat vaikuttaa inflaatio-odotuksiin .
Long-term interest rates
Tästä syystä keskuspankki nosti repokorkoa 0,25 prosenttiyksikköä
tracked developments on the international capital markets with no clear direction for most of the year , and the differential with the euro area had moved from around - 10 to around 40 basis points by the end of 2001 .
Yhdysvaltoihin kohdistuneitten terrori-iskujen jälkeen ja maailmantalouden hidastuttua korostetusti alkusyksynä Ruotsin keskuspankki laski repokorkoa 0,5 prosenttiyksikköä 17.9 .
This was probably related to an increased exchange rate premium in the wake of the krona 's depreciation and greater international uncertainty .
, koska riski , että ennustettu inflaatio jäisi hitaammaksi kuin tavoitteen mukainen inflaatio , oli kasvanut .
The krona depreciated by nearly 11 % against the euro up to September before recovering at the end of the year and in early 2002 ( see Chart 28 ) .
Näiden virallisten koronmuutosten vuoksi Ruotsin lyhyet markkinakorot nousivat korkeammiksi kuin vastaavat euroalueen korot vuoden 2001 puolivälissä , ja vuoden lopussa niiden ero oli noin 50 peruspistettä ( ks .
United Kingdom Average real GDP growth in the United Kingdom slowed to 2.4% , compared with 3.0% in 2000 , as external weakness was only partly offset by strong domestic demand ( see Table 13 ) .
kuvio 27 ) . Pitkät korot seurasivat kansainvälisten pääomamarkkinoiden kehitystä , eikä niissä ollut havaittavissa selvää kehityssuuntausta suurimpana osana vuodesta .
The gradual slowdown stemmed mainly from a contraction in high-tech industries , especially in optical and electronic ECB -* Annual Report -* 2001
Ruotsin ja euroalueen pitkien korkojen ero kasvoi -- 10 : stä noin 40 peruspisteeseen vuoden 2001 lopussa . Tämä liittyi luultavasti kasvaneeseen valuuttakurssipreemioon Ruotsin kruunun hei -
Table 13
Taulukko 13 .
Macroeconomic indicators for the United Kingdom ( annual percentage changes , unless otherwise indicated )
Ison-Britannian taloutta kuvaavia indikaattoreita ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei toisin mainita )
1996 1997 1998 1999 2000 2001 Real GDP Contribution to real GDP growth : 1 ) Real domestic demand including stocks Net exports HICP Compensation per employee Unit labour costs , whole economy Import deflator ( goods and services ) Current plus new capital account (% of GDP ) Total employment Unemployment rate (% of labour force ) Fiscal balance (% of GDP ) 2 ) , 3 ) Consolidated gross debt (% of GDP ) 2 ) Three-month interest rate (% per annum ) 4 ) Ten-year government bond yield (% per annum ) 5 ) Exchange rate against the ECU or euro 6 ) 2.6 3.1 - 0.4 2.5 3.3 1.8 0.2 - 2.4 1.1 8.0 - 4.4 52.3 6.0 7.9 0.81 3.4 4.0 - 0.5 1.8 4.3 2.8 - 7.1 - 0.3 2.0 6.9 3.0 5.2 - 2.2 1.6 5.1 3.2 - 6.2 - 1.6 1.1 6.2 2.1 3.5 - 1.4 1.3 4.7 3.8 - 2.5 - 6.9 1.3 5.9 1.3 45.2 5.4 5.0 0.66 3.0 3.8 - 0.7 0.8 4.1 2.1 0.5 - 6.2 1.0 5.4 2.4 3.3 - 0.8 1.2 .
1996 1997 1998 1999 2000 2001 BKT : n määrä Vaikutus BKT : n määrän kasvuun : 1 ) Kotimainen kysyntä varastot mukaan lukien Nettovienti YKHI Työvoimakustannukset / työntekijä Yksikkötyökustannukset koko kansantaloudessa Tuonnin deflaattori ( tavarat ja palvelut ) Vaihtotase ja uusi pääomatase (% BKT : stä ) Työllisyys Työttömyysaste (% työvoimasta ) Julkisen talouden rahoitusasema (% BKT : stä ) 2 ) , 3 ) Konsolidoitu bruttovelka (% BKT : stä ) 2 ) 3 kk : n korko (% vuodessa ) 4 ) Valtion 10 vuoden joukkolainan tuotto (% vuodessa ) 5 ) Valuuttakurssi ecuun tai euroon nähden 6 ) 2,6 3,1 - 0,4 2,5 3,3 1,8 0,2 - 2,4 1,1 8,0 - 4,4 52,3 6,0 7,9 0,81 3,4 4,0 - 0,5 1,8 4,3 2,8 - 7,1 - 0,3 2,0 6,9 3,0 5,2 - 2,2 1,6 5,1 3,2 - 6,2 - 1,6 1,1 6,2 2,1 3,5 - 1,4 1,3 4,7 3,8 - 2,5 - 6,9 1,3 5,9 1,3 45,2 5,4 5,0 0,66 3,0 3,8 - 0,7 0,8 4,1 2,1 0,5 - 6,2 1,0 5,4 2,4 3,3 - 0,8 1,2 .
2001 Q1 3.0 4.3 - 1.3 0.9 5.7 3.6 0.5 - 3.9 1.0 5.0 .
2001 I 3,0 4,3 - 1,3 0,9 5,7 3,6 0,5 - 3,9 1,0 5,0 .
2001 Q2 2.7 3.4 - 0.8 1.5 5.1 3.3 2.1 - 4.1 0.9 4.9 .
2001 II 2,7 3,4 - 0,8 1,5 5,1 3,3 2,1 - 4,1 0,9 4,9 .
2001 Q3 2.2 2.7 - 0.5 1.5 5.2 3.5 - 0.2 - 4.3 0.6 5.0 .
2001 III 2,2 2,7 - 0,5 1,5 5,2 3,5 - 0,2 - 4,3 0,6 5,0 .
2001 Q4 1.7 2.5 - 0.7 1.0 .
2001 IV 1,7 2,5 - 0,7 1,0 .
2 ) Calendar year estimates .
2 ) Kalenterivuotta koskevia arvioita .
Consistent with the Maastricht Treaty definition .
Maastrichtin sopimuksen määritelmän mukaan .
3 ) Calendar year estimates .
3 ) Kalenterivuotta koskevia arvioita .
General government surplus (+) / deficit (-) .
Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (--) .
3-month sterling interbank deposits .
Pankkien välisten 3 kk : n puntatalletusten korko .
5 ) Average of period values .
5 ) Jakson keskiarvo .
Source : BIS .
Lähde : BIS .
6 ) Average of period values .
6 ) Jakson keskiarvo .
Units of national currency per ECU until the end of 1998 ;
Vuoden 1998 loppuun asti X yksikköä valuuttaa / 1 ecu ;
thereafter , per euro . equipment , faltering foreign demand and the persistent strength of the pound sterling .
kuvio 28 ) . Iso-Britannia Koska Ison-Britannian vahva kotimainen kysyntä kompensoi ainoastaan osittain ulkoisen ympäristön heikkoutta , BKT : n määrän keskimääräinen kasvuvauhti hidastui Isossa-Britanniassa 2,4 prosenttiin vuonna 2001 , kun se oli vuonna 2000 ollut 3,0 % ( ks .
This was also reflected in a greater divergence between various sectors of the economy , a larger current account deficit and a lower savings ratio .
Kasvuvauhdin asteittainen hidastuminen johtui pääasiassa huipputekniikkateollisuuden ja varsinkin optisten laitteiden ja sähköteknisten tuotteiden tuotannon supistumisesta , ul - komaisen kysynnän kangertelusta ja Englannin punnan vahvana pysyneestä kurssista .
In particular , output in the manufacturing sector recorded a decline of 2.3% after an increase of 1.9% in 2000 , whereas growth of value added in the services sector remained strong at 4.0% , compared with 3.8% in 2000 .
Nämä tekijät heijastuivat myös talouden eri sektorien kehitykseen ja lisäsivät toimialakohtaisen kehityksen eroja , suurensivat vaihtotaseen alijäämää ja laskivat säästämisastetta . Tehdasteollisuuden tuotanto supistuikin 2,3 %, kun se oli vuonna 2000 kasvanut 1,9 %.
Real household consumption grew by 4.2% in 2001 , marginally above the rate of 4.1% in the preceding year .
Sitä vastoin palvelualan arvonlisäys kasvoi edelleen voimakkaasti eli 4,0 %, kun se oli edellisenä vuonna ollut 3,8 %. Kotitalouksien kulutuksen määrä kasvoi 4,2 % vuonna 2001 eli hieman enemmän kuin edellisenä vuonna , jolloin se oli kasvanut 4,1 %.
Increased real earnings , rises in household wealth and vigorous credit expansion were the main driving factors .
Kulutuksen kasvu johtui lähinnä reaalitulojen lisääntymisestä , kotitalouksien vaurastumisesta ja luotonannon vahvasta kasvusta .
The strength of the housing market was linked to low real interest rates and increased competition in the mortgage market following earlier financial deregulation .
EKP : n vuosikertomus -* 2001 set reaalikorot ja se , että kiinnitysluottomarkkinoiden kilpailu lisääntyi sääntelyn purkauduttua rahoitusmarkkinoilla aiemmin .
was also supported by an acceleration in public consumption from 1.9% in 2000 to 2.4% in 2001 , reflecting progress towards government spending targets .
Kokonaistuotannon kasvua tuki myös julkinen kulutus , jonka määrä kasvoi 2,4 prosenttiin vuonna 2001 edellisen vuoden 1,9 prosentista .
Gross fixed capital formation grew by 1.1% , down from 4.9% in 2000 .
Tämä merkitsi sitä , että julkiset menot olivat lähentyneet niille asetettua tavoitetta . Kiinteän pääoman bruttomuodostus kasvoi 1,1 %, kun se oli vuonna 2000 kasvanut 4,9 %.
Business investment was hampered by a worsening financial position of the corporate sector and increased uncertainty about demand prospects .
Yritysten rahoitusaseman heikkeneminen ja lisääntynyt epävarmuus kysynnän kehityksestä haittasivat yritysinvestointeja .
This latter factor also induced companies to run down their inventory levels , reducing real GDP growth by 0.1 percentage point .
Kysyntään liittynyt epävarmuus sai yritykset myös pienentämään varastojaan , mikä supisti BKT : n määrän kasvua 0,1 prosenttiyksikön verran .
The weakness in business investment was partly compensated by an acceleration in government investment , reflecting plans to upgrade the public sector 's capital stock .
Yritysten investointien vähäisyyttä kompensoi osittain julkisen talouden investointien lisääntyminen , sillä suunnitelmissa oli tehostaa julkisen sektorin pääomakantaa .
The contribution of domestic demand to real GDP growth was 3.3 percentage points , somewhat lower than in 2000 .
Kotimaisen kysynnän vaikutus BKT : n määrän kasvuun oli 3,3 prosenttiyksikköä , eli se oli hieman pienempi kuin vuonna 2000 .
For the sixth year in a row , foreign trade made a negative contribution , with export growth falling from 92
Ulkomaankaupan kasvuvaikutus oli vuonna 2001 negatiivinen kuudetta vuotta peräkkäin . Vienti väheni 0,8 prosenttiin vuodesta 2000 , jolloin se oli ollut 10,3 %.
10.3% in 2000 to 0.8% in 2001 . Import growth also fell , but less strongly than exports due to the continued strength of domestic demand and to the relatively strong value of sterling with respect to the euro .
Myös tuonnin kasvu hidastui , mutta vähemmän kuin viennin kasvu , sillä kotimainen kysyntä jatkui voimakkaana ja Englannin punnan eurokurssi pysyi suhteellisen vahvana . Kokonaistyöllisyys koheni 0,8 prosentin vuosivauhtia eli hieman hitaammin kuin vuonna 2000 .
Total employment expanded at an annual rate of 0.8% , somewhat below the increase in 2000 , reducing the unemployment rate from 5.4% in 2000 to around 5 % in 2001 .
Tämän ansiosta työttömyysaste laski vuonna 2001 noin 5 prosenttiin edellisen vuoden 5,4 prosentista .
In the second half of the year , however , the labour market showed some signs of weakening , as the unemployment rate increased slightly and skills shortages were reported to have eased somewhat .
Vuoden jälkipuoliskolla työmarkkinoilla oli kuitenkin havaittavissa joitakin merkkejä heikkenemisestä , sillä työttömyysaste nousi hieman ja ammattitaitoisen työvoiman puutteen ilmoitettiin hellittäneen jonkin verran .
In general , however , unemployment remained stable and lower than predicted .
Työttömyys pysyi kuitenkin yleisesti vakaana ja ennakoitua alhaisempana .
RPIX inflation remained below the Government 's target of 2.5% for almost the whole year .
RPIX-inflaatio pysyi melkein koko vuoden Ison-Britannian hallituksen sille asettamaa 2,5 prosentin tavoitevauhtia hitaampana .
2 HICP inflation increased to 1.2% in 2001 , from 0.8% in 2000 .
2 YKHIinflaatio nopeutui 1,2 prosenttiin vuonna 2001 , kun se oli vuonna 2000 ollut 0,8 %.
Import prices fell slightly compared with 2000 .
Tuontihinnat laskivat hieman vuodesta 2000 .
In the first half of the year , poor weather and the foot-andmouth epidemic had a temporary upward effect on inflation .
Vuoden 2001 alkupuoliskolla huonot sääolot ja suu - ja sorkkatautiepidemia kiihdyttivät in - flaatiota tilapäisesti .
Inflation was tempered by subdued developments in commodity and producer prices .
Inflaatiota hidasti raakaaineiden ja tuottajahintojen maltillinen kehitys .
Annual earnings growth in the economy as a whole increased somewhat compared with 2000 , masking robust growth in regular pay which was offset by lower bonuses .
Vuotuiset ansiotulot koko kansantaloudessa nousivat hieman edellisvuotisesta . Nousun taustalla oli säännöllisten palkkatulojen voimakas kasvu ja sitä tasoittanut bonusten pieneneminen .
Annual growth in unit labour costs in the economy as a whole also rose compared with the previous year .
Myös yksikkötyökustannusten vuotuinen kasvuvauhti koko taloudessa nopeutui edellisvuotisesta .
Overall , cost pressures seem to have remained rather subdued and the pick-up in inflation may have been an indication that retailers » margins were recovering , possibly as a reflection of the sustained strength of private consumption .
Kaiken kaikkiaan kustannuspaineet näyttävät pysyneen melko vaimeina , ja inflaation nopeutuminen on saattanut olla merkkinä siitä , että vähittäiskauppojen voittomarginaalit olivat kasvamassa mahdollisesti vahvana pysyneen yksityisen kulutuksen seurauksena .
Following the sizeable improvement in the general government budget in previous years resulting in a surplus of 1.8% ( excluding UMTS licences ) in 2000 , the surplus declined to 0.9% of GDP in 2001 .
UMTS-toimilupien myynnistä saadut tulot ) Isossa-Britanniassa ylsi 1,8 prosenttiin vuonna 2000 , koska julkisen talouden rahoitusasema oli edellisinä vuosina kohentunut merkittävästi . Vuonna 2001 ylijäämä supistui 0,9 prosenttiin BKT : stä .
This decline was the result of a significant increase in government expenditure which created an expansionary fiscal policy stance .
Ylijäämän supistuminen johtui Ison-Britannian julkisten menojen merkittävästä kasvusta , minkä myötä finanssipolitiikan linja muuttui elvyttäväksi .
The debt-to-GDP ratio fell from 42.4% in 2000 to 39 % in 2001 .
BKT : hen suhteutettu julkinen velka pieneni 39 prosenttiin vuonna 2001 edellisen vuoden 42,4 prosentista .