natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Greece : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Kreikka : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 120 110 100 90 80 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 120 110 100 90 80 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Greece : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( years ) Composition by maturity ( a ) (% of total ) Short-term ( ≤ 1 year ) Medium and long-term (>1 year ) 1990 90.1 76.8 23.2 74.9 .
Kreikka : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 90,1 76,8 23,2 74,9 .
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
velasta ) Lyhytaikainen ( ≤ 1 vuosi ) Keskipitkä ja pitkäaikainen ( yli vuoden ) Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
( a ) Original maturity .
( a ) Alkuperäinen maturiteetti .
Greece : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Kreikka : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 0 - 5 - 10 - 15 - 20 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 0 - 5 - 10 - 15 - 20 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Cyclical factors 5 4 3 2 1 0 - 1 - 2 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Non-cyclical factors Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Suhdannetekijät 5 4 3 2 1 0 - 1 - 2 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Ei-suhdannetekijät Kokonaismuutos
Greece : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 50 Total current receipts
Kreikka : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot 50 Tulot
Greece : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Kreikka : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
( a ) A negative sign indicates that the government deficit is higher than investment expenditure . 100
( a ) Negatiivinen luku tarkoittaa , että julkisen talouden alijäämä on suurempi kuin investointimenot .
Greece : Debt convergence calculations ( a ) On the basis of overall fiscal balances ( as a percentage of GDP )
Kreikka : Velan lähentymistä koskevat laskelmat ( a ) Koko rahoitusjäämään perustuva laskelma ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden Koko bruttovelka rahoitusjäämä ( alijäämä : (-) ;
Total gross debt 1997 108.7 1998 107.7 Overall fiscal balance ( deficit : (-) ;
ylijäämä (+)) Julkisen talouden rahoitusjäämä , joka vastaa velkasuhteen pienenemistä 60 prosenttiin vuonna ( a ) 1997 108,7
( a ) Calculations indicate that the debt ratio would fall to 60 % in 2002 , 2007 and 2012 respectively , if the overall fiscal balance for 1998 is as forecast and the overall fiscal balances were maintained at 7.8% , 1.4% and - 0.4% of GDP respectively , from 1999 onwards .
( a ) Laskelmat osoittavat , että velkasuhde pienenisi 60 prosenttiin joko vuonna 2002 , 2007 tai 2012 , jos julkisen talouden rahoitusjäämä vuonna 1998 on ennustetun mukainen ja jos rahoitusjäämän suhde BKT : hen pysyy 7,8 , 1,4 tai - 0,4 prosenttina vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate of 2.7% in 1998 , as estimated by the Commission , and an inflation rate of 2 %.
Laskelmassa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuodesta 1998 on komission arvioima 2,7 % ja inflaatiovauhti 2 %.
( b ) On the basis of primary fiscal balances ( as a percentage of GDP )
( b ) Perusjäämään perustuva laskelma ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden perusjäämä , Koko bruttovelka Perusjäämä joka vastaa velkasuhteen pienenemistä 60 prosenttiin vuonna ( a )
Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations .
2012 4,5 Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) ja EMIn laskelmat .
( a ) Calculations indicate that the debt ratio would fall to 60 % in 2002 , 2007 and 2012 respectively , if the primary fiscal balance for 1998 is as forecast and the primary fiscal balances were maintained at 13.0% , 6.4% and 4.5% of GDP , respectively from 1999 onwards .
( a ) Laskelmat osoittavat , että velkasuhde pienenisi 60 prosenttiin joko vuonna 2002 , 2007 tai 2012 , jos julkisen talouden perusjäämä vuonna 1998 on ennustetun mukainen ja perusjäämän suhde BKT : hen pysyy 13,0 , 6,4 tai 4,5 prosenttina vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate of 2.7% in 1998 , as estimated by the Commission , an inflation rate of 2 % and a nominal interest rate of 6 %.
Laskelmassa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuodesta 1998 on komission arvioima 2,7 %, inflaatiovauhti 2 % ja nimelliskorko 6 %.
Greece : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) Constant overall balance 120 100 80 60 40 20 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Constant primary balance Balanced budget
Kreikka : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( prosentteina BKT : stä ) Muuttumaton rahoitusjäämä 120 100 80 60 40 20 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 107.7% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of - 2.2% of GDP or the primary balance of 6.8% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
Näissä kolmessa skenaariossa oletetaan , että velkasuhde vuonna 1998 on ennustetun mukainen eli 107,7 % ja että koko rahoitusjäämä , - 2,2 % BKT : stä , tai perusjäämä , 6,8 % BKT : stä , pidetään muuttumattomana tarkastelujakson aikana , tai vaihtoehtoisesti , että budjetit ovat tasapainoisia vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 1998 of 2.7% as estimated by the Commission ; an inflation rate of 2 %;
Laskelmissa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuonna 1998 on komission arvioima 2,7 % ja inflaatiovauhti on 2 %.
Greece : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 21.2 2000 25.5 2010 28.8 2020 33.3 2030 40.9
Kreikka : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 21,2 2000 25,5 2010 28,8 2020 2030 33,3 40,9
Source : Bos , E. et al. ( 1994 ) , World population projections 1994-95 , World Bank , Washington DC .
Lähde : Bos , E. et al. ( 1994 ) , World population projections 1994-95 , World Bank , Washington DC . .
( a ) Greece : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Kreikka : Valuuttakurssin vakaus 1.3.1996 - 27.2.1998
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from March 1996 average bilateral rates (%) against ( a ) ERM currencies : Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka Non-ERM currencies : Swedish krona Pound sterling Source : European Commission and EMI calculations .
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) maaliskuun 1996 keskimääräisistä kahdenvälisistä kursseista suhteessa ( a ) ERM-valuutat : Belgian frangiin Tanskan kruunuun Saksan markkaan Espanjan pesetaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Italian liiraan Alankomaiden guldeniin Itävallan šillinkiin Portugalin escudoon Suomen markkaan ERMin ulkopuoliset valuutat : Ruotsin kruunuun Englannin puntaan Lähde : Euroopan komissio ja EMIn laskelmat .
10-day moving average . No -
10 päivän liukuva keskiarvo .
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Greek drachma Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 2.7 10.6 2.6 10.5 2.1 9.9 4.4 9.1 3.1 7.7 2.5 8.2 3.1 12.4 1.6 13.4
( b ) Kreikan drakman valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 2,7 10,6 8/96 2,6 10,5 11/96 2,1 9,9 2/97 4,4 9,1 5/97 3,1 7,7 8/97 2,5 8,2 11/97 3,1 12,4 2/98 1,6 13,4
Chart 6 Greek drachma : Bilateral exchange rates ( daily data ;
Kuvio 6 .
average of March 1996 = 100 ; 1 March 1996 to 27 February 1998 ) GRD / BEF 110 100 90 80 70 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 GRD / DKK GRD / DEM GRD / ESP GRD / FRF GRD / IEP
Kreikan drakma : Kahdenväliset vaihtokurssit ( päivittäisiä tietoja , maaliskuun 1996 keskiarvo = 100 , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) GRD / BEF 110 100 90 80 70 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 GRD / DKK GRD / DEM GRD / ESP GRD / FRF GRD / IEP
GRD / ITL 110 100 90 80 70
GRD / ITL 110
Q2 1996 Q3
70 Q2 1996 Lähde : Euroopan komissio .
Q1 Q2 1997
Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1
Source : European Commission . Table 10
Taulukko 10 .
percentage deviations ; February 1998 compared with different benchmark periods )
Kreikan drakma : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi EU-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations . Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi 12,1 10,9 - 71,2
Average Jan 87-Feb 98 12.3 13.8 - 25.1 Average 1987 26.7 26.0 - 47.8
Keskiarvo 1/1987 - 2/1998 12,3 13,8 - 25,1
Greece : External developments ( as a percentage of GDP )
Kreikka : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
1996 1997 ( a ) - 3.7 - 3.8 - 15.5 - 19.5 18.5 18.7 30.0 30.6
1996 1997 ( a ) - 3,7 - 3,8 - 15,5 - 19,5 18,5 18,7 30,0 30,6
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 69.5% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 69,5 %;
Greece : Long-term interest rates ( percentages )
Kreikka : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value 14.4 9.1
Pitkä korko Viitearvo 1996 14,4 9,1
Nov 97 10.8 -
11/97 10,8 -
Dec 97 10.5 -
12/97 10,5 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 11.0 9.8 7.8
1/98 11,0 - 2/97 - 1/98 9,8 7,8
Note : The harmonised series for Greece starts in mid-1997 .
Kreikan osalta yhdenmukaistettu sarja alkaa vuoden 1997 puolivälistä .
Before this , data were based on available best proxies : for the period from March to June 1997 , yield data for long-term bonds with shorter maturities than the harmonised series were used ;
Tätä aikaisemmat tiedot perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin korvikemuuttujiin . Maaliskuusta kesäkuuhun 1997 käytettiin yhdenmukaistetun sarjan joukkovelkakirjalainoja lyhyempien lainojen tuottotietoja .
before that period , yields at issue for long-term bonds with shorter maturities than the harmonised series were used .
Sitä ennen käytettiin yhdenmukaistetun sarjan jv-lainoja lyhyempien lainojen emissiotuottoa .
( a ) Greece : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 30 25 20 15 10 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Kreikka : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 30 25 20 15 10 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Greece : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 30 CPI inflation differential
( b ) Kreikka : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 30 Kuluttajahintainflaation ero
0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ;
0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Lähde : Korot , Euroopan komissio ( jos tietoja ei ole ollut saatavissa , on käytetty kaikkein vertailukelpoisimpia tietoja ) ;
for further explanation of the data used , see footnote on Table 12 ;
lisätietoja on taulukon 12 alaviitteessä ;
SPAIN Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Spain was 1.8% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
ESPANJA Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Espanjassa oli 1,8 % eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
In 1996 average HICP inflation was 3.6% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 3,6 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , Spain has reduced the rate of HICP inflation to a level which is generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana Espanja on hidastanut YKHIinflaatiovauhtinsa tasolle , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Spain , as measured on the basis of the CPI , has followed a downward trend since the early 1990s , when inflation stood at 6.7% ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Espanjan kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on hidastunut 1990-luvun alusta lähtien , jolloin inflaatiovauhti oli 6,7 % ( kuvio1 ) .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the shift in the orientation of monetary policy towards the achievement of price stability in the medium term within the framework of the ERM .
Inflaation hidastumiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan linjauksen muuttaminen kohti tavoitetta saavuttaa hintavakaus keskipitkällä aikavälillä ERMissä .
Since 1995 this objective has been enshrined in explicit inflation targets , which currently seek to maintain inflation at 2 %.
Vuodesta 1995 tämä tavoite on ilmaistu selvinä inflaatiotavoitteina , joiden mukaan inflaatio pyritään tällä hetkellä pitämään 2 prosentissa .
The stabilisation of price developments has been supported by recent adjustments in fiscal policy , labour market reforms and reforms designed to enhance product market competition .
Hintakehityksen vakaannuttamista ovat tukeneet viimeaikaiset finanssipolitiikan muutokset sekä työmarkkinauudistukset ja hyödykemarkkinakilpailun tehostamiseen pyrkivät uudistukset .
In particular , real GDP growth decelerated markedly in the early 1990s and the economy entered a recession in 1993 , with output declining by over 1 % ( see Table 2 ) .
Tästä ovat esimerkkinä erityisesti BKT : n kasvun huomattava kiihtyminen 1990-luvun alkuvuosina ja talouden ajautuminen lamaan vuonna 1993 , jolloin tuotannon kasvu hidastui yli prosentin ( taulukko 2 ) .
As a result , a negative output gap emerged .
Tämän seurauksena syntyi negatiivinen tuotantokuilu .
Since 1994 economic activity has recovered significantly , but the output gap has remained sizable .
Vuodesta 1994 alkaen taloudellinen toimeliaisuus on merkittävästi vilkastunut , mutta tuotantokuilu on pysynyt suurehkona .
Against this background , growth in compensation per employee has been restrained and growth in unit labour costs has come down markedly since the early 1990s .
Näin ollen palkkakustannusten nousu työntekijää kohti on ollut maltillista ja yksikkötyökustannusten kasvu on hidastunut selvästi 1990-luvun alkuvuosista .
Import price increases varied considerably in the 1990s , partly as a result of exchange rate movements .
Tuontihintojen nousuvauhti vaihteli huomattavasti 1990-luvulla osittain valuuttakurssivaihtelujen vuoksi .
Since 1993 growth rates of import prices have declined gradually before picking up again in 1997 .
Vuodesta 1993 alkaen tuontihintojen nousuvauhti on vähitellen laantunut , mutta vuonna 1997 jälleen nopeutunut .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been stable at 2 % and there is little sign of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on pysynyt muuttumattomana 2 prosentissa , ja taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella on vähäisiä merkkejä välittömistä hintojen nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest rates of somewhat above 2 % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuosina 1998 ja 1999 olisi jonkin verran yli 2 % ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with the development of wages in the light of a strengthening of economic activity .
Tänä ajanjaksona hintavakauteen kohdistuva riskitekijä on palkkakehitys talouskasvun voimistuessa .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Spain to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevan ympäristön ylläpitäminen riippuu Espanjassa mm . siitä , miten finanssipolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current very high , albeit declining , rate of unemployment in Spain .
Hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävän kansallisen politiikan tehostaminen tulee olemaan yhtä tärkeää , ottaen huomioon Espanjan nykyinen erittäin korkea työttömyysaste , joka on kuitenkin pienenemässä .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government deficit ratio was 2.6% , i.e. below the 3 % reference value , and the debt ratio was 68.8% , i.e. above the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen oli 2,6 % eli alle 3 prosentin viitearvon ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 68,8 % eli yli 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 2.0 percentage points and the debt ratio by 1.3 percentage points .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin alijäämäsuhde pieneni 2,0 ja velkasuhde 1,3 prosenttiyksikköä .
In 1998 the deficit ratio is forecast to decrease to 2.2% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 67.4% .
Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 2,2 prosenttiin ja velkasuhteen 67,4 prosenttiin .
In 1996 the 107
Vuonna 1996 alijäämäsuhde oli suurempi
deficit ratio exceeded the ratio of public investment but it fell below it in 1997 ( see Table 4 ) .
kuin julkisten menojen suhde BKT : hen , mutta tuli sitä pienemmäksi vuonna 1997 ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Spanish debt-to-GDP ratio increased by 24.0 percentage points ;
Vuosina 1990 - 1997 Espanjan velkasuhde suureni 24,0 prosenttiyksikköä .
initially the ratio tended to rise gradually , from 44.8% in 1990 to 48.0% in 1992 , whereas there was a steep increase in 1993 to 60.0% of GDP .
Vuodesta 1990 velkasuhde ensin suureni vähitellen 44,8 prosentista 48,0 prosenttiin vuonna 1992 , mutta vuonna 1993 se suureni voimakkaasti eli 60 prosenttiin .
In subsequent years the ratio climbed to 70.1% in 1996 , before declining to 68.8% in 1997 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 1.3 percentage points in one year .
Seuraavina vuosina velkasuhde suureni edelleen 70,1 prosenttiin vuonna 1996 , minkä jälkeen se pieneni 68,8 prosenttiin vuonna 1997 ( kuvio 2a ) , joten velkasuhde pieneni vuodessa 1,3 prosenttiyksikköä .
As is shown in greater detail in Chart 2b , until 1995 primary deficits in general contributed to debt growth , adding to a negative growth / interest rate differential which also had a debt-increasing effect .
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , perusalijäämät lisäsivät velan kasvua vuoteen 1995 ja vahvistivat myös BKT : n kasvuvauhdin ja koron negatiivisen erotuksen aiheuttamaa velan kasvua .
In addition , an important factor underlying the steep rise in the debt ratio has been the impact of stock-flow adjustments .
Lisäksi « velkakannan korjauserät » ovat olleet tärkeä velan huomattavaan kasvuun vaikuttanut tekijä .
In particular , in 1993 a sizable overfunding of the deficit took place in order to build up a deposit of the Treasury at the Banco de Espaæa as a buffer stock to cover unforeseen liquidity needs , and in the same year the depreciation of the Spanish peseta , which increased the peseta value of debt denominated in foreign currency , had a minor impact .
Erityisesti vuonna 1993 velkaa lisättiin melko tuntuvasti , jotta voitaisiin tehdä Espanjan keskuspankkiin puskurirahastotalletus odottamattomien likviditeettitarpeiden varalle . Samana vuonna Espanjan pesetan heikkeni , mikä myös kasvatti hieman valuuttamääräisen velan arvoa pesetoina .
The patterns observed thus far during the 1990s may be seen as indicative of the risks to public finances which can arise when macroeconomic conditions deteriorate while special factors drive up the debt ratio , particularly in an environment where the primary surplus is insufficient to counterbalance these effects .
1990-luvun alun kehitys kuvastaa riskejä , joita julkiseen talouteen voi syntyä , kun kokonaistaloudellinen kehitys heikentyy ja erikoistekijät aiheuttavat velan kasvupaineita , erityisesti tilanteessa , jossa perusylijäämä ei riitä kompensoimaan näitä negatiivisia vaikutuksia .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has been decreasing from the high levels of the early 1990s , and in parallel the average maturity has increased ( see Table 5 ) .
Espanjan kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus , joka vielä 1990-luvun alkuvuosina oli suuri , on pienentynyt . Vastaavasti velan keskimääräinen maturiteetti on pidentynyt ( taulukko 5 ) .
With regard to 1997 , the proportion of debt with a short-term residual maturity is still high , and , taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are sensitive to changes in interest rates .
Vuonna 1997 lyhytmaturiteettisen velan osuus on edelleen huomattava , ja kun otetaan huomioon velkasuhteen nykyinen koko , julkisen talouden rahoitusasema on herkkä korkojen muutoksille .
On the other hand , the proportion of foreign currency debt is low and fiscal balances are relatively 108 insensitive to changes in exchange rates .
Toisaalta vain pieni osa velasta on valuuttamääräistä , joten valuuttakurssimuutoksilla on suhteellisen vähäinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan .
During the 1990s diverse patterns can be observed in the deficit-to-GDP ratio .
Alijäämäsuhde kehittyi 1990-luvulla epätasaisesti .
Starting from a ratio of around 4 % of GDP in 199092 , fiscal imbalances reached 6.9% of GDP in 1993 and peaked at 7.3% in 1995 ;
Vuosina 1990 - 1992 se suureni noin 4 prosentista 6,9 prosenttiin vuonna 1993 ja oli suurimmillaan 7,3 % vuonna 1995 ;
since then , the deficit ratio has been declining , to stand at 2.6% in 1997 ( see Chart 3a ) .
sen jälkeen alijäämä pieneni , ja vuonna 1997 se oli 2,6 % ( kuvio 3a ) .