natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The decline in unemployment from a longer-term perspective Since June 1997 the euro area unemployment rate has fallen by 2.9 percentage points , i.e. at an average rate of around 0.2 percentage point per quarter , to stand at 8.7% in December 2000 , which corresponds to 11.4 million unemployed people .
Työttömyyden väheneminen pitkällä aikavälillä Kesäkuusta 1997 lähtien euroalueen työttömyysaste on laskenut 2,9 prosenttiyksikköä eli keskimäärin 0,2 prosenttiyksikön neljännesvuosivauhtia ja oli joulukuussa 2000 näin ollen 8,7 %. Työttömiä oli 11,4 miljoonaa .
This reflects the economic upturn combined with sustained moderate wage developments and , in addition , the effect of reforms in the euro area labour market .
Työttömyysasteen lasku johtuu talouskasvusta , maltillisena pysyneestä palkkakehityksestä ja euroalueen työmarkkinauudistusten vaikutuksista .
The decline since 1997 has been the strongest and the most sustained by far since that observed in the late 1980s .
Vuodesta 1997 jatkunut työttömyysasteen lasku on ollut voimakkain ja pitkäkestoisin sitten 1980-luvun lopun .
It follows a period in which the unemployment rate remained at very high levels between early 1994 and mid-1997 after having increased sharply from a low of 7.8% in mid-1990 to a peak of 11.7% in early 1994 .
Ennen tätä laskua eli vuoden 1994 alkupuolelta vuoden 1997 puoliväliin työttömyysaste pysyi erittäin korkeana . Se oli noussut jyrkästi eli vuoden 1990 puolivälin 7,8 prosentista 11,7 prosenttiin vuoden 1994 alussa .
In absolute terms , unemployment has declined by around 3.5 million since June 1997 , wiping out two-thirds of the sharp increase recorded from mid-1990 to June 1997 .
Kesäkuun 1997 jälkeen työttömien määrä on vähentynyt 3,5 miljoonaa henkeä eli kaksi kolmasosaa työttömien määrän voimakkaasta kasvusta vuoden 1990 puolivälistä kesäkuuhun 1997 .
This box reviews the decline in unemployment in the euro area since 1997 in greater detail , focusing in particular on the age , gender , skills and duration patterns .
Tässä kehikossa tarkastellaan yksityiskohtaisesti euroalueen työttömyyden vähenemistä vuodesta 1997 ja erityisesti työttömien ikää , sukupuolta , koulutusta ja ammattitaitoa sekä työttömyyden kestoa .
Standardised unemployment rates in the euro area ( as a percentage of the labour force )
Euroalueen standardoitu työttömyysaste (% työvoimasta )
1990 Total Males Females Under 25 years 25 years and above 7.9 6.1 10.5 16.6 6.2
1990 Yhteensä Miehet Naiset Alle 25-vuotiaat 25-vuotiaat ja sitä vanhemmat 7,9 6,1 10,5 16,6 6,2
Note : Standardised unemployment rates are only available from July 1990 .
Tilastoja standardoidusta työttömyysasteesta on ollut saatavissa vasta heinäkuusta 1990 .
Strong employment growth largely accounts for the decline in unemployment The decline in unemployment stemmed from the vigorous growth in employment .
Työttömyyden väheneminen johtuu pääasiassa työllisyyden voimakkaasta kasvusta Työttömyyden väheneminen on perustunut työllisyyden voimakkaaseen kasvuun .
Total employment has been growing at an average year-on-year rate of 1.8% since mid-1997 , compared with a decline of 0.2% between mid-1990 and mid-1997 .
Työllisten määrän vuotuinen kasvuvauhti on ollut keskimäärin 1,8 % vuoden 1997 puolivälistä lähtien , kun työllisyys vuoden 1990 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin sitä vastoin heikkeni 0,2 prosentin vauhtia .
This corresponds to an increase of around 7 million , whereas earlier in the 1990s , by comparison , employment fell by over 1 million . It is worth noting that the decline in unemployment took place against a background of remarkable growth in the labour force .
Näin ollen työttömien määrä on vähentynyt noin 7 miljoonaa henkeä vuoden 1997 puolivälistä lähtien , kun se vastaavasti aiemmin 1990luvulla kasvoi yli miljoonan . On huomattava , että työttömyys väheni , vaikka työvoiman määrä samaan aikaan kasvoi merkittävästi .
Mainly on account of an increasing participation rate , labour force growth has accelerated since 1997 , standing at an average annual rate of 0.9% , compared with 0.4% earlier in the decade .
Työvoiman määrän kasvun nopeutuminen vuodesta 1997 lähtien on perustunut lähinnä työvoimaosuuden kasvuun . Vuodesta 1997 lähtien työvoiman määrä on kasvanut keskimäärin 0,9 % vuodessa , kun 1990-luvun vuotuinen kasvuvauhti ennen tätä oli 0,4 %.
The recent positive employment performance was to a large extent the result of the robust economic growth in the second half of the 1990s .
Viimeaikainen myönteinen työllisyyskehitys on johtunut pääasiassa vahvasta talouskasvusta 1990-luvun jälkipuoliskolla .
However , there are also signs that economic expansion has become more labourintensive compared with the previous period of strong growth in the late 1980s .
On kuitenkin merkkejä siitä , että talouskasvu on työvoimavaltaisempaa kuin edellinen voimakas kasvu 1980-luvun lopulla .
This seems to be confirmed when employment is measured in terms of full-time equivalents rather than simply by the number of people employed .
Käsitys vahvistuu , kun työllisyyttä mitataan kokopäivätyöksi muuttamisen eikä ainoastaan työntekijöiden lukumäärän avulla .
One explanation could be that , by contrast with the late 1980s , real labour cost developments have remained moderate during the current upturn , owing to wage moderation and cuts in employers » social security contributions for certain groups in some countries .
Yksi selitys ilmiöön saattaa olla se , että toisin kuin 1980luvun lopulla , reaalisten työvoimakustannusten kasvu on nykyisen talouskasvun aikana pysynyt vähäisenä , mikä johtuu palkkamaltista ja siitä , että joissakin maissa on pienennetty työnantajien maksamia tiettyjen työntekijäryhmien sosiaaliturvamaksuja .
Moreover , the favourable employment developments should also have been facilitated by labour market reforms , such as measures to promote flexible and part-time jobs , financial incentives to employ low-skilled workers and tighter entitlement conditions for unemployment benefits .
Lisäksi suotuisaa työllisyyskehitystä ovat saattaneet voimistaa työmarkkinauudistukset , joita ovat esimerkiksi joustaviin työsopimuksiin ja osa-aikatyöhön kannustavat toimet , taloudelliset kannustimet vähän koulutettujen työntekijöiden palkkaamiseksi ja työttömyyskorvausten ehtojen tiukennukset .
All groups , including those with high levels of unemployment , are benefiting from the improvements in the labour market All groups , in particular those most affected by high unemployment , such as women , young people , older people , the low-skilled and the long-term unemployed , have experienced a decline in unemployment since 1997 .
Työmarkkinoiden kohentuminen vähentää työttömyyttä kaikissa ryhmissä Työttömyys on vähentynyt vuodesta 1997 lähtien kaikissa työttömien ryhmissä , mutta erityisesti niissä , joiden työttömyysasteet ovat korkeimmat . Näitä ovat esimerkiksi naiset , nuoret , iäkkäät , vähän koulutetut ja pitkäaikaistyöttömät .
First , the female unemployment rate fell by 3.4 percentage points from June 1997 to 10.7% in December 2000 , compared with a fall of 2.6 percentage points to 7.2% in December 2000 for male unemployment .
Naisten työttömyysaste laski 3,4 prosenttiyksikköä kesäkuusta 1997 ja oli 10,7 % joulukuussa 2000 . Miesten työttömyysaste laski samanaikaisesti 2,6 prosenttiyksikköä eli 7,2 prosenttiin .
This may be explained by the marked rise in employment in the services sector , where around 80 % of female employment is concentrated and where part-time employment is most widespread , by the increasing proportion of women with tertiary education and by tax relief for childcare expenses in some countries .
Tämä saattaa selittyä siten , että palvelualan työllisyys koheni selvästi , ja noin 80 % naisista työskentelee palvelualalla , jolla myös osaaikatyöskentely on kaikkein yleisintä . Naisten työttömyysasteen laskuun ovat vaikuttaneet myös naisten korkeakoulutasoisen koulutuksen lisääntyminen ja joissakin maissa tehdyt lastenhoitoon liittyvät verohelpotukset .
Second , although youth unemployment ( among people aged under 25 ) in the euro area is still approximately twice as high as the overall unemployment rate , it has decreased sharply , from 23.5% in June 1997 to 16.6% in December 2000 .
Vaikka euroalueen nuorten ( alle 25-vuotiaat ) työttömyys on edelleen noin kaksinkertainen kokonaistyöttömyysasteeseen verrattuna , se on kuitenkin vähentynyt tuntuvasti eli vuoden 1997 kesäkuun 23,5 prosentista 16,6 prosenttiin joulukuussa 2000 .
This is all the more noticeable because the youth participation rate also increased , after having decreased steadily from 1987 to 1997 .
Tämä on sitäkin merkittävämpää , koska myös nuorten työvoimaosuus kasvoi pienennyttyään tasaisesti vuodesta 1987 vuoteen 1997 .
The cuts in social security contributions in many countries , along with the easing of regulations for fixed-term contracts and the introduction of initiatives aimed at promoting part-time employment , are likely to have contributed directly to raising the employability of young people , especially for those who are low-skilled or do not have any work experience .
Nuorten työllistymistä ovat todennäköisesti suoraan lisänneet useissa maissa toteutetut sosiaaliturvamaksujen leikkaukset , määräaikaisia työsopimuksia koskevien säännösten höllentäminen ja osa-aikatyöhön kannustavien aloitteiden käyttöönotto . Nämä toimet ovat todennäköisesti edistäneet varsinkin vähän koulutettujen ja työkokemusta vailla olevien nuorten työllistymistä .
The unemployment rate for low-skilled workers indeed decreased by 1.5 percentage points from 1997 to 12.5% in 1999 .
Vähän koulutettujen työttömyysaste onkin laskenut 1,5 prosenttiyksikköä vuodesta 1997 ja oli 12,5 % vuonna 1999 .
Moreover , special youth schemes , such as on-the-job training , placement assistance , apprenticeships and employment subsidies , may also have contributed .
Työttömyysasteen laskuun ovat lisäksi saattaneet vaikuttaa erityiset nuorille suunnatut järjestelyt , kuten työssä oppiminen , työhönsijoittautumisapu , oppisopimuskoulutus ja työllistämistuki .
Overall , around one-third of the total decrease in unemployment is attributable to this group , even though it represented only 12 % of the labour force .
Kaiken kaikkiaan koko työttömyyden vähenemisestä noin kolmasosa johtuu tämän ryhmän työttömyyden vähenemisestä , vaikka ryhmän osuus koko työvoimasta onkin ainoastaan 12 %.
The unemployment rate for older people ( aged between 55 and 59 years ) , which has more than doubled over the past two decades , fell by over 1 percentage point from 1997 to 11.1% in 1999 .
Vanhempien ( 55 -- 59-vuotiaiden ) työttömyysaste , joka yli kaksinkertaistui kahden viime vuosikymmenen aikana , laski vuodesta 1997 yli prosenttiyksikön ja oli 11,1 % vuonna 1999 .
Third , the number of long-term unemployed appears to have decreased faster than overall unemployment .
Pitkäaikaistyöttömien määrä näyttää vähentyneen nopeammin kuin työttömien kokonaismäärä .
Data for 2000 are not yet available , but the proportion of those unemployed for more than a year to total unemployment decreased by 2.4 percentage points between 1997 and 1999 , after rising sharply earlier in the 1990s .
Vuoden 2000 tiedot eivät ole vielä käytettävissä , mutta yli vuoden työttömänä olleiden osuus työttömien kokonaismäärästä väheni 2,4 prosenttiyksikköä vuosina 1997 -- 1999 , kun se 1990-luvun alkupuolella oli kasvanut voimakkaasti .
Long-term unemployment probably benefited from the economic recovery , but also from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and increasing work incentives .
Pitkäaikaistyöttömyys on ilmeisesti hyötynyt talouskasvusta , mutta myös työmarkkinauudistuksista , joilla on pyritty parantamaan erityisesti kaikista heikoimmassa asemassa olevien työllistymistä ja kehittämään työn kannustimia .
However , long-term unemployment still accounts for around half of total unemployment .
Pitkäaikaistyöttömyyden osuus on kuitenkin yhä noin puolet kokonaistyöttömyydestä .
Further falls in unemployment require structural reform and continuing wage moderation Overall , the decline in unemployment since 1997 has been significant .
Työttömyyden vähenemiseksi edelleen tarvitaan rakenneuudistusta ja jatkuvaa palkkamalttia Kaiken kaikkiaan työttömyys on vähentynyt huomattavasti vuodesta 1997 lähtien . Jotta se edelleen vähenisi kestävällä tavalla , tulevina vuosina tarvitaan palkkamalttia ja euroalueen työmarkkinauudistusten jatkamista .
A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate , in addition to wage moderation , ongoing reforms in the labour markets of the euro area .
Uudistusten tarve on sitäkin suurempi , koska rekrytointiongelmat lisääntyvät joillakin toimialoilla ja koska on mahdollista , että joissakin maissa alkaa esiintyä työvoimapulaa keskipitkällä aikavälillä .
This is needed all the more urgently because of rising recruitment difficulties in some sectors and possible risks that some countries will experience labour shortages in the medium term .
Koska työttömiä on vielä paljon ja samanaikaisesti kuitenkin avoimia työpaikkoja runsaasti , työmarkkinoiden kysyntä ja tarjonta eivät näytä kohtaavan .
In particular , the coexistence of still high unemployment and numerous unfilled vacancies may suggest a mismatch between labour supply and demand , which may be due to , inter alia , a skills mismatch , geographical mismatch , inactivity traps and inadequate wage structures .
Tämä saattaa johtua muun muassa työmarkkinoiden ammatillisista ja alueellisista kohtaanto-ongelmista , työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämiseen johtavista kannustinongelmista ja palkkarakenteen heikkouksista . Tilanne edellyttää toimenpiteitä , joilla puututaan niihin syihin , jotka johtavat kohtaanto-ongelmien syntymiseen .
This situation would call for targeted measures aimed at the underlying source of the mismatch , such as a training and education policy , the reduction of factors limiting labour mobility , and incentives for unemployed or inactive people to re-enter the labour market .
Näitä toimenpiteitä ovat esimerkiksi koulutuspoliittiset toimet , työvoiman liikkuvuutta rajoittavien tekijöiden vähentäminen sekä kannustimet , joilla työttömät tai työvoimaan kuulumattomat saadaan palaamaan työmarkkinoille .
ECB -* Annual Report -* 2000 Chart 15
EKP : n vuosikertomus -* 2000
seasonally adjusted ) annual change in millions ( left-hand scale ) % of the labour force ( right-hand scale ) 3.0 2.5 2.0 11.0 1.5 1.0 0.5 0.0 9.5 - 0.5 - 1.0 - 1.5 1994 1996 1998 2000 9.0 10.5 10.0 12.0 11.5
Ikäryhmittäinen tarkastelu osoittaa , että vaikka nuorten työttömyys vuonna 2000 oli yhä kaksinkertainen kokonaistyöttömyysasteeseen verrattuna , se väheni kaiken kaikkiaan vuonna 2000 .
8.5 Source : Eurostat .
Joulukuusta 1999 joulukuuhun 2000 ikäryhmän työttömyysaste laski 18,0 prosentista 16,6 prosenttiin .
The decline in unemployment was accompanied by a marked increase in the labour force . Labour force growth is estimated to have risen slightly , from 0.8% in 1999 to around 1 % in 2000 .
Nuorten työttömyys ei kuitenkaan vähentynyt yhtä paljon kuin vuonna 1999 , jolloin nuorten työttömien määrä väheni yli 340 000 : lla . Vuonna 2000 nuorten työttömien määrä väheni sitä vastoin 311 000 : lla .
This increase may be attributable at least in part to the economic upturn which , by increasing the likelihood of finding a job , provides a greater incentive to participate in the labour market .
Tämä viittaa siihen , että nuorten työvoimaosuus kasvaa edelleen . Noin neljäsosan koko työttömyyden vähenemisestä voidaan kuitenkin katsoa johtuneen nuorten työttömyyden vähenemisestä vuonna 2000 , vaikka nuorten osuus koko työvoimasta olikin vain noin 12 %.
It is also related to a shift in the composition of the population , which is increasing the relative weight of middle-age groups , the participation rate of which is generally higher than that of other groups .
Sitä vastoin 25-vuotiaiden ja sitä vanhempien työttömyys väheni vuonna 2000 enemmän kuin vuonna 1999 . Ikäryhmän työttömyysaste laski vuoden 1999
The breakdown by age shows that although youth unemployment was still twice as high as the total unemployment rate , overall , it decreased in 2000 , from 18.0% in December 1999 to 16.6% in December 2000 .
joulukuun 8,4 prosentista 7,6 prosenttiin joulukuussa 2000 . Näin ollen ikäryhmän työttömien määrä väheni 820 000 : lla ( vastaavasti vuonna 1999 se oli vähentynyt 725 000 : lla ) .
This decrease was nevertheless slightly smaller than that in 1999 , when youth unemployment fell by more than 340,000 , compared with 311,000 in 2000 , and could be indicative of a continued increase in the participation rate of this age group .
Tämä työttömyysasteiden tasaantuminen , joka saattaa johtua työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmien asteittaisesta vähenemisestä , ei kuitenkaan enää ollut yhtä selvää kuin vuonna 1999 . Myös erot euroalueen maiden työttömyysasteissa pienenivät edelleen vuonna 2000 .
However , around a quarter of the total decline in unemployment was still attributable to the fall in youth unemployment in 2000 , even though this group represented only around 12 % of the total labour force .
Nopean talouskasvunsa ansiosta Irlanti ja Suomi kasvattivat rahoitusylijäämiään vuonna 2000 huomattavasti eli yli 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT : hen .
By contrast , the decline in unemployment for those aged 25 years and above was greater in 2000 than in 1999 .
Irlannissa koheneminen johtui osittain myös siitä , että ylijäämää vuonna 1999 supistaneen poikkeuksellisen ja kertaluonteisen tekijän vaikutus lakkasi .
This rate fell from 8.4% in December 1999 to 7.6% in December 2000 , i.e. a fall of 820,000 in the number of unemployed people ( compared with 725,000 in 1999 ) . In 2000 , both male and female unemployment rates declined , from 8.3% in 1999 to 7.4% in 2000 for males and from 12.2% to 11.1% for females , and the gap between average male and female unemployment rates narrowed slightly .
Kaikissa muissa euroalueen maissa BKT : hen suhteutetut julkisen talouden rahoitusjäämät kohenivat 0 -- 1 prosenttiyksikköä . Kun UMTStoimiluvista saatuja myyntituloja ei oteta huomioon , BKT : hen suhteutettu julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2000 yli 0,5 % vain viidessä maassa ( Saksa , Ranska , Italia , Portugali ) , kun tällaisia maita vuonna 1999 oli seitsemän .
The continued convergence of unemployment rates across age and gender groups , which could reflect a gradual reduction of the mismatch in the labour market , was nonetheless slightly less pronounced than in 1999 .
Portugalin , Itävallan ja Italian alijäämäsuhteet olivat euroalueen suurimmat . Maat kuuluivat myös niihin , joissa julkisen talouden rahoitusaseman vakauttaminen
Finally , the dispersion of unemployment rates between euro area countries decreased further in 2000 , with the most significant reductions generally occurring in the countries with the highest levels of unemployment . 5
Julkisen talouden rahoitusasemassa kohennusta vuonna 2000 Euroalueen maiden julkisen talouden rahoitusasema koheni edelleen vuonna 2000 . Pääasiassa tämä perustui suhdannetekijöiden vaikutukseen sekä siihen , että monet maat saivat tuloja kolmannen sukupolven matkapuhelinten ( UMTS ) toimilupien myynnistä .
Fiscal developments Table 5 , column 5 ) . Sales of UMTS licences contributed 1.1% of GDP to the improvement in the euro area aggregate budget balance .
Eurostatin tuoreimpien tilastojen mukaan euroalueen maiden julkisen talouden keskimääräinen ylijäämä vuonna 2000 oli 0,3 % suhteessa BKT : hen ( ks . taulukon 5 sarake 5 ) .
Even excluding these one-off windfall proceeds , the budget balance improved in all euro area countries as a result of the impact of strong economic growth on tax revenue and unemployment-related expenditure . On average , a deficit-to-GDP ratio of 0.8% of
UMTStoimilupien myynnistä saatujen tulojen osuus koko euroalueen rahoitusjäämäsuhteen kohenemisesta oli 1,1 prosenttiyksikköä . Ilman näitä kertaluonteisia myyntitulojakin kaikkien euroalueen maiden rahoitusjäämät paranivat , koska voimakas talouskasvu kasvatti verokertymää ja supisti työttömyydestä aiheutuvia menoja .
Budget balances improved in 2000 The budget balances of euro area governments continued to improve in 2000 , mainly as a result of the sale of UMTS licences in a number of countries and because of cyclical factors .
Jos UMTS-toimilupien myyntituloja ei oteta huomioon , euroalueella oli keskimäärin 0,8 prosentin suuruinen BKT : hen suhteutettu julkisen talouden alijäämä .
According to the latest data available from Eurostat , a surplus of 0.3% of GDP was achieved on average ( see
Vuonna 1999 vastaava alijäämäsuhde oli 1,2 % ( ks . taulukon 5 sarake 6 ) .
ECB -* Annual Report -* 2000
Vuosia 1999 -- 2000 koskeneiden
General government surplus (+) or deficit (-) 1997 1998 1999 2000 including UMTS proceeds 0.3 0.0 1.3 - 0.3 - 1.3 4.5 - 0.3 5.3 2.0 - 1.1 - 1.4 6.7 2000 excluding UMTS proceeds - 0.8 0.0 - 1.2 - 0.4 - 1.3 4.5 - 1.5 5.3 1.3 - 1.5 - 1.7 6.7
Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) 1997 1998 1999 2000 ml . UMTS-tulot 0,3 0,0 1,3 - 0,3 - 1,3 4,5 - 0,3 5,3 2,0 - 1,1 - 1,4 6,7 2000 pl .
Euro area Belgium Germany Spain France Ireland Italy Luxembourg The Netherlands Austria Portugal Finland - 2.6 - 1.9 - 2.7 - 3.2 - 3.0 0.7 - 2.7 3.6 - 1.1 - 1.7 - 2.7 - 1.5
UMTS-tulot - 0,8 0,0 - 1,2 - 0,4 - 1,3 4,5 - 1,5 5,3 1,3 - 1,5 - 1,7 6,7 Euroalue Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi
General government gross debt 1997 Euro area Belgium Germany Spain France Ireland Italy Luxembourg The Netherlands Austria Portugal Finland 74.8 125.3 60.9 66.7 59.3 65.1 120.1 6.0 70.0 64.7 59.1 54.1 1998 73.1 119.8 60.7 64.7 59.7 55.0 116.2 6.4 66.8 63.9 55.3 48.8 1999 72.0 116.4 61.1 63.4 58.7 50.1 114.5 6.0 63.2 64.7 55.0 46.9 2000 69.7 110.9 60.2 60.6 58.0 39.1 110.2 5.3 56.3 62.8 53.8 44.0
Julkisen talouden bruttovelka 1997 Euroalue Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi 74,8 125,3 60,9 66,7 59,3 65,1 120,1 6,0 70,0 64,7 59,1 54,1 1998 73,1 119,8 60,7 64,7 59,7 55,0 116,2 6,4 66,8 63,9 55,3 48,8 1999 72,0 116,4 61,1 63,4 58,7 50,1 114,5 6,0 63,2 64,7 55,0 46,9 2000 69,7 110,9 60,2 60,6 58,0 39,1 110,2 5,3 56,3 62,8 53,8 44,0
Sources : Eurostat and the ECB for euro area aggregates .
Lähteet : Euroalueen yhteenlaskettujen tietojen osalta Eurostat ja EKP .
GDP was recorded ( net of UMTS proceeds ) , compared with 1.2% in 1999 ( see Table 5 , column 6 ) . The deficit targets of the 1999 / 2000 updated stability programmes were met in virtually all euro area countries .
edistyi vain vähän vuonna 2000 . Espanjassa ja Belgiassa julkisen talouden rahoitusasema saatiin tasapainoon tai miltei tasapainoon , ja Irlannissa , Luxemburgissa , Alankomaissa ja Suomessa se oli edellisvuotiseen tapaan ylijäämäinen .
Underlying the overall picture for the euro area are some considerable differences between fiscal developments in the individual countries .
Euroalueen BKT : hen suhteutettu julkisen talouden keskimääräinen velka supistui 2,3 prosenttiyksikköä ja oli 69,7 %.
Ireland and Finland further increased their budget surplus ratios substantially in 2000 , by more than 2 percentage points , aided by high economic growth and , in the case of Ireland , by an
Vuonna 2000 velkasuhde pieneni kaikissa euroalueen maissa . Alankomaissa , Belgiassa , Italiassa ja Irlannissa velkasuhde pieneni yli 4 prosenttiyksikköä .
exceptional one-off factor in 1999 which had a downward effect on the surplus .
roalueen keskimääräistä velkasuhdetta 0,3 prosenttiyksikköä vuonna 2000 .
In all other euro area countries , balances improved by 0 % to 1 % of GDP .
Tällaiset korjaukset johtuvat mm .
As a result , only five countries ( Germany , France , Italy , Austria and Portugal ) showed a deficit excluding UMTS proceeds of above 0.5% of GDP in 2000 , compared with seven countries in 1999 .
rahoitustaloustoimista , joiden vaikutuksesta alijäämä ei muutu , mutta velka muuttuu . Alijäämä-velkakorjauksiin sisältyi mm .