natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reproduction for educational and non-commercial purposes is permitted provided that the source is acknowledged . The cut-off date for the statistics included in this Report was 14 April 2000 , with the exception of the HICPs published on 18 April 2000 .
Kopiointi on sallittu ei-kaupallisiin ja opetustarkoituksiin , kunhan lähde mainitaan . Tämän vuosikertomuksen luvut perustuvat 14.4.2000 käytettävissä olleisiin tietoihin lukuun ottamatta 18.4.2000 julkaistuja YKHI-tilastoja .
ISBN 92-9181-061-4 + 49 69 1344 0 http://www.ecb.int + 49 69 1344 6000 411 144 ecb d
+ 49 69 1344 0 http://www.ecb.int + 49 69 1344 6000 411 144 ecb d ISBN 92-9181-063-0
Introduction and country summaries
Johdanto ja maittaiset yhteenvedot
Chapter I Key aspects of the examination of economic convergence in 2000 8
Luku I Keskeisiä näkökohtia taloudellisen lähentymisen arvioinnissa vuonna 2000 8
Chapter 1I Convergence criteria 1 Greece 1.1 Price developments 1.2 Fiscal developments 1.3 Exchange rate developments 1.4 Long-term interest rate developments 1.5 Concluding summary Sweden 2.1 Price developments 2.2 Fiscal developments 2.3 Exchange rate developments 2.4 Long-term interest rate developments 2.5 Concluding summary 16 16 19 22 24 25 49 49 51 53 54 54 77
Luku 1I Lähentymiskriteerit 1 Kreikka 1.1 Hintakehitys 1.2 Julkisen talouden kehitys 1.3 Valuuttakurssikehitys 1.4 Pitkien korkojen kehitys 1.5 Lopputiivistelmä Ruotsi 2.1 Hintakehitys 2.2 Julkisen talouden kehitys 2.3 Valuuttakurssikehitys 2.4 Pitkien korkojen kehitys 2.5 Lopputiivistelmä 16 16 16 18 22 23 24 39 39 40 43 43 44 58
Annex : Statistical methodology on convergence indicators
Lähentymisindikaattoreita koskevien tilastojen laskentamenetelmät
Chapter III Compatibility of national legislation with the Treaty 1 Introduction 1.1 General remarks 1.2 Denmark and the United Kingdom Scope of adaptation 2.1 Areas of adaptation 2.2 Central bank independence 2.3 « Compatibility » versus « harmonisation » Legal integration of NCBs into the ESCB 3.1 Statutory objectives 3.2 Tasks 3.3 Instruments 3.4 Organisation 3.5 Financial provisions 3.6 Miscellaneous 82 82 82 83 83 83 84 84 85 85 85 85 86 86
Luku III Kansallisen lainsäädännön sopusointuisuus perustamissopimuksen kanssa 1 Johdanto 1.1 Yleistä 1.2 Tanska ja Iso-Britannia Mukautusten soveltamisala 2.1 Mukautettavat alueet 2.2 Keskuspankkien riippumattomuus 2.3 « Sopusointu » ja « yhdenmukaistaminen » Kansallisten keskuspankkien oikeudellinen integroituminen EKPJ : hin 3.1 Laissa säädetyt tavoitteet 3.2 Tehtävät 3.3 Välineet 3.4 Organisaatio 3.5 Taloutta koskevat määräykset 3.6 Muut määräykset 64 64 64 64 65 65 65 65 66 66 67 67 67 67 67
ECB Convergence Report -* 2000
EKP -* Lähentymisraportti -* 2000
Legislation other than the statutes of NCBs 4.1 Banknotes 4.2 Coins 4.3 Foreign reserve management 4.4 Exchange rate policy 4.5 Miscellaneous Country assessments 5.1 Greece 5.2 Sweden
Muu 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 lainsäädäntö kuin kansallisten keskuspankkien perussäännöt Setelit Metallirahat Valuuttavarantojen hoito Valuuttakurssipolitiikka Muut alueet
Others BIS BPM4 BPM5 CDs c.i.f. CPI ECB ECU EMI ESA 95 ESCB EU EUR f.o.b. GDP HICP ILO IMF MFIs NCBs repos SITC Rev. 3 Bank for International Settlements IMF Balance of Payments Manual ( 4th edition ) IMF Balance of Payments Manual ( 5th edition ) certificates of deposit cost , insurance and freight at the importer 's border Consumer Price Index European Central Bank European Currency Unit European Monetary Institute European System of Accounts 1995 European System of Central Banks European Union euro free on board at the exporter 's border gross domestic product Harmonised Index of Consumer Prices International Labour Organization International Monetary Fund Monetary Financial Institutions national central banks repurchase agreements Standard International Trade Classification ( revision 3 )
Muut BIS BKT BPM4 BPM5 cif ECU EKP EKPJ EKT 95 EMI EU EUR / Euros fob ILO IMF KHI OECD repo SITC Rev. 3 YKHI Kansainvälinen järjestelypankki bruttokansantuote IMF : n maksutasekäsikirja ( 4 . laitos ) IMF : n maksutasekäsikirja ( 5 .
In accordance with Community practice , the EU countries are listed in this Report using the alphabetical order of the country names in the national languages .
laitos ) kulut , vakuutus ja rahti hintaan luettuina Euroopan valuuttayksikkö Euroopan keskuspankki Euroopan keskuspankkijärjestelmä Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 Euroopan rahapoliittinen instituutti Euroopan unioni Euro vapaasti laivassa Kansainvälinen työjärjestö Kansainvälinen valuuttarahasto kuluttajahintaindeksi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö takaisinostosopimukseen perustuva käänteisoperaatio kansainvälinen ulkomaankaupan tavaranimikkeistö ( 3 . tarkistettu laitos ) yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi
Introduction In this year 's Report under Article 122 ( 2 ) of the Treaty establishing the European Community ( the « Treaty ") , the European Central Bank ( ECB ) uses the framework applied in the Convergence Report produced by the European Monetary Institute ( EMI ) in March 1998 to examine , with regard to Greece and Sweden , the achievement of a high degree of sustainable convergence , as well as compliance with the statutory requirements to be fulfilled in order for national central banks ( NCBs ) to become an integral part of the European System of Central Banks ( ESCB ) .
Johdanto Tässä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artiklan 122 kohdan 2 mukaisessa vuoden 2000 raportissaan Euroopan keskuspankki ( EKP ) tarkastelee , ovatko Kreikka ja Ruotsi saavuttaneet kestävän lähentymisen korkean tason ja ovatko niiden kansalliset keskuspankit täyttäneet säädetyt vaatimukset tullakseen erottamattomaksi osaksi Euroopan keskuspankkijärjestelmää ( EKPJ ) . EKP on käyttänyt tarkastelussaan Euroopan rahapoliittisen instituutin ( EMI ) maaliskuussa 1998 julkaisemassa lähentymisraportissa sovellettua arviointikehikkoa .
With regard to Greece , it is also noted that the Minister of National Economy and Finance of Greece addressed a letter to the President of the ECB on 9 March 2000 , requesting the evaluation of Greece 's application regarding the abrogation of its status as a Member State with a derogation .
Kreikasta todetaan , että Kreikan kansantalous - ja valtiovarainministeri on toimittanut 9.3.2000 EKP : n pääjohtajalle kirjeen , jossa pyydetään arvioimaan Kreikan anomusta Kreikkaa koskevan poikkeuksen kumoamiseksi .
Following the introduction of the euro on 1 January 1999 , four EU Member States are not yet full participants in Economic and Monetary Union ( EMU ) .
Euron 1.1.1999 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen neljä EU : n jäsenvaltioista ei vielä ole täysjäseninä talous - ja rahaliitossa ( EMU ) .
In accordance with the terms of the relevant protocols , annexed to the Treaty , concerning Denmark and the United Kingdom respectively , these countries gave notification that they would not participate in Stage Three of EMU on 1 January 1999 .
Ne ovat ilmoittaneet perustamissopimuksen liitteenä olevissa Tanskaa ja Isoa-Britanniaa koskevissa pöytäkirjoissa edellytetyllä tavalla , etteivät ne osallistu EMUn 1.1.1999 alkavaan kolmanteen vaiheeseen .
As a consequence , Convergence Reports for these two Member States only have to be provided if they so request .
Tästä seuraa , että kummastakaan jäsenvaltiosta ei ole laadittava lähentymisraporttia , elleivät ne itse pyydä sitä .
Since no such request has been made , this year 's Convergence Report covers only Greece and Sweden .
Koska tällaisia pyyntöjä ei ole esitetty , vuoden 2000 lähentymisraportissa käsitellään vain Kreikkaa ja Ruotsia .
In producing this Report , the ECB fulfils the requirement of Article 122 ( 2 ) in conjunction with Article 121 ( 1 ) of the Treaty to report to the Council of the European Union ( Council ) at least once every two years or at the request of a Member State with a derogation « on the progress made in the fulfilment by the Member States of their obligations regarding the achievement of economic and monetary union » .
Laatimalla tämän raportin EKP täyttää perustamissopimuksen artiklan 122 kohdassa 2 sekä artiklan 121 kohdassa 1 asetetun tehtävän , jonka mukaan Euroopan unionin neuvostolle ( neuvosto ) on annettava raportteja « jäsenvaltioiden edistymisestä talous - ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien jäsenvaltioiden velvollisuuksien täyttämisessä » vähintään kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä , jota koskee poikkeus .
The same mandate has been given to the European Commission , and the two reports have been submitted to the Council in parallel .
Sama tehtävä on annettu Euroopan komissiolle .
Both reports represent the starting-point of the procedure under Article 122 ( 2 ) , which will entail the following additional steps : -*
EKP : n ja komission raportit on toimitettu neuvostolle samanaikaisesti . Molemmat raportit ovat lähtökohtana artiklan 122 kohdassa 2 tarkoitetulle menettelylle , joka etenee vaiheittain seuraavasti :
the European Commission will prepare a proposal for those Member States whose derogation is to be abrogated ;
-* Euroopan komissio laatii ehdotuksen jäsenvaltioista , joita koskevat poikkeukset on kumottava .
the European Parliament will be consulted ;
Euroopan parlamenttia kuullaan .
the Council , meeting in the composition of the Heads of State or Government , will discuss the issues ;
Valtion - tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuva neuvosto keskustelee asiasta .
and , finally , the ECOFIN Council , acting by a qualified majority on a proposal of the European Commission , will decide , on the basis of the criteria set out in Article 121 ( 1 ) , which Member States with a derogation fulfil the necessary conditions to abrogate the derogations for the Member States concerned .
Ecofin-neuvosto päättää määräenemmistöllä Euroopan komission ehdotuksesta artiklan 121 kohdassa 1 määriteltyjen kriteerien perusteella , mitkä niistä jäsenvaltioista , joita koskee poikkeus , täyttävät vaadittavat edellytykset , jotta poikkeukset niiden osalta voitaisiin kumota .
This year 's Convergence Report contains three chapters .
Tässä vuoden 2000 lähentymisraportissa on kolme lukua .
Chapter I describes the key aspects of the examination of economic convergence in 2000 .
Luvussa I käsitellään keskeisiä näkökohtia taloudellisen lähentymisen arvioinnissa vuonna 2000 .
Chapter II assesses the state of economic convergence in Greece and Sweden , and Chapter III investigates compliance with the statutory requirements to be fulfilled by NCBs in order for them to become an integral part of the ESCB .
Luvussa II arvioidaan taloudellista lähentymistä Kreikassa ja Ruotsissa ja luvussa III tarkastellaan , miten näiden maiden kansalliset keskuspankit ovat täyttäneet säädetyt vaatimukset tullakseen erottamattomaksi osaksi EKPJ : tä .
Country summaries Greece Over the reference period from April 1999 to March 2000 Greece achieved a 12-month average rate of HICP inflation of 2.0% , which is below the reference value stipulated by the Treaty .
Maittaiset yhteenvedot Kreikka Huhtikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ulottuneen tarkastelujakson aikana Kreikan 12 kuukauden YKHI-inflaatiovauhti on ollut keskimäärin 2,0 % eli viitearvoa hitaampi .
In 1999 as a whole the inflation rate was at the reference value and , since January 2000 , Greece has achieved a rate of HICP inflation which is below the reference value .
Koko vuonna 1999 Kreikan YKHI-inflaatiovauhti oli viitearvon mukainen , ja tammikuusta 2000 lähtien se on ollut viitearvoa hitaampi .
Seen over the period since 1998 , HICP inflation in Greece has been reduced significantly and is now closer to a level which can generally be considered to be consistent with price stability .
Kreikan YKHI-inflaatiovauhti on hidastunut merkittävästi vuodesta 1998 lähtien ja on nyt lähellä tasoa , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , a clear trend towards lower inflation is discernible in Greece , with the CPI rate falling from 20.4% in 1990 to 2.6% in 1999 ( HICP rate in 1999 : 2.1% ) .
Kreikan inflaatiovauhti on ollut selvästi hidastumassa , sillä kuluttajahintainflaatiovauhti on hidastunut vuonna 1990 olleesta 20,4 prosentista 2,6 prosenttiin vuonna 1999 ( YKHI-inflaatiovauhti oli 2,1 % vuonna 1999 ) .
At the same time , the increase in compensation per employee decelerated from 12.2% in 1995 to 4.8% in 1999 .
Samaan aikaan työntekijää kohti laskettujen palkkakustannusten nousuvauhti on hidastunut vuonna 1995 olleesta 12,2 prosentista 4,8 prosenttiin vuonna 1999 .
Due attention needs to be paid to the fact that the recent reduction in inflation rates is partly attributable to temporary factors and that oil price changes have a relatively stronger impact on price developments in Greece than in the EU as a whole .
On huomattava , että inflaatiovauhdin viimeaikainen hidastuminen johtuu osittain tilapäisesti vaikuttavista tekijöistä ja että öljyn hinnan muutokset vaikuttavat Kreikan hintakehitykseen suhteellisesti voimakkaammin kuin koko EU : n hintakehitykseen .
Looking ahead , recent forecasts suggest inflation rates of between 2.2% and 2.4% in 2000 and of between 2.3% and 2.7% in 2001 .
Viimeaikaisten ennusteiden mukaan inflaatiovauhdin arvioidaan olevan 2,2 -- 2,4 % vuonna 2000 ja 2,3 -- 2,7 % vuonna 2001 .
Future price developments in Greece are subject to a number of upward risks .
Kreikan tulevaan hintakehitykseen kohdistuu useita inflaation kiihtymiseen viittaavia riskejä .
In 2000 and 2001 inflation rates will be influenced upwards as the recent cuts in indirect taxes will cease to have an impact .
Vuosina 2000 ja 2001 inflaatiovauhteja saattaa nopeuttaa se , että välillisen verotuksen viimeaikaisen keventämisen vaikutus lakkaa .
It remains uncertain as to whether the non-renewal of the gentleman 's agreements with commercial and industrial enterprises , as well as service providers , will result in upward price pressure .
On epävarmaa , seuraisiko teollisuuden ja kaupan sekä palvelusektorin yritysten kanssa solmittujen herrasmiessopimusten uusimatta jättämisestä hintojen nousupaineita .
Moreover , an eventual alignment of Greek interest rates with those in the euro area and the depreciation of the drachma towards its conversion rate will exert upward pressure on prices .
Kreikan korkojen mahdollinen asettuminen samalle tasolle euroalueen korkojen kanssa sekä drakman heikkeneminen kohti muuntokurssiaan aiheuttavat hintojen nousupaineita .
Therefore , the sustainability of the positive development with regard to the inflation performance is subject to upside risks and continued efforts to support further sustained price stability are of particular importance for Greece .
Tämän vuoksi suotuisan inflaatiokehityksen kestävyyteen kohdistuu inflaation kiihtymiseen viittaavia riskejä ja Kreikan kannalta on erityisen tärkeää , että hintavakautta pyritään jatkuvasti tukemaan .
Containing pressure on compensation and on prices -- without further reliance on one-off special measures -- crucially hinges upon the credibility of the authorities » overall strategy .
Palkkakustannusten ja hintojen nousupaineiden hillitseminen ilman kertaluonteisiin erityistoimenpiteisiin turvautumista riippuu olennaisesti siitä , miten uskottava hallituksen yleinen strategia on .
In particular , this relates to the conduct of fiscal policies , as well as to structural policies aimed at improving the functioning of product and labour markets .
Tämä pätee erityisesti finanssipolitiikkaan sekä rakennepolitiikkaan , jolla pyritään parantamaan hyödyke - ja työmarkkinoiden tehokkuutta .
Looking at fiscal policy , the 1999 general government deficit ratio was 1.6% , falling well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 104.4% , i.e. far above the 60 % reference value .
Finanssipolitiikan osalta voidaan todeta , että vuonna 1999 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen ( alijäämäsuhde ) oli 1,6 % eli selvästi alle 3 prosentin viitearvon , ja julkisen velan suhde BKT : hen ( velkasuhde ) oli 104,4 % eli huomattavasti 60 prosentin viitearvoa suurempi .
Compared with 1998 the deficit ratio has been reduced by 1.5 percentage points of GDP and the debt ratio by 1 percentage point of GDP .
Vuodesta 1998 alijäämäsuhde pieneni 1,5 prosenttiyksikköä ja velkasuhde 1 prosenttiyksikön .
Since 1998 the deficit ratio has not exceeded the ratio of public investment to GDP .
Vuodesta 1998 lähtien alijäämäsuhde ei ole ylittänyt julkisten investointimenojen suhdetta BKT : hen .
In 2000 the deficit ratio is forecast to decrease to 1.3% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 103.7% .
Vuonna 2000 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 1,3 prosenttiin ja velkasuhteen 103,7 prosenttiin .
However , significant deficit-debt adjustments continue to have an adverse effect on debt developments , with the result that Greece 's public debt is falling only slowly , despite high primary surpluses and privatisation receipts .
BKT : hen suhteutetun julkisen velan kehitystä haittaavat kuitenkin edelleen huomattavat alijäämä -/ velkaoikaisut , joiden seurauksena Kreikan julkinen velka supistuu hitaasti , vaikka perusylijäämä on suuri ja yksityistämisistä saadaan paljon tuloja .
Notwithstanding the efforts and the substantial progress made towards improving the current fiscal situation , there must be an ongoing concern as to whether the ratio of government debt to GDP will be « sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace » and whether sustainability of the fiscal position has been achieved .
Huolimatta ponnisteluista julkisen talouden nykytilanteen parantamiseksi ja siinä saavutetusta huomattavasta edistymisestä on jatkuvasti kannettava huolta siitä , onko velkasuhde « riittävästi pienentyvä ja riittävän nopeasti viitearvoa lähestyvä » ja onko julkisen talouden rahoitusasema saatu kestävälle pohjalle .
Substantial primary surpluses and persistent , sizeable overall fiscal surpluses outperforming the targets of the Updated Greece Convergence Programme , together with greatly reduced deficit-debt adjustments , will be needed to reduce the debt ratio to 60 % within an appropriate period of time .
Jotta velkasuhde supistuisi 60 prosenttiin kohtuullisessa ajassa , tarvitaan huomattavia perusylijäämiä ja kestäviä , suurehkoja rahoitusylijäämiä , jotka ylittävät Kreikan tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteet , sekä huomattavasti nykyistä vähäisempiä alijäämä -/ velkaoikaisuja .
Tight fiscal policy will also be needed in order to contain inflationary pressures stemming from the above-mentioned relaxation of monetary conditions in the run-up to full membership of EMU .
Rahataloudellisen tilanteen helpottumisesta EMUn täysjäsenyyteen pyrittäessä on aiheutunut inflaatiopaineita , joiden kurissa pitämiseksi tarvitaan kireää finanssipolitiikkaa .
The Stability and Growth Pact also requires , as a medium-term objective , a
Myös vakaus - ja kasvusopimus edellyttää keskipitkän aikavälin tavoitteena , että julkisen talouden rahoitusasema on lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
budgetary position that is close to balance or in surplus . In the context of population ageing , increased efforts to reform the social security system are needed , while further progress in privatisation would reduce liabilities from the wider public sector .
Väestön ikääntymiseen liittyvien vaikutusten lieventämiseksi on tarpeen pontevammin uudistaa sosiaaliturvajärjestelmää ; yksityistämisiä edistämällä taas voitaisiin vähentää julkisen sektorin velkaantuneisuutta .
Furthermore , a speedier transposition of Single Market legislation into national law , further progress with regard to the liberalisation of a number of network industries and determined efforts to overcome structural rigidities in the labour market are warranted .
Lisäksi olisi syytä mukauttaa kansallista lainsäädäntöä nopeammin yhteismarkkinalainsäädäntöä vastaavaksi , edistää useiden verkkotalouden markkinoiden vapauttamista sekä pyrkiä määrätietoisesti poistamaan työmarkkinoiden rakenteellisia jäykkyyksiä .
The level of long-term interest rates reached 6.4% on average during the reference period from April 1999 to March 2000 , which is below the reference value .
Huhtikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ulottuneen tarkastelujakson aikana Kreikan pitkät korot olivat keskimäärin 6,4 % eli alle viitearvon .
In March 2000 the difference between Greek long-term interest rates and the euro area average stood at around 0.8 percentage point ;
Maaliskuussa 2000 Kreikan pitkien korkojen ja euroalueen keskimääräisten pitkien korkojen ero oli noin 0,8 prosenttiyksikköä ;
the difference between Greek short-term interest rates and the euro area average in the three months ending in March 2000 was 540 basis points .
tammi-maaliskuussa 2000 Kreikan lyhyiden korkojen ja euroalueen keskimääräisten lyhyiden korkojen ero oli 540 peruspistettä .
The Greek drachma has been participating in the exchange rate mechanism of the European Monetary System ( EMS ) since 16 March 1998 and it joined ERM II at the start of Stage Three of EMU .
Kreikan drakma on osallistunut Euroopan valuuttajärjestelmän eli EMSin valuuttakurssimekanismiin 16.3.1998 alkaen , ja EMUn kolmannen vaiheen alussa drakma liittyi ERM II : een .
During the twoyear reference period from April 1998 to March 2000 the drachma normally traded significantly above its central rates .
Huhtikuusta 1998 maaliskuuhun 2000 ulottuneen kahden vuoden pituisen tarkastelujakson aikana drakma pysytteli yleensä huomattavasti keskuskurssiensa yläpuolella .
Exchange rate volatility declined significantly during the reference period and the significant shortterm interest rate differentials also displayed a gradual decrease from September 1998 onwards .
Valuuttakurssin vaihtelu vaimeni huomattavasti tarkastelujakson aikana , ja lyhyiden korkojen erot , jotka olivat olleet huomattavia , alkoivat myös supistua vähitellen syyskuusta 1998 alkaen .
However , relatively high interest rate differentials played an important role during the reference period .
Suhteellisen suurten korkoerojen merkitys oli kuitenkin tarkastelujakson aikana keskeinen .
Foreign exchange interventions were conducted at times , aimed at limiting exchange rate variability .
Valuuttainterventioita tehtiin ajoittain valuuttakurssin vaihtelun rajoittamiseksi .
After a gradual depreciation during most of 1999 and a revaluation of the central rate by 3.5% in January 2000 , the drachma was quoted at GRD 333.89 against the euro in March 2000 , 2.0% above its new central rate .
Drakma heikkeni ensin asteittain suurimman osan vuotta 1999 , tammikuussa 2000 sen keskuskurssi revalvoitiin 3,5 prosentilla ja maaliskuussa 2000 drakman eurokurssi oli 333,89 eli 2,0 % vahvempi kuin sen uusi eurokeskuskurssi .
Throughout the reference period covered by this Report , Greece recorded current account deficits which can be partly interpreted as a result of the country 's need to finance investments .
Koko tarkastelujakson aikana Kreikassa oli vaihtotaseen alijäämä , minkä voidaan tulkita johtuvan osittain maan tarpeesta rahoittaa investointeja .
As far as the compatibility of Greek legislation -- including the Statute of the Bank of Greece -- with the requirements for the introduction of the euro laid down in the Treaty and the Statute of the ESCB is concerned , the following is noted .
Siitä , onko Kreikan lainsäädäntö -- sen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna -- sopusoinnussa niiden perustamissopimuksen ja EKPJ : n perussäännön määräysten kanssa , joiden noudattaminen on tarpeen euron käyttöön ottamiseksi , voidaan todeta seuraavaa .
Following the findings of the 1998 EMI Convergence Report , the Statute of the Bank of Greece was amended on 25 April 2000 to meet the requirements of the Treaty and the Statute of the ESCB for the full legal integration of the Bank of Greece into the ESCB .
EMIn vuoden 1998 lähentymisraportin pohjalta Kreikan keskuspankin perussääntöä muutettiin 25.4.2000 vastaamaan perustamissopimuksen ja EKPJ : n perussäännön määräyksiä Kreikan keskuspankin täydelliseksi integroitumiseksi EKPJ : hin .