natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This development is reflected in both the increase in the debt-to-GDP ratio and the annual growth Ta b l e A A n n u a l g row t h r a t e s o f d e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( percentages ; end of period ) 1998 Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Source : ECB .
Vuoden 2005 lopussa pitkäaikaisten velkapapereiden osuus velkapapereiTa u l u k ko A . Va l t i o i d e n l i i k ke e s e e n l a s ke m i e n ve l k a p a p e re i d e n v u o t u i n e n k a s v u va u h t i e u ro a l u e e l l a ( ajanjakson lopussa ) 1998 Julkisyhteisöt yhteensä Pitkäaikaiset Kiinteäkorkoiset Vaihtuvakorkoiset Lyhytaikaiset Lähde : EKP .
rate of debt securities issued by the general government sector in the euro area .
Ta u l u k ko B .
The latter rate stood at around 4.5% , on average , in the last four years ( see Table A ) . An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is predominantly undertaken by central government , which accounted for 93.8% of outstanding debt securities in December 2005 , with other general government responsible for the remaining 6.2% .
Va l t i o i d e n l i i k ke e s e e n l a s ke m i e n ve l k a p a p e re i d e n k a n n a n r a ke n n e e u ro a l u e e l l a ( prosentteina julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden kokonaismäärästä , ajanjakson lopussa ) 1998 Keskushallinto Pitkäaikaiset arvopaperit Lyhytaikaiset arvopaperit Muut julkisyhteisöt Pitkäaikaiset arvopaperit Lyhytaikaiset arvopaperit Julkisyhteisöt yhteensä Pitkäaikaiset Kiinteäkorkoiset Vaihtuvakorkoiset Lyhytaikaiset Julkisyhteisöt yhteensä , mrd .
Nevertheless , the other general government sector has been becoming more active .
euroa Lähde : EKP .
In fact , long-term debt accounted for 92.3% of outstanding debt securities at the end of 2005 , while the share of short-term debt securities was only 7.7% .
den kokonaiskannasta oli 92,3 %, kun taas lyhytaikaisten velkapapereiden osuus oli vain 7,7 %.
This is also consistent with the negative growth rate of short-term debt securities observed in 2005 .
Tämä käy myös yksiin sen kanssa , että lyhytaikaisten velkapapereiden kasvuvauhti oli negatiivinen .
The annual growth rate of long-term debt securities declined somewhat in 2005 , to 4.8% , from 5.7% in 2004 .
Pitkäaikaisten velkapapereiden vuotuinen kasvuvauhti oli 5,7 % vuonna 2004 ja 4,8 % vuonna 2005 eli se hidastui jonkin verran .
Table B indicates that the vast majority of long-term general government debt securities were issued at a fixed rate .
Taulukko B osoittaa , että valtaosa julkisyhteisöjen pitkäaikaisista velkapapereista oli kiinteäkorkoisia .
Over time , the share of long-term floating rate debt securities has decreased substantially , from 11.9% in 1998 to 7.9% in December 2005 . Underlying this development was the gradual decline witnessed towards the end of the 1990s in the term premium paid by some governments on long-term fixed rate securities in an environment of price stability .
Pitkäaikaisten vaihtuvakorkoisten velkapapereiden suhteellinen merkitys on kutistunut tuntuvasti : vuonna 1998 niiden osuus kokonaismäärästä oli 11,9 %, mutta joulukuussa 2005 enää 7,9 %. Tämän kehityksen taustalla oli se , että joidenkin valtioiden pitkäaikaisista kiinteäkorkoisista velkapapereista maksama korkolisä ( aikapreemio ) pieneni vähitellen 1990luvun lopulla hintavakauden vallitessa .
Nevertheless , the share of floating rate debt securities increased slightly in 2005 , to 7.9% , from 7.7% in 2004 .
Vaihtuvakorkoisten velkapapereiden osuus kasvoi silti hienokseltaan , sillä vuonna 2004 niiden osuus oli 7,7 % ja vuonna 2005 se oli 7,9 %.
The only country where the share of floating rate debt securities is significantly above the euro area average is Italy ( 21 %) , although this share has declined significantly since 1998 .
Italia on ainoa maa , jossa vaihtuvakorkoisten velkapapereiden osuus ( 21 %) on huomattavasti euroalueen keskiarvoa suurempi , joskin tämä osuus on supistunut huomattavasti vuodesta 1998 lähtien .
In the euro area , the rate of growth of long-term floating rate securities increased to 9.3% in 2005 , mirroring developments in the issuance of debt securities in other segments of the market , such as MFIs ( see Section 2.2 of this chapter ) . This increase may be related to the fact that floating rate securities were positively affected by the very low levels of short-term interest rates ( see Table A ) .
Vuonna 2005 pitkäaikaisten vaihtuvakorkoisten velkapapereiden kasvuvauhti euroalueella Kuvio A. Valtion velkapapereiden kanta euroalueella liikkeeseenlaskijamaittain vuonna 2005 ( prosentteina , ajanjakson lopussa ) AT 3,0 PT FI 1,9 1,3
Ta b l e B S t r u c t u re o f a m o u n t s o u t s t a n d i n g o f d e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( percentages of total debt securities issued by general government ; end of period ) 1998 Central government Long-term securities Short-term securities Other general government Long-term securities Short-term securities Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Total general government in EUR billions Source : ECB .
Kuvio B. Valtion velkapapereiden nettoemissiot euroalueella liikkeeseenlaskijamaittain vuonna 2005 ( mrd .
end of period ) AT 3.0 PT FI 1.9 1.3 C h a r t B N e t i s s u a n c e o f g ove r n m e n t d e b t s e c u r i t i e s i n 2 0 0 5 by i s s u i n g country ( EUR billions ;
euroa )
GR 3.8 NL 4.8 BE 5.8 ES 7.6 IE 0.7 LU 0.0 IT 27.2
70 IE 0,7 LU 0,0 IT 27,2
70 60 50 40 30 20 10 0 - 10 IT DE FR ES BE FI NL GR AT PT IE LU FR 20.8 Source : ECB .
60 50 40 30 20 10 0 - 10 IT DE FR ES BE FI NL GR AT PT IE LU FR 20,8 Lähde : EKP .
DE 23.2 Source : ECB .
DE 23,2 Lähde : EKP . EKP Vuosikertomus 2005
Overall , recent trends in the structure of government financing reflect the fact that national debt management strategies have taken advantage of the favourable developments in financial market conditions that have resulted from more stability-oriented economic policies over the last decade .
Kaiken kaikkiaan julkisyhteisöjen rahoituksen rakenteen viimeaikainen suuntaus heijastaa myös sitä , että kansallisissa velanhoitostrategioissa on hyödynnetty rahoitusmarkkinatilanteen suotuisaa kehitystä . Tämä kehitys on viime vuosikymmenen entistä enemmän vakauteen tähtäävän talouspolitiikan ansiota .
The most visible benefit for the public is the significantly lower proportion of governments » budgets being spent on interest payments .
Kansalaisten kannalta näkyvin hyöty on se , että korkomenojen osuus valtioiden budjeteista on aiempaa huomattavasti pienempi .
Looking at the total amounts of general government debt outstanding in December 2005 ( see Chart A ) , Italy is by far the largest issuer , with 27.2% of the total amount in the euro area .
Kun tarkastellaan julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden yhteenlaskettua kantaa joulukuussa 2005 , nähdään , että Italia on laskenut niitä liikkeeseen selvästi eniten : 27,2 % euroalueen kokonaiskannasta .
Germany and France follow with 23.2% and 20.8% respectively .
Seuraavina tulevat Saksa 23,2 prosentin ja Ranska 20,8 prosentin osuuksilla .
The governments of these three countries alone account for more than two-thirds of all euro area sovereign debt .
Näiden kolmen maa julkisyhteisöt ovat laskeneet liikkeeseen yli kaksi kolmannesta koko euroalueen julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemista velkapapereista .
When comparing levels of net issuance in 2005 , Germany has the largest amount , with Euros 65.8 billion .
Kun vertaillaan nettoemissioiden määriä vuonna 2005 , Saksa on laskenut näitä velkapapereita liikkeeseen eniten , 65,8 miljardin euron arvosta .
France and Italy follow with Euros 61.8 billion and Euros 35.4 billion respectively ( see Chart B ) .
Ranska on toisena 61,8 miljardin euron ja Italia kolmantena 35,4 miljardin euron suuruisilla emissioilla ( ks . kuvio B ) .
PROSPECTS FOR PUBLIC FINANCES IN 2006 The latest updates of the stability programmes suggest that targets represent consolidation progress that is in most cases broadly consistent with the revised Stability and Growth Pact .
JULKISEN TALOUDEN NÄKYMÄT VUONNA 2006 Uusimmista tarkistetuista vakausohjelmista voidaan todeta , että tavoitteissa kuvataan edistymistä rahoitusasemien tasapainottamisessa . Useimmissa tapauksissa tämä edistyminen suurin piirtein vastaa uudistetun vakaus - ja kasvusopimuksen tavoitteita .
However , as in previous years , many governments do not have sufficiently concrete or credible plans to comprehensively address their fiscal imbalances .
Edellisvuosien tapaan useimmissa maissa ei kuitenkaan ole laadittu riittävän konkreettisia tai uskottavia suunnitelmia , jotta julkisen talouden epätasapaino pystyttäisiin korjaamaan kattavasti .
Some degree of intended spending restraint can be seen , but this is expected to be offset by tax reductions , resulting in government expenditure and revenue declining in tandem .
Nähtävissä on jonkin verran suunnitelmia menojen kasvun hillitsemiseksi , mutta niiden vaikutusta todennäköisesti häivyttävät veronalennukset .
As a consequence , it is to be feared that most countries will once again accomplish too little to contain budget deficits and will also fall short of comprehensive structural reforms . For
Tämän seurauksena sekä julkiset menot että julkiset tulot supistunevat samassa tahdissa . Siksi on syytä pelätä , että useimmat maat eivät tälläkään kertaa saavuta riittävän hyvin tavoitteitaan julkisen talouden alijäämien hillitsemiseksi ja että niiden rakenneuudistuksetkaan eivät ole riittävän kattavia .
2006 the stability programmes indicate a moderate decline of 0.2 percentage point in the average euro area deficit , to 2.3% of GDP , while economic growth is set to be close to potential .
Vakausohjelmien perusteella euroalueen BKT : hen suhteutettu keskimääräinen alijäämä supistuu vuonna 2006 vaatimattomasti eli 0,2 prosenttiyksikköä ja päätyy 2,3 prosenttiin , ja todellisen talouskasvun ennustetaan nopeutuvan lähelle potentiaalista kasvua .
In these circumstances , the business cycle would exert a neutral effect on fiscal developments in 2006 , and interest payments would decrease slightly at the euro area level .
Näin ollen suhdannesyklin vaikutuksen julkisen ta - louden kehitykseen arvioidaan vuonna 2006 olevan neutraali , ja euroalueen korkomenojen uskotaan supistuvan hieman .
The average debt ratio would remain broadly stable at close to 71 % of GDP .
Keskimääräisen velkasuhteen odotetaan pysyvän varsin vakaasti noin 71 prosentissa BKT : stä .
Of the countries with an excessive deficit , Greece aims to bring its deficit below the 3 % threshold in 2006 , while Germany and Italy plan to do so only in 2007 , and Portugal expects to correct its excessive deficit in 2008 . While
Niistä maista , joissa on liiallinen alijäämä , Kreikka pyrkii supistamaan sen alle 3 prosentin viitearvon vuonna 2006 ja Saksa ja Italia vasta vuonna 2007 , kun taas Portugali arvioi korjaavansa liiallisen alijäämänsä vuonna 2008 .
ECB Annual Report 2005 these countries , together with France , plan to achieve fiscal positions in line with their medium-term objectives only beyond their programme horizons , all others will do so by 2008 at the latest .
Nämä maat ja Ranska suunnittelevat saavuttavansa keskipitkän aikavälin tavoitteiden mukaiset julkisen talouden rahoitusasemat vasta ohjelmien tarkastelukausien jälkeen , kun muut maat saavuttavat ne viimeistään vuonna 2008 .
FISCAL POLICY IN NEED OF A STRATEGIC TURNAROUND Past and prospective fiscal developments , as recorded by the European Commission and outlined in the updated stability programmes , give rise to a number of serious challenges .
FINANSSIPOLITIIKASSA TARVITAAN STRATEGISTA KÄÄNNETTÄ Toteutunut ja ennustettu julkisen talouden kehitys , jota Euroopan komissio seuraa ja jota kuvaillaan tarkistetuissa vakausohjelmissa , nostaa esiin joukon vakavia haasteita .
First , fiscal consolidation should be prioritised .
Ensinnäkin julkisen talouden vakauttaminen on asetettava etusijalle . Erityisen huolestuttavaa on se , että julkinen talous on vakavasti epätasa -
The number of countries with severe fiscal imbalances is particularly worrying .
EKP Vuosikertomus 2005 painossa niin monessa maassa .
The improving growth outlook provides a good opportunity for countries to progress towards the correction of excessive deficits and the achievement of sound public finances .
Kohenevat kasvunäkymät tarjoavat maille hyvän tilaisuuden edistyä liiallisten alijäämien korjaamisessa ja julkisen talouden tervehdyttämisessä .
However , it appears that , without additional measures , a number of countries may not live up to their consolidation commitments .
Vaikuttaa kuitenkin siltä , että ilman lisätoimia eräät maat eivät kenties noudata talouden vakauttamista koskevia sitoumuksiaan .
This must be avoided , not least in order to rebuild the credibility of the revised Stability and Growth Pact .
Sitoumuksien laiminlyönti on vältettävä jo siksi , että uudistetun vakaus - ja kasvusopimuksen uskottavuus on palautettava .
The European fiscal framework is an essential pillar of EMU which anchors expectations of fiscal discipline and thereby contributes to growth , stability and cohesion in the euro area .
EU : n finanssipolitiikan päätöksentekojärjestelmä on EMUn keskeinen osa , joka vakiinnuttaa julkisen talouden kurinalaisuutta koskevat odotukset ja siten edistää kasvua , vakautta ja yhteenkuuluvuutta euroalueella .
Second , in line with economic reasoning , the revised Pact places great emphasis on the sustained consolidation of budgetary balances rather than one-off and temporary measures to improve the fiscal situation .
Toiseksi uudistetussa sopimuksessa tähdennetään taloudellisten perustelujen mukaisesti sitä , että julkisen talouden tilan kohentamiseksi on tasapainotettava julkisen talouden rahoitusasemia kestävästi eikä turvautumalla kertaluonteisiin ja tilapäisiin toimiin .
It would thus be very welcome if reliance on such measures were to be reduced , as foreseen by some governments .
Joissakin maissa ennakoidaan näiden toimien käytön vähentämistä , mitä pidetäänkin hyvin tervetulleena .
It is evident that temporary measures may delay the consolidation efforts required in order to address the structural budgetary challenges faced by many euro area countries .
On ilmeistä , että tilapäiset toimet saattavat viivästyttää vakauttamisponnistuksia , joita tarvitaan monia euroalueen maita vaivaaviin rakenteellisiin julkisen talouden haasteisiin vastaamiseksi .
Furthermore , short-term gains on account of such measures may cause a further deterioration in the future .
Lisäksi näistä toimista saatavat lyhytaikaiset hyödyt saattavat johtaa rahoitusasemien heikentymiseen entisestään .
This could lead to a larger fiscal burden on later generations .
Tämä voi lisätä tuleviin sukupolviin kohdistuvaa julkisen talouden rasitusta .
Third , most euro area countries are in need of a comprehensive reform strategy in order to support employment and growth .
Kolmanneksi useimmat euroalueen maat tarvitsevat kattavan uudistusstrategian tukeakseen työllisyyttä ja kasvua .
These reforms must include the pursuit of fiscal consolidation .
Näihin uudistuksiin on otettava mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tasapainottaminen .
Given that many countries want to reduce effective rates of tax on labour and capital income as part of such a strategy , control of public expenditure is crucial .
Koska monet maat haluavat osana uudistusstrategiaa keventää työn ja pääomatulojen tosiasiallista verotusta , julkisten menojen valvonta on ratkaisevassa asemassa .
Structural expenditure reforms are essential for healthy and growth-promoting public finances .
Menojen rakenneuudistukset ovat terveen ja kasvua tukevan julkisen talouden kannalta välttämättömiä .
In order to promote investment , innovation and employment , expenditure needs to be directed towards productive goals .
Investointien , innovaatioiden ja työllisyyden edistämiseksi menoja on suunnattava tuottaviin tarkoituksiin .
At the same time , expenditure control mechanisms may need strengthening to avoid spending overruns , which often lead to an upward adjustment of budget deficit targets .
Näin vältetään se , että menot kasvavat arvioitua suuremmiksi . Menojen lisääntymisen vuoksi julkisen talouden alijäämää koskevia tavoitteita on usein korjattava aiempaa tiukemmiksi .
In many cases , it will also be essential to review government commitments , with a view to improving the quality of public expenditure .
Useissa tapauksissa on myös välttämätöntä tarkastella kriittisesti hallitusten sitoumuksia julkisten menojen laadun parantamiseksi .
This will allow countries to attain sound finances while adequately financing the core tasks of the public sector .
Tällä tavoin maat voivat saada julkisen taloutensa terveelle pohjalle ja varmistaa samalla , että niillä on riittävä rahoitus julkisen sektorin ydintehtävien hoitamiseen .
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS EURO DEPRECIATED IN 2005 Following its strong appreciation during the last three months of 2004 , the euro declined in the first half of 2005 .
2.6 VALUUTTAKURSSIT JA MAKSUTASE EURO HEIKKENI VUONNA 2005 Vuoden 2004 viimeisten kolmen kuukauden aikana euro vahvistui voimakkaasti ja heikkeni sitten vuoden 2005 alkupuoliskolla .
This depreciation was rather broad-based but most pronounced against the US dollar and several Asian currencies which were formally or de facto pegged to the US dollar .
Euron heikkeneminen oli varsin laaja-alaista , mutta tuntuvinta suhteessa Yhdysvaltain dollariin ja useisiin Aasian valuuttoihin , jotka oli virallisesti tai tosiasiallisesti kiinnitetty Yhdysvaltain dollariin .
Thereafter , while the euro recovered its earlier losses against the Japanese yen , fluctuations in most other bilateral euro currency pairs were relatively modest .
Tämän jälkeen vaihtelut useimmissa muissa kahdenvälisissä eurovaluuttapareissa olivat suhteellisen vähäisiä , kun taas euron aiempi arvon aleneminen Japanin jeniin nähden kumoutui .
As a result , by the end of 2005 the euro had stabilised , in nominal effective terms , at about 6 % below its level at the beginning of the year ( see Chart 32 ) .
Tämän seurauksena euron nimellinen efektiivinen valuuttakurssi vakiintui vuoden 2005 loppuun mennessä tasolle , joka oli noin 6 % heikompi kuin vuoden alussa ( ks . kuvio 32 ) .
After reaching its highest level since its launch in 1999 at the end of 2004 , both in nominal effective terms and against the US dollar , the euro started to lose ground amid shifting market perceptions about the forces affecting exchange rates .
Sen jälkeen , kun euro oli otettu käyttöön vuonna 1999 , se oli arvokkaimmillaan vuoden 2004 lopussa sekä nimellisellä efektiivisellä valuuttakurssilla mitattuna että suhteessa Yhdysvaltain dollariin .
At that time , there were increasing signs of an improvement in economic activity in both the United States and Japan , while the prevailing ECB Annual Report 2005
Euro alkoi sittemmin menettää asemiaan , kun markkinatoimijoiden käsitykset valuuttakursseihin vaikuttavista syistä muuttuivat .
perception concerning the euro area outlook continued to be more subdued . In the United States , in particular , news suggesting robust economic activity , coupled with signs of rising inflationary pressures , apparently switched the market 's attention from the large and persistent current account deficit towards expectations of higher interest rates in the United States , thereby supporting the US currency .
Tuolloin oli näkyvissä yhä enemmän merkkejä siitä , että taloudellinen toimeliaisuus oli vilkastumassa Yhdysvalloissa ja Japanissa , kun taas vallalla olevan käsityksen mukaan euroalueen talousnäkymät olivat edelleen vaimeammat . Erityisesti Yhdysvalloissa uutiset reippaasta taloudellisesta toimeliaisuudesta ja merkit kasvavista inflaatiopaineista ilmeisesti saivat markkinatoimijoiden kiinnostuksen siirtymään suuresta ja pitkäaikaisesta vaihtotaseen alijäämästä odotuksiin korkojen noususta Yhdysvalloissa .
This process paused only briefly between midFebruary and early March 2005 , when the US currency came under temporary pressure amid speculation about possible foreign exchange reserve diversification by some central banks .
Kehityksessä oli pieni katkos ainoastaan vuoden 2005 helmikuun puolivälin ja maaliskuun alun välisenä aikana , jolloin Yhdysvaltain dollariin kohdistui tilapäisiä paineita . Liikkeellä oli arvailuja siitä , että jotkin keskuspankit mahdollisesti hajauttaisivat valuuttavarantojaan .
From mid-March onwards , however , market sentiment towards the US dollar improved , whereas it turned more negative vis-à-vis the euro -- a development which was further exacerbated in early June following the rejection in France and the Netherlands of the Treaty establishing a Constitution for Europe .
Maaliskuun puolivälistä lähtien markkinatoimijat alkoivat kuitenkin suhtautua dollariin aiempaa myönteisemmin ja euroon sitä vastoin aiempaa kielteisemmin . Kielteinen suhtautuminen euroon paheni entisestään kesäkuun alussa , kun Euroopan perustuslakia koskeva sopimus oli hylätty Ranskassa ja Alankomaissa .
The broad-based decline in the euro 's external value between mid-March and end-July was only partly offset by its appreciation against the currencies of the four largest new EU Member States .
Euron ulkoisen arvon laajamittaista heikkenemistä maaliskuun puolivälin ja heinäkuun lopun välisenä aikana tasoitti vain osittain se , että euro vahvistui EU : n neljän suurimman uuden jäsenvaltion valuuttoihin nähden .
A temporary reduction in global risk appetite seems to have influenced investment decisions in central and eastern Europe , particularly between mid-March and early June , resulting in the rather broad-based weakness of the currencies in this region .
Kansainvälisen riskinottohalukkuuden tilapäinen väheneminen näyttää vaikuttaneen investointipäätöksiin Keski - ja Itä-Euroopassa erityisesti maaliskuun puolivälin ja kesäkuun alun välisenä aikana .
In the second half of 2005 , foreign exchange markets continued to be dominated by cyclical factors , whereas structural factors appear to have remained in the background .
Vuoden 2005 jälkipuoliskolla valuuttamarkkinoihin vaikuttivat edelleen ennen kaikkea suhdannetekijät , kun taas rakennetekijät näyttivät jääneen taka-alalle .
In particular , the widening interest rate differential of the United States relative to other major economies appears to have continued to support the dollar .
Yhdysvaltojen ja muiden keskeisten talousalueiden välisten , Yhdysvaltain dollaria suosivien korkoerojen kasvaminen näyttää vahvistaneen dollaria edelleen .
This was further helped by US corporate flows related to the Homeland Investment Act 12 and news that foreign demand for US assets remained buoyant , thereby possibly dampening market concerns about the financing of the US current account deficit . However , signs of an improvement in the euro area 's business climate counterbalanced the dollar 's strength and , consequently , the euro declined only marginally against the US dollar between July and end -
Tätä kehitystä edistivät lisäksi yhdysvaltalaisten yritysten sijoitukset , jotka liittyivät kotimaahan tehtäviä investointeja koskevaan lakiin ( Homeland Investment Act ) 12 , sekä uutiset , joiden mukaan yhdysvaltalaisten sijoituskohteiden kysyntä ulkomailla oli edelleen vilkasta . Tämä mahdollisesti hälvensi markkinoiden huolta siitä , miten Yhdysvaltojen vaihtotaseen alijäämä rahoitettaisiin .
December 2005 . The improvement in the Japanese economic outlook was not apparently sufficient to counteract the downward impact on the Japanese yen emanating from higher oil prices and a widening yield differential between Japan and other major economies .
Merkit euroalueen liiketoimintaympäristön paranemisesta kuitenkin tasapainottivat vahvan dollarin vaikutuksia , ja euro heikkenikin suhteessa Yhdysvaltain dollariin vuoden 2005 heinäkuun ja joulukuun lopun välisenä aikana vain hieman . Japanin talousnäkymien koheneminen ei ilmeisesti ollut riittävää kumoamaan Japanin jeniin kohdistunutta