natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It may be at a level which is detrimental to economic growth .
Ne saattavat olla jo lähellä tasoa , joka on kasvun kannalta haitallinen .
According to the Swedish medium-term fiscal policy strategy , as presented in the latest review of the Convergence Programme for 1995-2000 dated September 1997 , the general government financial position is expected to be in surplus in 1998 and the debt ratio is planned to decrease further .
Syyskuussa 1997 päivitettyyn lähentymisohjelmaan vuosiksi 1995 - 2000 sisältyvän Ruotsin finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian mukaan julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan vuonna 1998 olevan ylijäämäinen ja velkasuhteen pienenevän edelleen .
The budget plan for 1998 is in line with the programme .
Vuoden 1998 budjetti on lähentymisohjelman mukainen .
Even though the budget contains some increased expenditure , it does not breach previously set spending ceilings , and both expenditure and revenue ratios are expected to decline .
Vaikka budjetti sisältääkin jonkin verran menojen kasvua , se ei riko aiemmin asetettuja menojen ylärajoja , ja sekä menojen että tulojen suhteessa BKT : hen odotetaan pienenevän .
Currently , there is evidence of measures with a temporary effect in the 1998 budget , amounting to 0.8% of GDP .
Tällä hetkellä on merkkejä siitä , että vuoden 1998 budjettiin sisältyisi tilapäisesti vaikuttavia toimia , joiden vaikutus olisi 0,8 % BKT : stä .
According to current plans , in the year 2000 the overall balance is projected to show a surplus of 1.5% of GDP as a step towards the medium-term goal of a surplus over the cycle of 2 % and the debt ratio is forecast to stand at 67 %.
Nykyisten suunnitelmien mukaan rahoitusylijäämän suhteessa BKT : hen odotetaan vuonna 2000 olevan 1,5 %, mikä olisi askel kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta , joka on 2 prosentin ylijäämä suhdanteen ajan , ja velkasuhteen odotetaan olevan 67 %.
The current plans are broadly in line with the previous update of the programme but imply a faster improvement than envisaged in the original 1995 programme .
Nykyiset suunnitelmat ovat suurin piirtein lähentymisohjelman aiemman päivityksen mukaisia , mutta alkuperäiseen , vuonna 1995 julkaistuun ohjelmaan verrattuna niissä odotetaan aiempaa nopeampaa julkisen talouden kohenemista .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , Sweden should comply with the mediumterm objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Jos toteutuneet rahoitusjäämät ovat lähentymisohjelmassa vuosiksi 1999 2000 ennustetun mukaisia , Ruotsin pitäisi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
With regard to the future horizon for reducing the debt ratio to the 60 % reference value for countries with a debt ratio of clearly above 60 % but below 80 % of GDP , the EMI presents calculations as detailed in Chart 5 .
Sen arvioimiseksi , miten pian velkasuhde alenisi 60 prosentin viitearvoon niissä maissa , joissa se on selvästi yli 60 % mutta alle 80 %, esitetään kuviossa 5 EMIn laatimia laskelmia .
On the assumption that overall fiscal positions and debt ratios as projected by the European Commission for 1998 are achieved , maintaining the projected 1998 primary surplus of 6.8% of GDP constant in subsequent years would be consistent with a reduction in the debt ratio to below 60 % in 2001 .
Jos oletetaan , että Euroopan komission vuodeksi 1998 ennustamat julkisen talouden yli - tai alijäämät ja velkasuhteet saavutetaan , vuodeksi 1998 ennustetun perusylijäämän , 6,8 % BKT : stä , pysyminen muuttumattomana seuraavien vuosien ajan pienentäisi velkasuhteen alle 60 prosenttiin vuonna 2001 .
Maintaining the 1998 overall fiscal surplus of 0.5% of GDP constant in subsequent years would generate a debt ratio of below 60 % by 2003 . Finally , maintaining a balanced budget would , in the case of Sweden , extend this process to 2004 .
Jos vuoden 1998 rahoitusylijäämä , 0,5 % BKT : stä , pysyisi muuttumattomana seuraavina vuosina , velkasuhde pienenisi alle 60 prosenttiin vuoteen 2003 mennessä . Tasapainoisen budjetin toteuttaminen pidentäisi velan pienenemisprosessin Ruotsin tapauksessa vuoteen 2004 asti .
Such calculations are based on the normative assumption of a constant nominal rate of interest of 6 % ( average real cost of public debt outstanding of 4 % and 2 % inflation ) and the assumption of a constant real GDP growth rate of 1.9% , as estimated by the Commission for real trend GDP growth in 1998 .
Näissä laskelmissa oletetaan , että nimelliskorko pysyy muuttumattomana 6 prosenttina ( julkisen velan keskimääräiset reaaliset kustannukset olisivat 4 % ja inflaatio 2 %) ja että BKT : n määrän kasvuvauhti pysyy 1,9 prosenttina , joka on komission arvioima BKT : n määrän trendikasvu vuonna 1998 .
While such calculations are purely illustrative , and can by no means be regarded as forecasts , they provide an illustration of the need to maintain considerable consolidation efforts in order to bring the debt ratio in Sweden down to 60 % of GDP or below within an appropriate period of time .
Vaikka laskelmat on esitetty vain valaisevina esimerkkeinä , eikä niitä voi missään tapauksessa pitää ennusteina , ne kuitenkin osoittavat , että huomattavia julkisen talouden vakauttamistoimia olisi jatkettava , jotta velkasuhde Ruotsissa saataisiin kohtuullisessa ajassa pienennettyä 60 prosenttiin tai sitä pienemmäksi .
248 Stressing the need for considerable improvement in the deficit ratio and to sustain consolidation over time is indeed appropriate in the case of Sweden .
Ruotsin tapauksessa onkin syytä korostaa , että alijäämäsuhteen olisi kohennuttava merkittävästi ja että vakauttamistoimia olisi vielä jatkettava .
In addition , as is highlighted in Table 7 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Kuten taulukosta 7 ilmenee , väestö ikääntyy merkittävästi vuodesta 2010 alkaen , ja
Therefore , public pension expenditure would increase in relation to GDP if policies regarding benefits were to continue unchanged .
julkisten eläkemenojen suhteessa BKT : hen ennustetaan siksi kasvavan , varsinkin jos eläkkeiden maksuperusteita ei muuteta .
The Swedish pension system is partly funded but is basically of the pay-as-you-go type .
Ruotsin eläkejärjestelmä on osittain rahastoiva , mutta perustuu varsinaisesti palkanpidätysperiaatteeseen .
It has been decided to gradually supplement the public pension system by a more robust system linked to economic growth and demographic variations , which will reduce the pressure on public finances and diminish the need for a large buffer fund .
Se tullaan asteittain korvaamaan vankemmalla järjestelmällä , joka on kytketty talouden kasvuun ja demografisiin muutoksiin . Uusittu järjestelmä pienentää ison puskurirahaston tarvetta .
The buffer fund currently invests a large part of its surpluses in government paper , thereby reducing the consolidated general government gross debt .
Nykyisin puskurirahasto sijoittaa suuren osan ylijäämistään valtionpapereihin , mikä vähentää konsolidoidun julkisen bruttovelan määrää .
As a result , any change in this investment policy would introduce a measure of uncertainty for the future course of the gross debt ratio .
Näin ollen sijoituspolitiikan muutos merkitsisi epävarmuustekijää bruttovelan BKT-suhteen kannalta .
The demographic trend over the next few decades will have an adverse effect on the current surpluses in the pension system , thereby making improvements in the general government fiscal balance essential .
Seuraavien vuosikymmenien demografinen kehitys tulee verottamaan eläkejärjestelmän ylijäämiä , mistä syystä julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen on välttämätöntä .
Alleviation of the overall burden of population ageing will be facilitated if public finances have created sufficient room for manoeuvre before entering the period during which the demographic situation worsens .
Väestön ikääntymisestä aiheutuvaa rasitetta voi helpottaa luomalla julkiselle taloudelle riittävästi liikkumavaraa ennen kuin demografinen tilanne alkaa huonontua . se on edelleen suhteellisen suuri ( taulukko 8b ) .
on the reference period , the currency has normally traded above its March 1996 average bilateral exchange rates against most other EU currencies , which are used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of central rates ( see Chart 6 and Table 8a ) . The main exceptions were the development against the Irish pound , the pound sterling and , to a lesser extent , the Italian lira .
Lyhyiden korkojen erot suhteessa alhaisimman koron EU-maihin ovat kaventuneet merkittävästi . Pitkän aikavälin tarkastelussa havaitaan , että Ruotsin kruunun nykyiset reaaliset efektiiviset valuuttakurssit muita EUvaluuttoja vastaan ovat jonkin verran pitkän aikavälin keskiarvojensa ja vuoden 1987 keskiarvojen alapuolella ( taulukko 9 ) .
In parallel with these developments the degree of volatility of the Swedish krona s exchange rate against the Deutsche Mark has tended to decrease recently while remaining relatively high ( see Table 8b ) , while short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates have narrowed significantly .
Muusta ulkoisesta kehityksestä voidaan todeta , että Ruotsilla on vuodesta 1994 lähtien ollut kasvava vaihtotaseen ylijäämä ja suhteellisen suuri nettovelka ulkomaille ( taulukko 10 ) . Ruotsi on pieni avoin talous , jossa viimeisten saatavissa olleiden tilastotietojen mukaan viennin suhde BKT : hen on 47 ja tuonnin 38 %;
In a longer-term context , when measured in terms of real effective exchange rates , current exchange rate levels of the Swedish krona against other EU currencies are somewhat below historical average values and 1987 average values ( see Table 9 ) .
Pitkien korkojen kehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona Ruotsin pitkät korot olivat keskimäärin 6,5 % ja alittivat siten korkokriteerin 7,8 prosentin viitearvon , joka on määritelty kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion perusteella . Näin oli myös koko vuoden 1997 aikana sekä vuonna 1996 ( taulukko 11 ) .
As regards other external developments , Sweden has maintained an increasing current account surplus since 1994 against the background of a relatively large net external liability position ( see Table 10 ) .
Ruotsin pitkät korot ovat olleet yleisesti ottaen laskussa 1990-luvun alusta lähtien ( kuvio 7a ) . Ne ovat lähentyneet matalakorkoisimpien EU-maiden pitkiä korkoja 1990-luvun alusta lähtien .
It may also be recalled that Sweden is a small open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade to GDP of 47 % for exports and 38 % for imports , and a share of intra-EU trade of 55 % for exports and 66 % for imports .
Vuoden 1995 puolivälistä alkaen lähentyminen on nopeutunut , ja korkoero on nyt käytännöllisesti katsoen hävinnyt ( kuvio 7b ) . Tähän kehitykseen ovat vaikuttaneet pääasiassa verrattain hidas inflaatiovauhti ja Ruotsin julkisen talouden rahoitusaseman kohentuminen .
Long-term interest rate developments Exchange rate developments During the reference period from March 1996 to February 1998 the Swedish krona has not participated in the ERM ( see Table 8a ) .
Valuuttakurssikehitys Tarkastelujakson aikana maaliskuusta 1996 helmikuuhun 1998 Ruotsin kruunu ei ole osallistunut ERMiin ( taulukko 8a ) .
Swedish monetary policy has been oriented towards the primary objective of price stability by means of an explicit inflation target of 2 % for the CPI .
Ruotsin rahapolitiikan ensisijainen tavoite on hintavakauden saavuttaminen suoran kuluttajahintojen 2 prosentin inflaatiotavoitteen pohjalta .
Focusing Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Sweden were 6.5% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability .
Tarkastelujakson aikana Ruotsin kruunu on ollut yleensä vahvempi kuin sen keskimääräiset kahdenväliset valuuttakurssit useimpia muita EU-valuuttoja vastaan olivat maaliskuussa 1996 .
This was also the case for 1997 as a whole , as well as for 1996 ( see Table 11 ) .
Keskuskurssien puuttuessa näitä kursseja on käytetty vertailukohtina ( kuvio 6 ja taulukko 8a ) .
Long-term interest rates have been on a broadly declining trend since the early 1990s ( see Chart 7a ) . At the same time , a trend towards the convergence of Swedish long-term interest rates with those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields has been observed since the early 1990s .
Lopputiivistelmä Tarkastelujakson aikana Ruotsi on saavuttanut 1,9 prosentin YKHI-inflaation , joka on selvästi perustamissopimuksen mukaista viitearvoa alempi . Yksikkötyökustannusten nousu oli vaimeaa vuonna 1997 ja inflaatio oli myös muilla indikaattoreilla arvioiden alhainen .
Since mid-1995 this process of convergence has accelerated and the differential has now been virtually eliminated ( see Chart 7b ) .
Inflaatiovauhdin ennustetaan olevan 1,5 - 2 % vuonna 1998 ja 2 % vuonna 1999 . Ruotsin pitkien korkojen taso oli 6,5 % eli viitearvon alapuolella .
The main factors underlying this trend were the comparatively low rate of inflation and the improvement in the country s public finances .
Tarkastelujakson aikana Ruotsin kruunu oli vahvempi kuin sen keskimääräiset kahdenväliset valuuttakurssit useimpia muita EU-valuuttoja vastaan olivat maaliskuussa 1996 .
EU currencies , which are used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of central rates .
Keskuskurssien puuttuessa näitä kursseja on käytetty vertailukohtina .
After having reached a peak in 1994 , the ratio declined by 2.4 percentage points to stand at 76.6% in 1997 .
Velkasuhde oli suurimmillaan vuonna 1994 , minkä jälkeen se on laskenut 2,4 prosenttiyksiköllä 76,6 prosenttiin vuonna 1997 .
In addition , Sweden recorded current account surpluses , while maintaining a net external liability position .
Ruotsin vaihtotase on ollut ylijäämäinen , mutta maalla on nettovelkaa ulkomaille .
In the context of the ageing of the population , Sweden benefits from a partly funded pension system .
Väestön ikääntymisen suhteen Ruotsin etuna on osittain rahastoiva eläkejärjestelmä . 250
Concluding summary Over the reference period Sweden has achieved a rate of HICP inflation of 1.9% , which is well below the reference value stipulated by the Treaty .
Luettelo taulukoista ja kuvioista * RUOTSI I Hintakehitys Taulukko 1 . Ruotsi : YKHI-inflaatio Kuvio 1 .
The increase in unit labour costs was subdued in 1997 and low rates of inflation were also apparent in terms of other relevant price indices .
Ruotsi : Hintakehitys Taulukko 2 . Ruotsi : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia Taulukko 3 .
Looking ahead , there is little sign of immediate upward pressure on inflation ; forecasts project inflation will stand at 1‰2 % in 1998 and 2 % in 1999 .
Ruotsi : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys ( b ) Inflaatioennusteita II
The level of long-term interest rates was 6.5% , i.e. below the respective reference value .
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 .
Sweden does not participate in the ERM .
Ruotsi : Julkisen talouden rahoitusasema Kuvio 2 .
List of Tables and Charts * SWEDEN I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Sweden : HICP inflation Sweden : Price developments Sweden : Measures of inflation and related indicators Sweden : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Ruotsi : Julkisen talouden bruttovelka ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Taulukko 5 . Ruotsi : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet Kuvio 3 .
Fiscal developments Table 4 Sweden : General government financial position Chart 2 Sweden : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Sweden : General government gross debt - structural features Chart 3 Sweden : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Chart 4 Sweden : General government expenditure and receipts Table 6 Sweden : General government budgetary position Chart 5 Sweden : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios Table 7 Sweden : Projections of elderly dependency ratio
Ruotsi : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Kuvio 4 . Ruotsi : Julkisen talouden menot ja tulot Taulukko 6 .
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Sweden : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Chart 6 Swedish krona : Bilateral exchange rates Table 9 Swedish krona : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis EU Member States Table 10 Sweden : External developments
III Valuuttakurssikehitys Taulukko 8 . ( a ) Ruotsi : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Ruotsin kruunun valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 6 .
IV Long-term interest rate developments Table 11 Sweden : Long-term interest rates Chart 7 ( a ) Sweden : Long-term interest rate ( b ) Sweden : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Ruotsi : Pitkät korot Kuvio 7 . ( a ) Ruotsi : Pitkä korko ( b ) Ruotsi : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat
Sweden : HICP inflation ( annual percentage changes )
Ruotsi : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos )
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
YKHI-inflaatio Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 0,8 2,5
Nov 97 2.7 -
11/97 2,7 -
Dec 97 2.7 -
12/97 2,7 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 2.1 1.9 2.7
1/98 2,1 -
Sweden : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 15 Unit labour costs Import price deflator
Ruotsi : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) Kuluttajahintaindeksi 15 Yksikkötyökustannukset Tuontihintojen deflaattori
- 10 1990 Source : National data .
- 10 1990 Lähde : Kansalliset tiedot .
Sweden : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Ruotsi : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( b ) Yksityisen kulutuksen deflaattori BKT : n deflaattori Tuottajahinnat Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator GDP deflator Producer prices Related indicators Real GDP growth Output gap ( p.pt s ) Unemployment rate (%) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Import price deflator Exchange rate appreciation ( c ) Broad monetary aggregate ( M3H ) ( d ) Stock prices House prices 10.4 7.5 9.9 8.9 4.2 1.4 3.6 1.7 10.6 11.3 0.6 3.0 - 1.3 - 7.5 11.8
yks . ) Työttömyysaste (%) Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous Työn tuottavuus , koko kansantalous Tuontihintojen deflaattori Valuuttakurssin vahvistuminen ( c ) Lavean rahan määrä ( M3H ) ( d ) Osakkeiden hinnat Asuntojen hinnat 10,4 7,5 9,9 8,9 4,2 1,4 3,6 1,7 10,6 11,3 0,6 3,0 - 1,3 - 7,5 11,8
1996 1997 ( a ) 0.8 0.5 1.2 1.1 - 0.2 1.3 - 0.9 8.0 4.6 6.6 1.9 - 4.9 9.8 23.0 - 0.2 0.9 0.3 2.3 1.6 1.1 1.8 - 0.9 8.3 1.2 3.9 2.7 1.4 - 3.7 43.9 6.2
19961997 ( a ) 0,8 0,5 1,2 1,1 - 0,2 1,3 - 0,9 8,0 4,6 6,6 1,9 - 4,9 9,8 23,0 - 0,2 0,9 0,3 2,3 1,6 1,1 1,8 - 0,9 8,3 1,2 3,9 2,7 1,4 - 3,7 43,9 6,2
Sweden : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Ruotsi : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
Oct 97 1.8 3.2 2.1
10/97 1,8 11/97 1,8
Nov 97 1.8 2.6 2.4
12/97 1,9
Dec 97 1.9 2.0 2.5
1/98 1,3 1,7
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF .
2,5 ( b ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF .
Table 4 Sweden : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 .
General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of public investment expenditure ( b ) General government gross debt Reference value Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations . ( a ) European Commission projections .
Ruotsi : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (-) ilman julkisia investointimenoja ( b ) Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo
1998 ( a ) 0.5 - 3 .
1998 ( a ) 0,5 - 3 .
Sweden : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency ( a ) (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( b ) ( years ) Composition by maturity ( c ) (% of total ) Short-term ( d ) ( < 1 year) Medium and long-term (≥ 1 year) 1990 43.3 86.1 13.9 80.5 .</p>
Ruotsi : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 43,3 86,1 13,9 80,5 .
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
velasta ) Lyhytaikainen ( d ) ( alle vuoden ) Keskipitkä ja pitkäaikainen ( ≥1 vuosi ) Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
( a ) Consolidated debt .
( a ) Konsolidoitu velka .
( b ) Modified duration .
( b ) Modifioitu duraatio .
The decomposition is an approximation based on the composition of the debt instruments of general government .
Jakauma on likiarvo , joka perustuu julkisen sektorin velkainstrumenttien maturiteettijakaumaan .
( d ) Including short-term debt and debt linked to short-term interest rates .
( d ) Sisältää lyhytaikaiset velat ja lyhyisiin korkoihin sidotut velat .
Sweden : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Ruotsi : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 5 0 - 5 - 10 - 15 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 5 0 - 5 - 10 - 15 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Sweden : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 80 70 60 50 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Ruotsi : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot 80 70 60 50 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Tulot
Sweden : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Ruotsi : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
Sweden : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) Constant overall balance 75 70 65 60 55 1998 1999 2000 2001 Constant primary balance Balanced budget
Ruotsi : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( prosentteina BKT : stä ) Muuttumaton rahoitusjäämä Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino 75 70 65 60 55 1998 1999 2000 2001