natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the November 1995 report entitled « Progress towards convergence » it was recognised by the EMI that « when the Treaty was conceived , the « normal fluctuation margins » were ± 2.25% around bilateral central parities , whereas a ± 6 % band was a derogation from the rule .
Marraskuussa 1995 julkaistussa raportissa « Lähentymisen edistyminen » EMI totesi , että kun « Maastrichtin sopimus laadittiin , « tavanomainen vaihteluväli » oli ± 2,25 % bilateraalisista keskuskursseista , kun taas ± 6 prosentin vaihteluväli oli poikkeuksellinen .
In August 1993 the decision was taken to widen the fluctuation margins to ± 15 %, and the interpretation of the criterion , in particular of the concept of « normal fluctuation margins » , became less straightforward » .
Elokuussa 1993 vaihteluvälejä päätettiin laajentaa ± 15 prosenttiin ja näin kriteerin -- erityisesti « tavanomaisen vaihteluvälin » -- tulkinta muuttui epäselvemmäksi ."
It was then also proposed that account would need to be taken of « the particular evolution of exchange rates in the European Monetary System ( EMS ) since 1993 in forming an ex post judgement » .
Tuolloin ehdotettiin myös , että « jälkikäteisarvioinnissa on otettava huomioon Euroopan valuuttajärjestelmän EMSin valuuttakurssien poikkeuksellinen kehitys vuoden 1993 jälkeen ."
Against this background , in the assessment of exchange rate developments the emphasis is placed on exchange rates being close to the ERM II central rates .
Tätä taustaa vasten pääpaino valuuttakurssikehityksen arvioimisessa on asetettu siihen , ovatko valuuttakurssit olleet lähellä ERM II : n keskuskursseja .
-- Third , the issue of « severe tensions » is generally addressed by examining the degree of deviation of exchange rates from the ERM II central rates against the euro , by using such indicators as short-term interest rate differentials vis-à-vis the euro area and their evolution , and by considering the role played by foreign exchange interventions .
-- Kolmanneksi : Kysymystä « merkittävistä paineista » on yleensä lähestytty tutkimalla , kuinka paljon valuuttakurssit ovat poikenneet ERM II - keskuskursseistaan suhteessa euroon , käyttämällä indikaattoreina mm . lyhyiden korkojen eroja suhteessa euroalueeseen , tarkastelemalla rahamarkkinakorkojen kehitystä sekä pohtimalla valuuttainterventioiden osuutta .
For Sweden , a Member State which is not participating in ERM II , the performance of the Swedish krona is shown against the euro and the currencies of the non-euro area Member States during the period from May 2000 to April 2002 .
Sen lisäksi , että raportissa tarkastellaan nimellisten valuuttakurssien kehitystä toukokuusta 2000 huhtikuuhun 2002 ulottuvana tarkastelujaksona , tämänhetkisten valuuttakurssien kestävyyttä käsitellään lyhyesti .
In addition to the performance of the nominal exchange rate over the reference period from May 2000 to April 2002 , evidence relevant to the sustainability of the current exchange rate
Tämä tehdään tarkastelemalla sitä , miten reaaliset valuuttakurssit tärkeimpiin kauppakumppaneihin nähden ovat kehittyneet , sekä tutkimalla vaihtotasetta , ulkomaankaupan osuutta jäsenvaltion taloudessa , jäsenvaltion osuutta EU : n sisäisestä viennistä ja
is briefly reviewed .
tuonnista ja jäsenvaltion ulkomaista varallisuutta ja velkaa .
This is derived from the real exchange rate pattern vis-à-vis major trading partners , the current account of the balance of payments , the degree of openness of the Member State , its share of intra-EU trade and its net foreign asset or liability positions . With regard to long-term interest rate developments , the Treaty provisions and their application by the ECB are outlined in Box 4 .
Pitkien korkojen kehitystä koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ja tapaa , jolla EKP on soveltanut niitä , kuvataan kehikossa 4 . Kuten edellä mainittiin , perustamissopimuksessa viitataan selvästi siihen , että « lähentymisen kestävyys » ilmenee pitkien korkojen tasossa .
Long-term interest rate developments 1 Treaty provisions Article 121 ( 1 ) , fourth indent , of the Treaty requires : « the durability of convergence achieved by the Member State and of its participation in the exchange-rate mechanism of the European Monetary System being reflected in the long-term interest-rate levels » .
Pitkien korkojen kehitys 1 Perustamissopimuksen määräykset Perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 neljännessä luetelmakohdassa on seuraava vaatimus : « jäsenvaltion saavuttaman lähentymisen ja jäsenvaltion Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumisen pysyvyys , sellaisena kuin se ilmenee pitkän aikavälin korkokantojen tasossa ."
Article 4 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty stipulates that : « the criterion on the convergence of interest rates referred to in the fourth indent of Article 121 ( 1 ) of this Treaty shall mean that , observed over a period of one year before the examination , a Member State has had an average nominal long-term interest rate that does not exceed by more than 2 percentage points that of , at most , the three best performing Member States in terms of price stability .
Perustamissopimuksen artiklassa 121 tarkoitetun , lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklassa 4 määrätään seuraavaa : « Tämän sopimuksen 121 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettu korkokantojen lähentymisperuste tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena merkitsee , että jäsenvaltion pitkän aikavälin korkokantojen keskimääräinen nimellistaso on enintään kaksi prosenttia [ korkeampi ] verrattuna enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaan tasoon .
Interest rates shall be measured on the basis of long-term government bonds or comparable securities , taking into account differences in national definitions ."
Korkokantojen taso lasketaan jäsenvaltioiden pitkän aikavälin obligaatioiden ja vastaavien arvopapereiden perusteella ottaen huomioon kansallisten määrittelyjen erot ."
2 Application of Treaty provisions In the context of this report the ECB applies the Treaty provisions as outlined below : -- First , with regard to « an average nominal long-term interest rate » observed over « a period of one year before the examination » , the long-term interest rate has been calculated as an arithmetic average over the latest 12 months for which HICP data were available .
2 Perustamissopimuksen määräysten soveltaminen Tässä raportissa EKP soveltaa näitä perustamissopimuksen määräyksiä seuraavalla tavalla : -- Ensiksi : Kun kysymyksessä on « pitkän aikavälin korkokantojen keskimääräinen nimellistaso » « tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena » , on pitkä korko laskettu niiden viimeisten kahdentoista kuukauden aritmeettisena keskiarvona , joista on ollut saatavissa YKHI-tilastot .
The reference period considered in this report is May 2001 to April 2002 .
Raportissa käytetty tarkastelujakso ulottuu toukokuusta 2001 huhtikuuhun 2002 .
-- Second , the notion of « at most , the three best performing Member States in terms of price stability » which is used for the definition of the reference value has been applied by using the unweighted arithmetic average of the long-term interest rates of the three countries with the lowest inflation rates ( see Box 1 ) .
-- Toiseksi : Käsitettä « enintään kolme hintatason vakaudessa parhaiten suoriutunutta jäsenvaltiota » , jota käytetään viitearvon määrittelemisessä , on sovellettu laskemalla kolmen alhaisimman inflaation maan pitkien korkojen painottamaton aritmeettinen keskiarvo ( ks . kehikko 1 ) .
Over the reference period considered in this report the long-term interest rates of these three countries were 5.1% ( the United Kingdom ) , 5.0% ( France ) and 4.9% ( Luxembourg ) ;
Tässä raportissa tarkastellun jakson aikana näiden kolmen maan pitkät korot olivat 5,1 % ( Iso-Britannia ) , 5,0 % ( Ranska ) ja 4,9 % ( Luxemburg ) ;
as a result , the average rate is 5.0% and , adding 2 percentage points , the reference value is 7.0% .
tästä seuraa , että keskikorko on 5,0 %, ja kun siihen lisätään 2 prosenttiyksikköä , saadaan viitearvoksi 7,0 %.
Interest rates have been measured on the basis of harmonised long-term interest rates , which were developed for the purpose of assessing convergence ( see the statistical annex to Chapter II ) . As mentioned above , the Treaty makes explicit reference to the « durability of convergence » being reflected in the level of long-term interest rates .
Korot on laskettu käyttäen yhdenmukaistettuja pitkiä korkoja , jotka kehitettiin lähentymisen arvioimista varten ( ks . tilastotietoja koskeva luvun II liite ) .
Therefore , developments over the reference period from May 2001 to April 2002 are reviewed against the background of the path of long-term interest rates over the last ten years and the main factors underlying differentials vis-à-vis those interest rates prevailing in the EU countries with the lowest long-term rates .
Sen vuoksi korkokehitystä toukokuusta 2001 huhtikuuhun 2002 ulottuvana tarkastelujaksona verrataan pitkien korkojen kehitykseen edellisten kymmenen vuoden aikana ja selvitetään tärkeimpiä tekijöitä , jotka vaikuttivat korkoeroihin niihin EU-maihin nähden , joissa pitkät korot olivat matalimmat .
Finally , Article 121 ( 1 ) of the Treaty requires this report to take account of several other factors , namely « the development of the ECU , the results of the integration of markets , the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of the development of unit labour costs and other price indices » .
Perustamissopimuksen artiklan 121 kohdassa 1 edellytetään , että raportissa otetaan vielä huo - mioon useita muita tekijöitä , nimittäin « ecun kehitys , markkinoiden yhdentymisen tulokset , vaihtotaseiden tasapainon tilanne ja kehitys sekä yksikkötyökustannusten ja muiden hintaosoittimien kehityksen tarkastelu » .
These factors are reviewed in the following chapter under the individual criteria listed above . In the light of the launch of the euro on 1 January 1999 there is no longer a specific discussion of the development of the ECU .
Näitä tekijöitä on käsitelty seuraavassa luvussa edellä mainittujen lähentymiskriteereiden jälkeen . Koska euro otettiin käyttöön 1.1.1999 , ei raportissa enää tarkastella ecun kehitystä .
Chapter II
Luku II
Sweden 1 Price developments part from the liberalisation and increased competition in markets such as telecommunications and electricity .
Ruotsi 1 Hintakehitys tui osittain markkinoiden vapauttamisesta ja kilpailun lisääntymisestä mm . tietoliikenne - ja sähkömarkkinoilla .
The macroeconomic environment also helped to contain upward pressures on prices as resource utilisation recovered only gradually from the severe recession in the early 1990s ( see Table 2 ) .
Kokonaistaloudellinen tilanne hillitsi lisäksi osaltaan hintojen nousupaineita , sillä resurssien käyttöaste toipui hitaasti 1990-luvun alun syvästä lamasta ( ks . taulukko 2 ) .
Furthermore , a number of temporary factors contributed to the very low inflation rates in the late 1990s .
Erittäin hitaaseen inflaatiovauhtiin 1990-luvun lopulla ovat lisäksi vaikuttaneet monet tilapäiset tekijät .
For instance , lower mortgage interest expenditure contributed to lower CPI inflation from the start of 1996 , reflecting declining short-term and long-term interest rates .
Kun sekä lyhyet että pitkät korot laskivat , asuntolainojen korkokustannusten pieneneminen hidasti osaltaan kuluttajahintaindeksin mukaista inflaatiovauhtia vuoden 1996 alusta lähtien .
Changes in indirect taxes and subsidies also had significant downward effects on inflation at times .
Toisinaan inflaatiota hidastivat merkittävästi myös välillisen verotuksen ja tukipalkkioiden muutokset .
Given the importance of temporary factors , monetary policy decisions have in practice been based on an assessment of underlying inflation , defined as the CPI excluding interest expenditure and direct effects of altered indirect taxes and subsidies ( UND1X ) , although headline CPI remains the official target variable of monetary policy in Sweden .
Tilapäisten tekijöiden merkityksen vuoksi rahapoliittiset päätökset ovat käytännössä perustuneet arvioihin pohjainflaatiosta ( UNDIX ) eli kuluttajahintainflaatiosta , josta on vähennetty korkokulut sekä välillisten verojen ja tukipalkkioiden muutosten suorat vaikutukset , huolimatta siitä , että Ruotsin rahapolitiikan virallisena tavoitemuuttujana on edelleen kuluttajahintainflaatio .
This is also consistent with the Riksbank 's clarification of its monetary policy strategy in 1999 , which stated that departures from the CPI inflation target may be warranted if inflation is influenced by temporary factors .
Tämä on yhdenmukaista myös Ruotsin keskuspankin vuonna 1999 antaman rahapolitiikan strategiaa koskevan ilmoituksen kanssa . Sen mukaan kuluttajahintainflaatiotavoitteesta voidaan poiketa , mikäli tilapäiset tekijät vaikuttavat inflaatiokehitykseen .
Low rates of inflation in recent years are also apparent when inflation is measured in terms of other relevant price indices ( see Table 2 ) .
Myös muilla indikaattoreilla arvioiden inflaatio on ollut hidas viime vuosina ( ks . taulukko 2 ) .
Throughout most of the 1990s , developments in compensation per employee , labour productivity and unit labour costs were broadly supportive of price stability .
Suurimman osan 1990-luvusta työntekijää kohden laskettujen palkkakustannusten , työn tuottavuuden ja yksikkötyökustannusten kehitys on pysynyt suurin piirtein hintavakautta tukevana .
Nevertheless , while wage increases generally adjusted to the low-inflation environment and were historically low , real wages were at times high in relation to labour productivity growth .
Vaikka palkankorotukset ovat yleensä olleet hitaan inflaation ympäristöön sopeutettuja ja pitkän aikavälin keskiarvoihin nähden vähäisiä , reaalipalkat ovat tästä huolimatta aika ajoin olleet suuret suhteessa työn tuottavuuden kasvuun .
This is also reflected in the continued compression of the profit share in the economy since 1995 .
Tämä näkyy myös siinä , että yritysten omistajille jaettavat voittojen osuudet ovat jatkuvasti supistuneet vuodesta 1995 lähtien .
Following the steep increase in the first half of the 1990s , the unemployment rate has declined rapidly since 1997 as a result of both labour market measures focusing on education
Noustuaan jyrkästi 1990-luvun alkupuolella työttömyysaste on laskenut nopeasti vuodesta 1997 alkaen , mikä on johtunut sekä koulutukseen keskittyneistä työmarkkinatoimenpiteistä
Over the reference period from May 2001 to April 2002 , the average rate of HICP inflation in Sweden was 2.9% , i.e. below the reference value of 3.3% as defined in Article 121 ( 1 ) of the Treaty and Article 1 of the Protocol on the convergence criteria referred to in that Article .
Toukokuusta 2001 huhtikuuhun 2002 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHIinflaatiovauhti Ruotsissa oli 2,9 % eli hitaampi kuin 3,3 prosentin viitearvo , joka on määritelty perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 ja siinä tarkoitetun lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklan 1 mukaisesti .
It was also below this reference value in 2001 as a whole .
Inflaatiovauhti oli tätä viitearvoa hitaampi myös koko vuoden 2001 ajan .
In 2000 , average HICP inflation was 1.3% ( see Table 1 ) .
Vuonna 2000 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 1,3 % ( ks . taulukko 1 ) .
Seen over an extended period of time , HICP inflation in Sweden has been at levels which are consistent with price stability , while in the spring of 2001 it rose rapidly to around 3 %, on account of both temporary factors and increasing cost pressures .
Pidemmällä aikavälillä tarkasteltuna Ruotsin YKHI-inflaatio on pysytellyt tasolla , joka vastaa hintavakautta , mutta keväällä 2001 se kiihtyi nopeasti noin 3 prosenttiin sekä tilapäisten tekijöiden että kasvavien kustannuspaineiden vuoksi .
Looking back over a longer period of time , consumer price inflation in Sweden followed a downward trend throughout most of the 1990s ( see Chart 1 ) .
Ruotsissa kuluttajahintainflaatio hidastui suurimman osan 1990-luvusta ( ks . kuvio 1 ) .
CPI inflation fell below 3 % in 1994 and below 1 % in the period between 1996 and 1999 , and stood at 1.3% in 2000 .
Kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio hidastui vuonna 1994 alle 3 prosenttiin , oli vuosina 1996 -- 1999 alle 1 %, ja vuonna 2000 se oli 1,3 %.
HICP inflation broadly followed these developments .
YKHI-inflaatio on noudattanut jokseenkin vastaavaa kehitystä .
This progress towards price stability reflects a number of important policy choices , including a shift in the orientation of monetary policy towards the primary objective of price stability .
Hintavakauden edistymiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat mukaan lukien rahapolitiikan suuntaaminen ensisijaisen hintavakauden tavoitteen saavuttamiseen .
Since 1993 , following Sweden 's departure from the fixed exchange rate regime against the ECU , the objective for monetary policy has been expressed as an explicit inflation target .
Ruotsin luovuttua kiinteän ecuun sidotun valuuttakurssin järjestelmästä rahapolitiikan tavoite on vuodesta 1993 alkaen ilmaistu suorana inflaatiotavoitteena .
Initially , the aim was to prevent the underlying rate of inflation from rising due to the depreciation of the krona after the floating and effects of indirect tax changes .
Aluksi tarkoituksena oli ehkäistä pohjainflaation kiihtymistä kruunun arvon heikennyttyä kellutuksen ja välillisten verojen muutoksen jälkeen .
Since 1995 , the inflation target has been quantified as a 2 % increase in the CPI with a tolerance margin of ± 1 percentage point .
Vuodesta 1995 lähtien inflaatiotavoite on määritelty kuluttajahintaindeksin 2 prosentin nousuna , johon sisältyy 1 prosenttiyksikön vaihtelumarginaali molemmin puolin .
New central bank legislation , which entered into force in 1999 , confirmed price stability as the overriding objective of monetary policy in Sweden .
Uusi keskuspankkilainsäädäntö , joka tuli voimaan vuonna 1999 , vahvisti hintavakauden Ruotsin rahapolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi .
Monetary policy was supported by a sizeable consolidation of public finances and greater product market competition , linked partly to Sweden 's accession to the EU in 1995 .
Rahapolitiikan tukena on ollut julkisen talouden merkittävä tasapainottuminen sekä hyödykemarkkinoiden lisääntynyt kilpailu , joka on ollut osittain seurausta Ruotsin liittymisestä EU : hun vuonna 1995 .
The very low inflation between 1996 and 2000 stemmed in
Vuosien 1996 ja 2000 välisenä aikana vallinnut hyvin hidas inflaatiovauhti joh -
and rapid employment growth , in particular in the private service sector .
että työllisyyden nopeasta kasvusta erityisesti yksityisellä palvelusektorilla .
Some signs of labour shortages emerged in 2000 .
Vuonna 2000 on ilmaantunut joitakin merkkejä työvoimapulasta .
Labour market policies have not changed significantly in recent years and reforms have mainly concentrated on reducing income tax rates , which remain high by international standards , in order to increase labour supply and on measures with a strong emphasis on retraining and education .
Viime vuosina työmarkkinapolitiikka ei ole muuttunut merkittävästi ja uudistukset ovat keskittyneet lähinnä kansainvälisesti katsoen korkeiden tuloveroasteiden pienentämiseen , jotta työvoiman tarjonta saataisiin kasvamaan , sekä toimenpiteisiin , joilla on panostettu voimakkaasti uudelleenkoulutukseen ja opiskeluun .
Looking at recent trends and forecasts , the annual rate of HICP inflation was 2.2% in April 2002 ( see Table 3a ) .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että vuotuinen YKHI-inflaatio huhtikuussa 2002 oli 2,2 % ( ks . taulukko 3a ) .
This should be seen against the background of the rapid increase in HICP inflation in the spring of 2001 , from 1.5% in February to 3.0% in April .
Tässä yhteydessä huomattakoon , että keväällä 2001 YKHI-inflaatio kiihtyi nopeasti helmikuun 1,5 prosentista 3,0 prosenttiin huhtikuussa .
Subsequently , HICP inflation remained largely stable until March 2002 .
Sen jälkeen YKHI-inflaatio pysyi jokseenkin vakaana maaliskuuhun 2002 asti .
Part of the price increases in 2001 can be explained by various supply shocks , such as foot-and-mouth disease and BSE , and unfavourable weather conditions .
Osaan vuoden 2001 hintojen noususta ovat syynä erilaiset tarjontapuolen häiriöt , kuten suu - ja sorkkatauti , hullun lehmän tauti ja epäsuotuisat sääolot .
These shocks mainly affected the price of meat , fruit and vegetables and electricity ( the latter being caused by lower water supply in hydro-electric power production ) .
Nämä häiriöt vaikuttivat pääasiassa lihan , hedelmien , vihannesten ja sähkön hintaan ( jälkimmäiseen vaikutti vesimäärän pienuus vesivoimaloissa ) .
In addition , the unwinding of price effects following the liberalisation of the telecommunications and electricity markets , which had resulted in a continued downward shift in the price level in 2000 , had an upward effect on headline inflation in 2001 .
Lisäksi kokonaisinflaatiota kiihdytti vuonna 2001 se , että tietoliikenne - ja sähkömarkkinoiden vapauttamista vuonna 2000 seuranneen jatkuvan hintatason laskun vaikutus lakkasi .
These price increases did not appear to be related to the general demand situation and could thus be judged to be mostly of a temporary nature .
Nämä hinnannousut eivät nähtävästi liittyneet yleiseen kysyntätilanteeseen , joten niitä voidaan pitää luonteeltaan lähinnä tilapäisinä .
However , in addition to the supply-related price increases , other prices also increased more than expected , in particular domestically generated prices , while the effects on imported goods prices stemming from the sizeable depreciation of the krona were surprisingly small .
Tarjontapuolen tekijöistä johtuneiden hinnannousujen lisäksi muutkin hinnat , etenkin kotimaisten tekijöiden perusteella määräytyvät hinnat , nousivat kuitenkin odotettua enemmän , kun taas kruunun arvon huomattava heikkeneminen vaikutti tuontitavaroiden hintoihin yllättävän vähän .
Underlying domestic inflation , excluding interest expenditure , the effects of altered indirect taxes and subsidies , and goods that are mainly imported , peaked at 5.0% in January 2002 , with large contributions stemming from domestic services and rent prices .
Kotimaisista tekijöistä johtuva pohjainflaatio , johon ei lueta korkokuluja , välillisten verojen ja tukipalkkioiden muutosten vaikutuksia tai hyödykkeitä , jotka ovat pääasiassa ulkomailta tuotuja , oli nopeimmillaan 5,0 % tammikuussa 2002 . Tähän vaikutti huomattavasti kotimaisten palveluiden hintojen ja vuokrien nousu .
This could be interpreted as a sign of high resource utilisation , as reflected by high employment growth and rising wage costs .
Tätä voitaisiin pitää merkkinä korkeasta resurssien käyttöasteesta , johon myös voimakas työllisyyden kasvu ja kasvavat palkkakustannukset viittaavat .
According to Eurostat data , the unemployment rate declined to around 5 % in the first half of 2001 and remained remarkably stable at this level despite the rapid slowdown in growth .
Eurostatin tilastojen mukaan työttömyysaste laski vuoden 2001 ensimmäisellä puoliskolla noin 5 prosenttiin , missä se pysyi huomattavan vakaasti talouskasvun nopeasta heikkenemisestä huolimatta .
In March 2002 , unemployment was 5.2% of the labour force .
Maaliskuussa 2002 työttömiä oli 5,2 % työvoimasta .
Total unemployment , including persons in labour market programmes , amounted to 6.4% in 2001 according to the Riksbank .
Ruotsin keskuspankin mukaan kokonaistyöttömyysaste , johon luetaan myös työvoimapoliittisten toimenpiteiden piirissä olevat , oli 6,4 % vuonna 2001 .
In 2001 , wage costs were further exacerbated by the cyclical deceleration in labour productivity , which resulted in a rapid increase in unit labour costs ( 4.4% ) 1 and a continued decline in the profit share .
Vuonna 2001 palkkakustannuksia kasvatti myös kausivaihtelusta johtuva työn tuottavuuden heikentyminen , joka johti työvoimakustannusten kasvuvauhdin nopeutumiseen ( 4,4 prosenttiin ) 1 ja voitto-osuuksien pienenemiseen entisestään .