natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The general government surplus was 2.5% of GDP in 2000 , down from 3.1% in 1999 .
Julkisen talouden ylijäämä vuonna 2000 oli 2,5 % BKT : stä eli se oli supistunut edellisvuoden 3,1 prosentista .
Following the restrictive effects of the so-called Whitsun tax package , fiscal policy was eased slightly in 2000 .
Vuonna 1998 julkistettu talouden tervehdyttämispaketti vuosille 1999 -- 2002 tiukensi finanssipolitiikkaa , jota kuitenkin höllennettiin hieman vuonna 2000 .
According to the update of Denmark 's Convergence Programme , presented in December 2000 , the surplus is expected to remain relatively stable and the fiscal policy stance is predicted to be tightened somewhat in the coming years .
Joulukuussa 2000 päivitetyn Tanskan lähentymisohjelman mukaan ylijäämän odotetaan pysyvän kutakuinkin ennallaan ja finanssipolitiikan ennustetaan kiristyvän hieman lähivuosina .
The government debt ratio fell to 47.3% of GDP in 2000 , down by 5.3 percentage points compared with 1999 .
BKT : hen suhteutettu julkinen velka pieneni vuonna 2000 edelleen 5,3 prosenttiyksikköä vuodesta 1999 eli 47,3 prosenttiin .
On 28 September , a majority of Danish voters rejected the adoption of the euro in a referendum .
Enemmistö äänestäjistä hylkäsi euron käyttöönoton Tanskassa 28.9 . järjestetyssä kansanäänestyksessä .
However , Denmark remains a member of ERM II without any change in the monetary policy strategy of Danmarks Nationalbank .
Tanska kuitenkin osallistuu edelleen ERM II : een , eikä Tanskan keskuspankin rahapolitiikan strategia ole muuttunut millään lailla .
The Government and Danmarks Nationalbank issued a joint statement announcing that they would continue to pursue the fixed exchange rate policy vis-à-vis the euro within the framework of the narrow band of ERM II .
Tanskan hallitus ja kansallinen keskuspankki antoivat yhteisen tiedotteen , jossa ne ilmoittivat jatkavansa kiinteän valuuttakurssin politiikkaa ERM II : ssa , jossa euron keskuskurssin molemmin puolin on kapea vaihteluväli .
The Government also stated its intention to stand ready to tighten fiscal policy if necessary .
Hallitus ilmoitti myös olevansa valmis tarvittaessa tiukentamaan finanssipolitiikkaa .
Given the fixed exchange rate policy ,
Koska Tanskan valuuttakurssipolitiikka perustuu kiinteään valuuttakurssiin , keskeisten keskuspankkikorkojen ja lyhyiden markkinakorkojen kehitystä olisi tarkasteltava EKP : n neu -
Denmark Real GDP in Denmark grew by around 2.5% in 2000 , up from 2.1% in 1999 ( see Table 9 ) .
Tanska Tanskassa BKT : n määrä kasvoi noin 2,5 % vuonna 2000 , kun se vuonna 1999 oli kasvanut 2,1 % ( ks . taulukko 9 ) .
The rise in output growth was largely based on a recovery of domestic demand , including stocks , which had been subdued in 1999 .
Tuotanto kasvoi lähinnä siksi , että vuonna 1999 laimeana ollut kotimainen kysyntä elpyi , ja samalla varastot kasvoivat .
Private consumption , however , remained weak compared with other components of domestic demand , as reflected , inter alia , in a significant decline in car sales .
Yksityinen kulutus oli kuitenkin edelleen heikkoa verrattuna kotimaisen kysynnän muihin eriin , mikä näkyi mm . autojen myynnin merkittävänä pienenemisenä .
The contribution of net exports to real GDP growth declined significantly in 2000 .
Nettoviennin vaikutus BKT : n määrän kasvuun pieneni huomattavasti vuonna 2000 .
An exceptional factor in 2000 was the severe storm in late 1999 which resulted in the need for substantial investments .
Vuonna 2000 poikkeuksellinen kasvuvaikutus oli vuoden 1999 lopussa raivonneella myrskyllä , jonka aiheuttamien vaurioiden korjaaminen edellytti huomattavia investointeja .
The labour market continued to be relatively tight , as the unemployment rate stabilised at around 4.7% .
Työmarkkinat olivat edelleen suhteellisen kireät , kun työttömyysaste pysytteli noin 4,7 prosentissa .
Labour supply did not increase significantly and remains a key area of concern in the medium term .
Työvoiman tarjonta ei kasvanut merkittävästi ja on edelleen keskeinen huolenaihe keskipitkällä aikavälillä .
Overall , the Danish economy conveys the impression of having achieved more sustainable growth in 2000 , with reduced risks of overheating and a more balanced composition of demand than in previous years .
Tanskan talouden kasvu vuonna 2000 vaikuttaa kokonaisuudessaan olleen edellistä vuotta kestävämpää . Ylikuumentumisen vaara on pienentynyt , ja kysynnän rakenne on tasapainoisempi kuin aiempina vuosina .
Price developments in 2000 were mainly affected by large oil and import price increases , in addition to effects from higher energy taxation and food and public services prices .
Tanskan hintakehitykseen vaikuttivat vuonna 2000 pääasiassa öljyn hinnan ja tuontihintojen suuri nousu , energiaverotuksen korottaminen sekä elintarvikkeiden ja julkisten palveluiden hintojen nousu .
Domestic inflationary pressures eased
Kotimaiset inflaatiopaineet helpottuivat , kun tuntipalkkojen nousu hidas -
developments in key official and short-term market interest rates should primarily be seen against the background of the interest rate decisions of the Governing Council of the ECB and developments in the exchange rate of the Danish krone against the euro .
voston korkopäätösten ja Tanskan kruunun eurokurssin kehityksen perusteella .
The Danish krone remained stable in 2000 , at around a level marginally stronger than its ERM II central rate of DKK 7.46038 against the euro .
Vuonna 2000 Tanskan kruunu pysyi vakaasti hieman ERM II : n keskuskurssiaan ( 7,46038 ) vahvempana .
The only factor generating some volatility in the DKK exchange rate against the euro , countered by foreign exchange interventions and key interest rate changes , was the run-up to and the aftermath of the referendum on Denmark 's adoption of the euro .
Ainoa tekijä , joka sai Tanskan kruunun kurssin hieman heilahtelemaan , oli euroa koskevan kansanäänestyksen valmistelun ja äänestyksen tuloksen vaikutus . Näihin kurssivaihteluihin vastattiin valuuttainterventioilla ja keskeisten korkojen muutoksilla .
From early 2000 until the referendum , Danmarks Nationalbank raised its lending rate by a total of 1.8 percentage points to 5.1% , broadly following similar interest rate increases by the Eurosystem .
Vuoden 2000 alun ja kansanäänestyksen välisenä aikana Tanskan keskuspankki korotti luottokorkoaan yhteensä 1,8 prosenttiyksikköä 5,1 prosenttiin , eli korkoa nostettiin suurin piirtein samaan tahtiin kuin eurojärjestelmän korkoja .
However , following the referendum on the euro , the lending rate was increased by 0.5 percentage point in order to avoid uncertainty concerning the krone .
Kansanäänestyksen jälkeen luottokorkoa korotettiin kuitenkin vielä 0,5 prosenttiyksikköä kruunun kurssiin kohdistuvan epävarmuuden välttämiseksi .
The krone remained broadly stable after the referendum and the lending rate was reduced by a total of 0.2 percentage point , in line with a gradual strengthening of the krone .
Tanskan kruunu pysyi kutakuinkin vakaana kansanäänestyksen jälkeen , ja luottokorkoa laskettiin yhteensä 0,2 proTaulukko 9 .
In 2000 shortterm interest rates , as measured by the three-month money market rate , rose by 1.6 percentage points , and the spread vis-à-vis the comparable euro area rates remained broadly stable at around 40 basis points , with the exception of the periods before and after the referendum when it was higher .
senttiyksikköä , mikä oli sopusoinnussa kruunun asteittaisen vahvistumisen kanssa . Kolmen kuukauden rahamarkkinakorkoina lasketut lyhyet korot nousivat 1,6 prosenttiyksikköä vuonna 2000 , ja lyhyiden korkojen ero euroalueen vastaaviin korkoihin pysyi suurin piirtein ennallaan noin 40 peruspisteessä .
At the end of February 2001 shortterm interest rates stood at 5.2% , constituting a spread of 40 basis points against euro area rates .
Poikkeuksellisesti kansanäänestystä edeltävänä ja sen jälkeisenä ajanjaksona tämä ero oli suurempi . Helmikuun 2001 lopussa lyhyet korot olivat 5,2 %, jolloin ero euroalueen vastaaviin korkoihin oli 40 peruspistettä .
Long-term interest rates , as measured by ten-year government bond yields , followed the trend in the international capital markets , with the positive interest rate differential Table 9
Näiden korkojen ja euroalueen vastaavien korkojen ero pysyi verrattain vakaana noin 20 -- 30 peruspisteessä . Tanskan pitkät korot eivät vaihdelleet paljon vuoden aikana , ja ne pysyivät noin 5,7 prosentissa .
Macroeconomic indicators for Denmark ( annual percentage changes , unless otherwise indicated )
Tanskan talousindikaattorit ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei toisin mainita )
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2000 2000 2000 2000 Q1 Q2 Q3 Q4 Real GDP Contribution to real GDP growth : 1 ) Real domestic demand including stocks Net exports HICP Compensation per employee Unit labour costs , whole economy Import deflator ( goods and services ) Current plus new capital account (% of GDP ) Total employment Unemployment rate (% of labour force ) Fiscal balance (% of GDP ) 2 ) , 3 ) Consolidated gross debt (% of GDP ) 2 ) Three-month interest rate (% per annum ) 4 ) Ten-year government bond yield (% per annum ) 4 ) Exchange rate against the ECU or euro 4 ) , 5 ) 5.5 6.5 - 1.0 1.8 3.5 - 2.2 0.7 .
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2000 2000 2000 2000 I II III IV BKT : n määrä Vaikutus BKT : n määrän kasvuun : 1 ) Kotimainen kysyntä varastot mukaan lukien Nettovienti YKHI Työvoimakustannukset / työntekijä Yksikkötyökustannukset koko kansantaloudessa Tuonnin deflaattori ( tavarat ja palvelut ) Vaihtotase ja uusi pääomatase (% BKT : stä ) Työllisyys Työttömyysaste (% työvoimasta ) Julkisen talouden rahoitusasema (% BKT : stä ) 2 ) , 3 ) Konsolidoitu bruttovelka (% BKT : stä ) 2 ) 3 kk : n korko (% vuodessa ) 4 ) Valtion 10 vuoden joukkovelkakirjalainan tuotto (% vuodessa ) 4 ) Valuuttakurssi ecuun tai euroon nähden4 ) , 5 ) 5,5 6,5 - 1,0 1,8 3,5 - 2,2 0,7 .
HICP data before 1995 are estimates based on national definitions and are not fully comparable with HICPs starting in 1995 .
Ennen vuotta 1995 YKHI-tiedot ovat kansallisiin määritelmiin perustuvia arvioita eivätkä täysin vertailukelpoisia vuoden 1995 ja sitä seuraavien vuosien tietojen kanssa .
3 ) General government surplus (+) / deficit (-) .
3 ) Julkisen talouden ylijäämä (+)/ alijäämä (-) .
vis-à-vis comparable euro area interest rates remaining relatively constant at around 20-30 basis points .
den lopussa ne kuitenkin laskivat 5,2 prosenttiin .
In February 2001 the spread vis-à-vis the average euro area rates amounted to around 10 basis points , i.e. broadly unchanged since the beginning of 2000 .
Helmikuussa 2001 näiden korkojen ja euroalueen vastaavien korkojen ero oli noin 10 peruspistettä eli miltei sama kuin vuoden 2000 alussa .
Sweden Real GDP in Sweden continued to grow strongly in 2000 .
Ruotsi Ruotsissa BKT : n määrä kasvoi edelleen nopeasti vuonna 2000 .
Output growth was up by 3.6% , compared with 4.1% in 1999 ( see Table 10 ) .
Tuotanto kasvoi 3,6 %, kun se vuonna 1999 oli kasvanut 4,1 % ( ks . taulukko 10 ) .
As in the two preceding years , output growth was driven mainly by domestic demand , including stocks .
Kahden edeltävän vuoden tapaan tuotannon kasvua edisti lähinnä kotimaisen kysynnän ( ja varastojen ) kasvu .
Domestic demand continued to be supported by rising employment and real wages , a relaxation of the fiscal policy stance and increasing household wealth .
Kotimaista kysyntää tukivat kasvava työllisyys ja reaalipalkkojen nousu , finanssipolitiikan höllentäminen ja kotitalouksien vaurastuminen . Erityisesti yksityinen kulutus kasvoi voimakkaasti eli 4,1 %.
Private consumption , in particular , grew strongly by 4.1% , while both exports and imports of goods and services followed the trend in world trade and increased by around 10 %. The contribution of net exports to GDP growth remained positive at 0.9 percentage point , but was down from 1.1 percentage points in 1999 .
Tavaroiden ja palvelujen vienti ja tuonti seurasivat maailmankaupan kehitystä ja kasvoivat noin 10 %. Nettoviennin kasvuvaikutus pysyi positiivisena eli 0,9 prosenttiyksikkönä , mutta supistui hieman edellisvuodesta , jolloin se oli ollut 1,1 prosenttiyksikköä .
The unemployment rate declined further to 5.1% of the labour force in December , compared with an average of 7.2% in 1999 .
Työttömyysaste pieneni edelleen 5,1 prosenttiin työvoimasta joulukuussa , kun se vuonna 1999 oli ollut keskimäärin 7,2 %.
Employment grew by 2.2% in 2000 and , as before , new jobs mainly originated in the private services sector .
Työllisyys lisääntyi 2,2 % vuonna 2000 , ja kuten aiemminkin uusia työpaikkoja syntyi lähinnä yksityisellä palvelusektorilla .
At the same time , the labour force increased as the number of labour market programmes was scaled down and fewer people stayed in education .
Samaan aikaan työvoiman määrä lisääntyi , kun työllisyysohjelmia karsittiin ja työllisyyskoulutukseen osallistui aiempaa vähemmän ihmisiä .
The number of job vacancies also rose rapidly and it took increasingly longer to fill them .
Avointen työpaikkojen määrä kasvoi myös nopeasti , ja niiden täyttäminen kesti aiempaa pidempään .
Despite some signs of labour shortages in the construction and services sectors , as well as for skilled technicians in manufacturing , there was not yet a general situation of labour shortages .
Vaikka rakennusalalla ja palvelusektorilla oli joitakin merkkejä työvoimapulasta ja tehdasteollisuudessa oli pulaa ammattitaitoisista teknikoista , yleistä työvoimapulaa ei vielä ollut .
Annual inflation rates , as measured both by the HICP and the CPI excluding interest expenditure and direct effects of altered indirect taxes and subsidies ( UND1X ) , 1 remained relatively low and stable in 2000 despite the increase in oil and import prices and rapid output growth .
YKHI - ja UND1X-inflaationa1 ( josta on vähennetty korkokulut ja sekä muunnettujen välillisten verojen ja tukipalkkioiden suorat vaikutukset ) mitattuna vuotuinen inflaatiovauhti pysyi verrattain hitaana ja vakaana vuonna 2000 , vaikka öljyn hinta ja tuontihinnat nousivat ja tuotanto kasvoi nopeasti .
The annual average HICP inflation rate was 1.3% , up from 0.6% in 1999 .
Ruotsin vuotuinen keskimääräinen YKHI-inflaatio oli 1,3 %, kun se vuonna 1999 oli ollut 0,6 %.
Sweden thus remained among the EU countries with the lowest inflation rates throughout the year .
Ruotsin inflaatiovauhti oli siten EU-maiden hi - taimpia koko vuoden ajan .
The reasons for the relatively subdued price developments can be found in the dampening effects of the liberalisation of public utilities , low rent increases , a reduction of the profit share , and possibly a lower level of resource utilisation than previously thought .
Hintojen verrattain maltillisen nousun syitä ovat yleishyödyllisiä julkisia laitoksia koskevan sääntelyn purkaminen , vuokrien vähäinen nousu , voittoosuuksien pieneneminen ja mahdollisesti aiemmin arvioitua alhaisempi resurssien käyttöaste .
The profit share has been falling back to the long-term average for a number of years , indicating that further increases in unit labour costs could be more difficult to accommodate in the profit share .
Yritysten omistajille jaettavien voittojen osuudet ovat supistuneet kohti pitkän aikavälin keskiarvoa jo usean vuoden ajan , joten yksikkötyökustannukset voivat tuskin enää nousta siten , että voitto-osuudet pienenisivät entisestään .
Wage developments thus remain an area of concern in terms of maintaining competitiveness , employment growth and price stability .
Palkkakehitys on siten edelleen huolenaihe kilpailukyvyn säilyttämisen , työllisyyden lisääntymisen ja hintavakauden kannalta .
The fiscal surplus of the Swedish general government increased to 4.0% of GDP in 2000 , compared with 1.8% in 1999 .
BKT : hen suhteutetun julkisen talouden ylijäämä Ruotsissa kasvoi 4,0 prosenttiin vuonna 2000 , kun se vuonna 1999 oli ollut 1,8 %.
The government debt ratio also improved significantly , falling from 65.2% of GDP in 1999 to 55.6% in 2000 .
Myös julkinen velkasuhde pieneni merkittävästi vuonna 2000 eli 55,6 prosenttiin BKT : stä , kun se vuonna 1999 oli ollut 65,2 %.
The updated Swedish Convergence Programme , presented in November 2000 , sets the estimated budget surpluses for 2001 and 2002 at 3.5% and 3.3% of GDP respectively .
Marraskuussa 2000 päivitetyn Ruotsin lähentymisohjelman mukaan ylijäämän arvioidaan olevan 3,5 % BKT : stä vuonna 2001 ja 3,3 % vuonna 2002 .
The debt ratio is projected to decline to 53.2% of GDP in 2001 and further to 48.9% in 2002 .
BKT : hen suhteutetun julkisen velan ennustetaan pienenevän 53,2 prosenttiin vuonna 2001 ja edelleen 48,9 prosenttiin vuonna 2002 .
Sveriges Riksbank operates with a flexible exchange rate regime and has conducted monetary policy with an explicit inflation target since 1993 .
Ruotsin keskuspankin valuuttakurssijärjestelmä on joustava , ja vuodesta 1993 lähtien rahapolitiikkaa on ohjattu eksplisiittisesti ilmaistun inflaatiotavoitteen avulla .
Monetary policy is targeted at keeping CPI inflation at 2 %, with a tolerance margin of plus or minus 1 percentage point . In 2000 the repo rate was increased twice , on 4 February , by 0.50 percentage point , and on 7 December , by 0.25 percentage point to 4.0% .
Rahapolitiikka pyritään mitoittamaan siten , että kuluttajahintainflaatio pysyy 2 prosentissa kuitenkin niin , että ± 1 prosenttiyksikön poikkeama on sallittu . Vuonna 2000 repokorkoa korotettiin kahdesti , 4 .
The decision in December originated from the
Joulukuun korkopäätös perustui arvioon , että vaara inflaation nopeutumisesta yli kahden prosentin tavoitteen kahden vuoden kuluessa oli kasvanut .
1 In Sweden headline CPI is the target variable .
Lyhyet korot pysyivät kutakuinkin ennallaan vuonna 2000 ja vuoden 2001 kahtena ensimmäisenä kuukautena eli noin 4 prosentissa . 1
However , since transient factors are taken into account , monetary policy decisions have in practice been based on an assessment of UNDIX .
Ruotsissa on asetettu tavoite kokonaisindeksille . Koska tilapäiset tekijät kuitenkin otetaan huomioon , rahapoliittiset päätökset perustuvat käytännössä UND1X-inflaatiota koskevaan arvioon .
Macroeconomic indicators for Sweden ( annual percentage changes , unless otherwise indicated )
Ruotsin talousindikaattorit ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei toisin mainita )
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2000 2000 2000 2000 Q1 Q2 Q3 Q4 Real GDP Contribution to real GDP growth : 1 ) Real domestic demand including stocks Net exports HICP Compensation per employee Unit labour costs , whole economy Import deflator ( goods and services ) Current plus new capital account (% of GDP ) Total employment Unemployment rate (% of labour force ) Fiscal balance (% of GDP ) 2 ) , 3 ) Consolidated gross debt (% of GDP ) 2 ) Three-month interest rate (% per annum ) 4 ) Ten-year government bond yield (% per annum ) 4 ) Exchange rate against the ECU or euro 4 ) , 5 ) 4.1 3.0 1.2 2.9 4.8 - 0.1 4.0 .
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2000 2000 2000 2000 I II III IV BKT : n määrä Vaikutus BKT : n määrän kasvuun : 1 ) Kotimainen kysyntä varastot mukaan lukien Nettovienti YKHI Työvoimakustannukset / työntekijä Yksikkötyökustannukset koko kansantaloudessa Tuonnin deflaattori ( tavarat ja palvelut ) Vaihtotase ja uusi pääomatase (% BKT : stä ) Työllisyys Työttömyysaste (% työvoimasta ) Julkisen talouden rahoitusasema (% BKT : stä ) 2 ) , 3 ) Konsolidoitu bruttovelka (% BKT : stä ) 2 ) 3 kk : n korko (% vuodessa ) 4 ) Valtion 10 vuoden joukkovelkakirjalainan tuotto (% vuodessa ) 4 ) Valuuttakurssi ecuun tai euroon nähden 4 ) , 5 ) 4,1 3,0 1,2 2,9 4,8 - 0,1 4,0 .
assessment that the risk of inflation being above the target of 2 % in two years » time had increased . Short-term interest rates remained largely stable throughout 2000 and in the first two months of 2001 at around 4 %, a level almost 70 basis points below comparable euro area short-term interest rates at the end of February 2001 .
Ruotsin lyhyet korot olivat siten helmikuun 2001 lopussa noin 70 peruspistettä euroalueen vastaavia korkoja matalammat . Ruotsin kruunu vahvistui euroon nähden vuoden 2000 alkupuoliskolla , mutta heikkeni jälkipuoliskolla .
After having appreciated in the first part of 2000 , the krona depreciated against the euro in the second half of the year . This was partly associated with the negative short-term interest rate differential , but was also due to stock market volatility and portfolio adjustments linked to the pension reform , which allows individuals to invest their pension premiums in various domestic and international pension funds .
Tämä johtui osittain edellä mainitusta lyhyiden korkojen erosta , mutta myös osakemarkkinoiden heilahteluista ja eläkeuudistukseen liittyvästä sijoitusten koostumuksen muuttamisesta . Uudistetussa eläkejärjestelmässä yksityishenkilöt voivat sijoittaa eläkemaksunsa kotimaisiin ja ulkomaisiin eläkerahastoihin .
Long-term interest rates declined by around 1 percentage point in the course of 2000 and stood at 4.9% by the end of February 2001 .
Pitkät korot laskivat noin prosenttiyksikön vuonna 2000 , ja helmikuun 2001 lopussa ne olivat 4,9 %.
The ten-year spread vis-à-vis euro area interest rates turned negative from 20 basis points above the latter at the beginning of the year to 20 basis points below at the end of the year .
Ruotsin 10 vuoden korot laskivat vuonna 2000 euroalueen vastaavia korkoja matalammaksi : vuoden alussa ne olivat olleet 20 peruspistettä euroalueen korkoja korkeammat ja vuoden lopussa ne olivat 20 peruspistettä matalammat .
At the end of February 2001 the negative spread was 10 basis points .
Helmikuun 2001 lopussa Ruotsin 10 vuoden lai - nojen korot olivat 10 peruspistettä euroalueen vastaavia korkoja matalammat .
United Kingdom In the United Kingdom real GDP grew by 3.0% in 2000 , compared with 2.3% in 1999 .
Iso-Britannia Isossa-Britanniassa BKT : n määrä kasvoi 3,0 % vuonna 2000 , kun se vuonna 1999 oli kasvanut 2,3 %.
Output growth peaked in the second quarter of 2000 and decelerated thereafter ( see Table 11 ) .
Tuotanto kasvoi nopeimmin vuoden 2000 toisella neljänneksellä , ja sen jälkeen kasvuvauhti on hidastunut ( ks . taulukko 11 ) .
Household consumption remained the main contributor to output growth , but export demand was also strong , particularly in the first half of the year . Real household consumption grew by 3.7% in 2000 , down from 4.5% in 1999 .
Kotitalouksien kulutuksen määrä kasvoi 3,7 % vuonna 2000 , kun se vuonna 1999 oli kasvanut 4,5 %. Voimakasta kulutuskysyntää tukivat reaalitulojen kasvu , työllisyyden pieneneminen ja asuntojen korkeat hinnat .
Increased real earnings , lower unemployment and high
Kulutus kasvoi nopeimmin kolmannella neljänneksellä , minkä jälkeen oli nähtävissä merkkejä siitä ,
house prices contributed to the strength of consumer demand . After having peaked in the third quarter , there were some signs that consumption growth eased in the last quarter of 2000 following a much weaker performance by the stock markets .
että kulutuksen kasvuvauhti olisi hidastunut viimeisellä neljänneksellä , kun osakemarkkinoiden kehitys oli kääntynyt epäsuotuisaksi .
Gross fixed capital formation grew by 2.3% in 2000 , down from 5.4% in 1999 , and growth in business investment was weak in the first half of the year , before picking up strongly in the last quarter .
Kiinteän pääoman bruttomuodostus kasvoi 2,3 % vuonna 2000 eli vähemmän kuin vuonna 1999 , jolloin se oli kasvanut 5,4 %. Yritysten investoinnit lisääntyivät vuoden alkupuolella vain hieman , mutta voimakkaasti viimeisellä neljänneksellä .
Export volumes grew rapidly , but the pace decelerated in the second half of the year , following the path of world demand .
Viennin määrä kasvoi nopeasti , mutta kasvuvauhti hidastui vuoden jälkipuoliskolla maailman kysynnän kehityksen mukaan .
Import growth remained robust throughout most of the year , reflecting both buoyant domestic demand and the strength of the pound sterling vis-à-vis the euro .
Tuonti kasvoi voimakkaasti suurimman osan vuotta , mikä johtui kotimaisen kysynnän vilkkaudesta ja euroon nähden vahvasta punnasta .
Employment grew quickly in the first half of the year and levelled off in the second .
Työllisyys kasvoi nopeasti vuoden alkupuoliskolla , mutta jälkipuoliskolla kasvuvauhti ta -