natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Chapter III Compatibility of national legislation with the Treaty 1 Introduction 1.1 General remarks 1.2 Denmark and the United Kingdom Scope of adaptation 2.1 Areas of adaptation 2.2 « Compatibility » versus « harmonisation » Central bank independence Legal integration of NCBs into the ESCB 4.1 Statutory objectives 4.2 Tasks 4.3 Instruments 4.4 Organisation 4.5 Financial provisions 4.6 Miscellaneous Legislation other than the statutes of the NCBs 5.1 Banknotes 5.2 Coins 5.3 Foreign reserve management 5.4 Exchange rate policy 5.5 Miscellaneous 37 38 38 38 39 39 39 40 40 40 40 41 41 41 41 41 41 42 42 42 42
Luku III Kansallisen lainsäädännön sopusointuisuus perustamissopimuksen kanssa 1 Johdanto 1.1 Yleistä 1.2 Tanska ja Iso-Britannia Mukautusten soveltamisala 2.1 Mukautettavat alueet 2.2 « Sopusointu » ja « yhdenmukaistaminen » Keskuspankin riippumattomuus Kansallisten keskuspankkien oikeudellinen integroituminen EKPJ : hin 4.1 Laissa säädetyt tavoitteet 4.2 Tehtävät 4.3 Välineet 4.4 Organisaatio 4.5 Taloutta koskevat määräykset 4.6 Muut määräykset Muu 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 lainsäädäntö kuin kansallisten keskuspankkien perussäännöt Setelit Metallirahat Valuuttavarantojen hoito Valuuttakurssipolitiikka Muut määräykset 38 38 38 39 39 39 40 40 40 40 41 41 41 41 41 41 42 42 42 42
ECB -* Convergence Report -* 2002
EKP -* Lähentymisraportti -* 2002
Assessment of legal convergence in Sweden 6.1 Introduction 6.2 Sveriges Riksbank and central bank independence 6.3 Integration of Sveriges Riksbank into the ESCB 6.4 Adaptation of other Swedish legislation 6.5 Assessment of compatibility
Ruotsin oikeudellisen lähentymisen arviointi 6.1 Johdanto 6.2 Ruotsin keskuspankki ja keskuspankin riippumattomuus 6.3 Ruotsin keskuspankin integroituminen EKPJ : hin 6.4 Ruotsin muun lainsäädännön mukauttaminen 6.5 Sopusointuisuuden arviointi
Abbreviations Countries BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK JP US Belgium Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom Japan United States
Lyhenteet Maat BE DK DE GR ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK JP US Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Iso-Britannia Japani Yhdysvallat
Others CPI ECB ECU EMI ESA 95 ESCB EU EUR GDP HICP ILO IMF NCBs repos Consumer Price Index European Central Bank European Currency Unit European Monetary Institute European System of Accounts 1995 European System of Central Banks European Union euro gross domestic product Harmonised Index of Consumer Prices International Labour Organization International Monetary Fund national central banks repurchase agreements
Muut BKT ECU EKP EKPJ EKT 95 EMI EU EUR ILO IMF KHI repo YKHI bruttokansantuote Euroopan valuuttayksikkö Euroopan keskuspankki Euroopan keskuspankkijärjestelmä Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 Euroopan rahapoliittinen instituutti Euroopan unioni euro Kansainvälinen työjärjestö Kansainvälinen valuuttarahasto kuluttajahintaindeksi takaisinostosopimus yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi
In accordance with Community practice , the EU countries are listed in this Report using the alphabetical order of the country names in the national languages .
Euroopan yhteisön käytännön mukaisesti EU-maiden nimet ovat aakkosjärjestyksessä kunkin maan omakielisen nimen mukaan ( eivät suomennoksen mukaan ) .
ECB -* Convergence Report -* 2002
EKP -* Lähentymisraportti -* 2002 Johdanto ja yhteenveto
Introduction and country summary Introduction In this year 's Convergence Report under Article 122 ( 2 ) of the Treaty1 , the European Central Bank ( ECB ) uses the framework applied in the Convergence Reports produced by the European Monetary Institute ( EMI ) in March 1998 and the ECB in May 2000 to examine , with regard to Sweden , whether a high degree of sustainable convergence has been achieved , as well as compliance with the statutory requirements to be fulfilled for national central banks ( NCBs ) to become an integral part of the European System of Central Banks ( ESCB ) .
Johdanto Tässä perustamissopimuksen1 artiklan 122 kohdan 2 mukaisessa vuoden 2002 lähentymisraportissaan Euroopan keskuspankki ( EKP ) tarkastelee , onko Ruotsi saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason ja onko sen kansallinen keskuspankki täyttänyt säädetyt vaatimukset tullakseen erottamattomaksi osaksi Euroopan keskuspankkijärjestelmää ( EKPJ ) . Tarkastelussaan EKP on käyttänyt Euroopan rahapoliittisen instituutin ( EMI ) maaliskuussa 1998 ja EKP : n toukokuussa 2000 julkaisemissa lähentymisraporteissa sovellettua arviointikehikkoa .
Following the introduction of the euro on 1 January 1999 in 11 Member States and on 1 January 2001 in Greece , three Member States of the European Union ( EU ) are not yet full participants in Economic and Monetary Union ( EMU ) .
Euro otettiin käyttöön yhdessätoista jäsenvaltiossa 1.1.1999 ja Kreikassa 1.1.2001 , mutta kolme EU : n jäsenvaltioista ei vielä ole täysjäseninä talous - ja rahaliitossa ( EMU ) .
Two of these Member States , namely Denmark and the United Kingdom , have a special status .
Kahdella näistä jäsenvaltioista , eli Tanskalla ja Isolla-Britannialla , on erityisasema .
In accordance with the terms of the relevant protocols , annexed to the Treaty , these countries gave notification that they would not participate in Stage Three of EMU on 1 January 1999 .
Ne ovat ilmoittaneet perustamissopimuksen liitteenä olevissa pöytäkirjoissa edellytetyllä tavalla , etteivät ne osallistu EMUn 1.1.1999 alkavaan kolmanteen vaiheeseen .
As a consequence , convergence reports for these two Member States only have to be provided if they so request .
Tästä seuraa , että kummastakaan jäsenvaltiosta ei ole laadittava lähentymisraporttia , elleivät ne itse pyydä sitä .
Since no such request has been made , this year 's Convergence Report covers only Sweden .
Koska tällaisia pyyntöjä ei ole esitetty , tämän vuoden lähentymisraportissa käsitellään vain Ruotsia .
In producing this report , the ECB fulfils the requirement of Article 122 ( 2 ) in conjunction with Article 121 ( 1 ) of the Treaty to report to the Council of the European Union ( EU Council ) at least once every two years or at the request of a Member State with a derogation « on the progress made in the fulfilment by the Member States of their obligations regarding the achievement of economic and monetary union » .
Laatimalla tämän raportin EKP täyttää perustamissopimuksen artiklan 122 kohdassa 2 sekä artiklan 121 kohdassa 1 määrätyn tehtävän , jonka mukaan Euroopan unionin neuvostolle ( EU : n neuvosto ) on annettava raportteja « jäsenvaltioiden edistymisestä talous - ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien jäsenvaltioiden velvollisuuksien täyttämisessä » vähintään kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä , jota koskee poikkeus .
The same mandate has been given to the European Commission , and the two reports have been submitted to the EU Council in parallel .
Sama tehtävä on annettu Euroopan komissiolle . EKP : n ja komission raportit on toimitettu EU : n neuvostolle samanaikaisesti .
This year 's Convergence Report contains three chapters .
Tässä vuoden 2002 lähentymisraportissa on kolme lukua .
Chapter I describes the key aspects of the examination of economic convergence in 2002 .
Luvussa I käsitellään keskeisiä näkökohtia taloudellisen lähentymisen arvioinnissa vuonna 2002 .
Chapter II assesses the state of economic convergence in Sweden , and Chapter III investigates the compatibility of Sweden 's national legislation , including the Sveriges Riksbank Act , with Articles 108 and 109 of the Treaty and the Statute of the ESCB .
Luvussa II arvioidaan taloudellista lähentymistä Ruotsissa ja luvussa III tarkastellaan , onko Ruotsin lainsäädäntö , mukaan lukien Ruotsin keskuspankista annettu laki , yhteensopiva perustamissopimuksen artiklojen 108 ja 109 sekä EKPJ : n perussäännön2 kanssa .
Country summary Sweden Over the reference period Sweden achieved a 12-month average rate of HICP inflation of 2.9% , which is below the reference value stipulated by the Treaty .
Yhteenveto Ruotsi Tarkastelujakson aikana Ruotsin 12 kuukauden YKHI-inflaatiovauhti on ollut keskimäärin 2,9 % eli perustamissopimuksen mukaista viitearvoa hitaampi .
Over a number of years , HICP inflation in Sweden has been at levels that are consistent with price stability .
Ruotsin YKHI-inflaatio on pysytellyt jo monia vuosia tasolla , joka vastaa hintavakautta .
Nevertheless , inflation rose rapidly during 2001 , possibly due to strained resource utilisation but also on account of various supply shocks which had only a temporary effect .
Inflaatio kuitenkin kiihtyi nopeasti vuonna 2001 , mikä mahdollisesti johtui tuotantoresurssien käyttöasteen noususta mutta myös monista tilapäisesti vaikuttavista tarjontahäiriöistä .
This increase came against the background of several years of relatively high real wage growth and declining profit share in the economy .
Inflaation kiihtymistä edelsi useita vuosia jatkunut reaalipalkkojen suhteellisen nopea kasvu ja voitto-osuuksien pieneneminen kansantaloudessa .
As the economy stabilises and recovers , strained resource utilisation could have an upward effect on wage developments and domestically generated inflation .
Kun talous tasapainottuu ja elpyy , resurssien korkea käyttöaste saattaa johtaa palkkakustannusten kasvuun ja nopeuttaa kotimaisista tekijöistä johtuvaa inflaatiota .
Additional labour market reform and strengthened competition in certain product markets would , however , support lower inflation and higher potential GDP growth .
Lisäuudistukset työmarkkinoilla ja voimakkaampi kilpailu tietyillä hyödykemarkkinoilla kuitenkin edistäisivät hitaampaa inflaatiota ja nopeampaa potentiaalista BKT : n kasvua .
Looking ahead , most forecasts indicate that inflation will be slightly above 2 % in 2002 and 2003 .
Useimpien ennusteiden mukaan inflaatiovauhti olisi Ruotsissa hieman yli 2 % vuosina 2002 ja 2003 .
The level of longterm interest rates was 5.3% over the reference period , i.e. below the respective reference value .
Tarkastelujaksolla pitkien korkojen taso oli 5,3 % eli viitearvon alapuolella .
However , the differential between long-term interest rates in Sweden and the lowest interest rates in the euro area increased in 2001 , reflecting the rise in inflation , tendencies towards higher inflation
Ruotsin pitkien korkojen ja euroalueen alhaisimpien korkojen ero kuitenkin kasvoi vuonna 2001 , mikä ilmentää inflaation kiihtymistä , suurempia inflaatio-odotuksia rahoitusmarkkinoilla sekä maailmanlaajuisen epävarmuuden lisääntymistä .
1 References to the Treaty are references to the Treaty establishing the European Community ( as amended by the Treaty of Amsterdam ) .
Kuten vuoden 2000 lähentymisraportissa todettiin , Ruotsia koskee poikkeus mutta se ei ole erityisasemassa EMUn kolmannen vaiheen suhteen . Perustamissopimuksen mukaisesti Ruotsi on siten sitoutunut ottamaan euron käyttöön , mikä tar1 Viitattaessa perustamissopimukseen viitataan Euroopan yhteisön perustamissopimukseen ( sellaisena kuin se on Amsterdamin sopimuksella muutettuna ) .
2 References to the Statute of the ESCB are references to the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank , annexed to the Treaty .
2 Viitattaessa EKPJ : n perussääntöön viitataan Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöön , joka on perustamissopimuksen liitteenä .
ECB -* Convergence Report -* 2002 expectations in financial markets and increased global uncertainty .
EKP -* Lähentymisraportti -* 2002
As was recalled in the Convergence Report 2000 , Sweden has a derogation but no special status as regards Stage Three of EMU .
koittaa sitä , että sen tulee pyrkiä täyttämään kaikki lähentymiskriteerit mukaan lukien valuuttakurssikriteeri .
Sweden is thus committed by the Treaty to adopt the euro , which implies that it has to strive to fulfil all the convergence criteria , including the exchange rate criterion . Over the reference period , the Swedish krona depreciated significantly from its May 2000 average exchange rate against the euro , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of central rates , until September 2001 .
Tarkastelujakson aikana Ruotsin kruunu heikkeni syyskuuhun 2001 asti selvästi toukokuun 2000 keskimääräisestä kurssistaan euroon nähden . Keskuskurssien puuttuessa Ruotsin kruunun toukokuun kurssia on käytetty vertailukohtana .
The decline amounted to some 18 % and seems to have been related to export developments and net capital outflows from Sweden .
Kurssi heikentyi noin 18 %, mikä on ilmeisesti yhteydessä viennin kehitykseen ja pääoman nettovientiin Ruotsista .
Since September 2001 , the global outlook has improved , net capital flows have normalised and the krona has recovered by some 8 %.
Syyskuun 2001 jälkeen maailmantalouden näkymät ovat parantuneet , pääoman nettovienti on tasoittunut ja kruunu on vahvistunut noin 8 %.
In the reference year 2001 , Sweden recorded a fiscal surplus of 4.8% of GDP , thereby comfortably meeting the 3 % reference value for the deficit ratio .
Tarkasteluvuonna 2001 Ruotsin BKT : hen suhteutettu julkisen talouden ylijäämä oli 4,8 % eli reilusti alle alijäämäsuhdetta koskevan 3 prosentin viitearvon .
The debt-to-GDP ratio was 55.9% , i.e. below the 60 % reference value .
Velka suhteessa BKT : hen oli 55,9 % eli alle 60 prosentin viitearvon .
If fiscal balances turn out as projected in the Spring Budget Bill for the period 2002-2004 , Sweden will maintain a budget surplus of close to 2 % of GDP throughout this period .
Mikäli rahoitusasema kehittyy vuosiksi 2002 -- 2004 laaditun talousesityksen mukaan , Ruotsin BKT : hen suhteutettu budjettiylijäämä pysyy lähellä 2 : ta prosenttia koko jakson ajan .
Concomitantly , the debt level will decrease further .
Samalla velkasuhde pienenee edelleen .
Against this background , Sweden is expected to comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , even if growth rates are somewhat lower than expected .
Siten Ruotsin odotetaan saavuttavan vakaus - ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoitteet , vaikka kasvunopeus olisikin hieman odotettua hitaampi .
The future fiscal stance and the implementation of tax reforms and off-setting expenditure restraint should take into account the prevailing macro-economic environment and the expected impact from other policy developments .
Tulevassa finanssipolitiikassa sekä verouudistusten toteuttamisessa ja menokurin höllentämisessä tulisi ottaa huomioon vallitseva makrotaloudellinen ympäristö ja muiden poliittisten toimenpiteiden odotetut vaikutukset .
With regard to the long-run sustainability of public finances , in 1999 Sweden reformed its pay-as-you-go pension system .
Julkisen talouden kestävyydestä pitkällä aikavälillä voidaan mainita , että Ruotsi uudisti vuonna 1999 palkanpidätykseen perustuvan eläkejärjestelmänsä .
Moreover , compliance with the 2 % surplus rule in the medium term , as well as the further implementation of measures aimed at
Kahden prosentin ylijäämäsäännön noudattaminen keskipitkällä aikavälillä sekä työ -
increasing labour force participation , is appropriate for preserving the sustainability of public finances .
voimaosuuden kasvattamiseen tähtäävät toimenpiteet turvaavat julkisen talouden kestävyyden .
At the same time , Sweden may need to reduce its tax burden in the long run , which is still high compared with other industrialised countries .
Samalla Ruotsin voi olla aiheellista pitkällä aikavälillä keventää verotustansa , joka on edelleen kireä verrattuna muihin teollisuusmaihin .
With regard to other factors , the deficit ratio has not exceeded the ratio of public investment to GDP since 1997 .
Muista tekijöistä voidaan sanoa , että vuoden 1997 jälkeen Ruotsin alijäämäsuhde ei ole ollut suurempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen .
In fact , there have been budget surpluses since 1998 .
Itse asiassa vuodesta 1998 alkaen julkinen talous on ollut ylijäämäinen .
In addition , Sweden has recorded current account surpluses while maintaining a net external liability position .
Lisäksi Ruotsin vaihtotase on ollut ylijäämäinen , mutta maalla on nettovelkaa ulkomaille .
With regard to legal convergence , the following summary may be given .
Lainsäädännön lähentymisestä voidaan todeta tiivistetysti seuraavaa .
In view of the right of the Swedish Parliament to decide on the distribution of Sveriges Riksbank 's profit , a statutory framework should be established containing clear provisions on the limitations applicable to decisions concerning profit distribution in order to safeguard the financial independence of Sveriges Riksbank .
Koska Ruotsin valtiopäivillä on oikeus päättää Ruotsin keskuspankin voitonjaosta , on syytä luoda lainsäädännölliset puitteet , joissa ilmaistaan selkeästi voitonjakoa koskeviin päätöksiin sovellettavat rajoitukset , joilla voitaisiin turvata Ruotsin keskuspankin taloudellinen riippumattomuus .
Swedish legislation , and in particular the Sveriges Riksbank Act , does not anticipate the Riksbank 's legal integration into the ESCB , although Sweden is not a Member State with a special status and must therefore comply with all adaptation requirements under Article 109 of the Treaty .
Ruotsin keskuspankin oikeudellista integroitumista EKPJ : hin ei ole otettu huomioon Ruotsin lainsäädännössä eikä erityisesti Ruotsin keskuspankista annetussa laissa , vaikka Ruotsi ei kuulu erityisasemassa oleviin jäsenvaltioihin ja sen on sen vuoksi noudatettava kaikkia perustamissopimuksen artiklan 109 mukauttamisvaatimuksia .
As far as legislation other than the statute of Sveriges Riksbank is concerned , the ECB notes that legislation on access to public documents and the law on secrecy need to be reviewed in the light of the confidentiality regime under Article 38 of the Statute of the ESCB .
Muusta lainsäädännöstä kuin Ruotsin keskuspankin perussäännöstä EKP toteaa , että julkisten asiakirjojen saatavuutta koskeva lainsäädäntö sekä salassapitolaki on mukautettava EKPJ : n perussäännön artiklassa 38 tarkoitettuihin salassapitosäännöksiin .
The ECB is not aware of any other statutory provisions that would require adaptation under Article 109 of the Treaty .
EKP ei ole tietoinen muista säännöksistä , jotka edellyttäisivät mukauttamista perustamissopimuksen artiklan 109 perusteella .
Key aspects of the examination of economic convergence in 2002
Keskeisiä näkökohtia taloudellisen lähentymisen arvioinnissa vuonna 2002
According to Article 122 ( 2 ) of the Treaty , the Commission and the ECB shall , at least once every two years , or at the request of a Member State with a derogation , provide reports on the progress made by such Member States with a view to the fulfilment of their obligations regarding the achievement of EMU (" convergence reports ") .
Perustamissopimuksen artiklan 122 kohdan 2 mukaan Euroopan komission ja EKP : n on annettava raportit (" lähentymisraportit ") poikkeusjäsenvaltioiden edistymisestä talous - ja rahaliiton ( EMU ) toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksiensa täyttämisessä vähintään kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä , jota koskee poikkeus .
This Report summarises the evidence available for Sweden from a comprehensive examination of economic convergence .
Tässä raportissa esitetään yhteenveto Ruotsin taloudellisen lähentymisen laajasta arvioinnista .
This examination refers to a number of economic criteria related to the development of prices , government fiscal positions , exchange rates and long-term interest rates , and also takes other factors into account .
Arviointi perustuu hintakehitykseen , julkisen talouden rahoitusasemaan , valuuttakursseihin , pitkiin korkoihin ja muihin tekijöihin liittyviin useisiin taloudellisiin kriteereihin .
Boxes 1 to 4 briefly recall the provisions of the Treaty and provide methodological details which outline the application of these provisions by the ECB .
Kehikoissa 1 -- 4 viitataan lyhyesti perustamissopimuksen määräyksiin . Lisäksi niissä selostetaan EKP : n kuhunkin määräykseen soveltamien arviointimenetelmien yksityiskohtia .
Chapter II describes in greater detail the range of indicators that are considered in order to examine the sustainability of developments .
Luvussa II kuvataan yksityiskohtaisemmin indikaattoreita , joita on käytetty tarkasteltaessa kehityksen kestävyyttä .
All of these indicators were used in previous Box 1
Kaikkia näitä indikaattoreita on käytetty Euroopan rahapoliittisen instituutin ( EMI ) ja Kehikko 1 .
reports of the EMI and the ECB .
Euroopan keskuspankin ( EKP ) aiemmissa lähentymisraporteissa .
First , evidence is reviewed from a backward-looking perspective , covering the past ten years .
Ensin aineistoa tarkastellaan takautuvasti edellisten kymmenen vuoden ajalta .
This should help to better determine the extent to which current achievements are the result of genuine structural adjustments , which in turn should lead to a better assessment of the sustainability of economic convergence .
Sillä tavoin voidaan paremmin päätellä , missä määrin nykyinen kehitys johtuu aidoista rakenteellisista muutoksista , ja näiden päätelmien perusteella voidaan luotettavammin arvioida taloudellisen lähestymisen kestävyyttä .
Second , and to the extent appropriate , a forward-looking perspective is adopted .
Toiseksi arvioidaan tarvittavan laajasti tulevaa kehitystä .
In this context , particular attention is drawn to the fact that the sustainability of favourable economic developments hinges critically on appropriate and lasting policy responses to existing and future challenges .
Tässä yhteydessä korostetaan , että suotuisan taloudellisen kehityksen kestävyys riippuu olennaisesti siitä , reagoiko talouspolitiikka oikealla ja kestävällä tavalla nykyisiin ja tuleviin haasteisiin .
Overall , it is emphasised that ensuring the sustainability of economic convergence depends both on the achievement of a sound starting position and on the policies pursued after the adoption of the euro .
Ennen kaikkea korostetaan , että taloudellisen lähentymisen kestävyys riippuu hyvien lähtöasemien saamisesta ja siitä , millaista politiikkaa euron käyttöönoton jälkeen harjoitetaan .
As regards price developments , the Treaty provisions and their application by the ECB are outlined in Box 1 .
Hintakehitystä koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ja tapaa , jolla EKP on soveltanut niitä , kuvataan kehikossa 1 .
Price developments 1 Treaty provisions Article 121 ( 1 ) , first indent , of the Treaty requires : « the achievement of a high degree of price stability ;
Hintakehitys 1 Perustamissopimuksen määräykset Perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 ensimmäisessä luetelmakohdassa on seuraava vaatimus : « hintatason korkeatasoisen vakauden toteutuminen ;
this will be apparent from a rate of inflation which is close to that of , at most , the three best performing Member States in terms of price stability » .
tämä on ilmeistä , jos rahanarvon alenemisaste on lähellä korkeintaan kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavaa astetta » .
Article 1 of the Protocol on the convergence criteria referred to in Article 121 of the Treaty stipulates that : « the criterion on price stability referred to in the first indent of Article 121 ( 1 ) of this Treaty shall mean that a Member State has a price performance that is sustainable and an average rate of inflation , observed over a period of one year before the examination , that does not exceed by more than 11⁄2 percentage points that of , at most , the three best performing Member States in terms of price stability .
Perustamissopimuksen artiklassa 121 tarkoitetun lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklassa 1 määrätään seuraavaa : « Tämän sopimuksen 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella tarkoitetaan , että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon alenemisasteen , joka ylittää enintään 1,5 prosentilla enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen .