natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The degree of dispersion of real GDP growth rates among euro area countries declined in 2001 In 2001 the spread of GDP growth between the two euro area countries with the highest and the lowest rates fell to around 5.5 percentage points from 8.5 percentage points in 2000 .
Vuonna 2001 yksityinen kulutus kasvoi 1,8 %, kun se oli Viennin ja tuonnin kasvu hidastui melkein yhtä paljon Vuonna 2001 euroalueen vienti kasvoi 3,4 % ja tuonti 1,8 %, eli sekä viennin että tuonnin kasvu oli noin 9 prosenttiyksikköä pienempi kuin vuonna 2000 .
The standard deviation declined to around 1.7 percentage points from 2.5 percentage points in 2000 .
Näin ollen nettoviennin vaikutus BKT : n kasvuun oli vuonna 2001 sama kuin edellisenä vuonna .
Annual average real GDP growth declined sharply in all euro area countries in 2001 , without exception , although the extent of the slowdown differed somewhat .
Euroalueen vientiä ja tuontia koskevat kansantalouden tilinpidon tiedot sisältävät euroalueen sisäisen kaupan , joten niistä ilmenee sekä ulkoisten että kotimaisten tekijöiden vaikutus .
growth in real value added in industry excluding construction was 1.0% , following a rate of over 4 % the previous year ( see Table 6 ) . Quarter-on-quarter , growth was positive in the first quarter of 2001 but turned negative in the remainder of the year .
Ulkomaankauppatilastoissa euroalueen sisäisen ja ulkoisen tavarakaupan määrää kuvaavat luvut viittaavat siihen , että euroalueen ulkopuolelle suuntautuneen viennin vuotuinen kasvuvauhti alkoi hidastua samanaikaisesti kuin vienti euroalueen sisällä maasta toiseen hidastui , mutta euroalueen ulkopuolelle suuntautuneen viennin kasvuvauhdin hidastuminen oli tuntuvampaa vuonna 2001 .
This largely shaped the pattern of real GDP growth .
EKP : n vuosikertomus -* 2001 Kuvio 18 .
The decline of output in industry ( excluding construction and energy ) started in the first quarter of 2001 and was initially due to declines in the intermediate goods sector and in the consumer goods sector ( see Table 7 ) .
Euroalueen tavaranvienti ja teollisuustuotanto ( viennin määrä , vuotuinen prosenttimuutos ) kuluessa .
In the second quarter a decline in the capital goods sector reinforced the decline in overall production .
Euroalueen sisäisen viennin kasvuvauhdin hidastumiseen vaikutti puolestaan euroalueen sisäisen kysynnän väheneminen ( ks .
In 2001 as a whole production growth declined strongly in the capital goods and intermediate goods sector , being around 7 percentage points lower in both cases than in 2000 . For export-sensitive sectors , this reflects in particular the negative impact of a deteriorating external environment , reinforced by an unwinding of the high rates of expansion in sectors producing information and communications goods .
Vienti euroalueen sisällä maasta toiseen Vienti euroalueen ulkopuolelle Teollisuustuotanto ilman rakentamista 18 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 18 15 12 9 6 3 0 - 3 - 6 BKT : n kasvun hajonta väheni euroalueen maissa vuonna 2001 BKT : n kasvun ero vuonna 2001 niiden kahden euroalueen maan välillä , joiden BKT : n määrä kasvoi hitaimmin ja nopeimmin , pieneni noin 5,5 prosenttiyksikköön , kun se oli vuonna 2000 ollut 8,5 prosenttiyksikköä .
In the euro area , growth in the manufacture of radio , television and communication equipment , together with the manufacture of office machinery and computers , declined from around 20 % in
Keskihajonta pieneni noin 1,7 prosenttiyksikköön , kun se oli vuonna 2000 ollut 2,5 prosenttiyksikköä . BKT : n keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti hidastui nopeasti poikkeuksetta kaikissa euroalueen maissa vuonna 2001 , vaikka hidastumisen suuruus vaihteli hieman .
The slowdown in real GDP growth was initially driven by a contraction of industrial activity The adverse external factors had their strongest and most direct effect on output in the industrial sector .
Tiedot on laskettu kolmen kuukauden keskitetyn liukuvan keskiarvon perusteella . BKT : n kasvun hidastumiseen vaikutti aluksi teollisuustuotannon supistuminen Epäsuotuisat ulkoiset tekijät vaikuttivat vuonna 2001 voimakkaimmin ja välittömimmin teollisuustuotantoon .
In 2001 as a whole Table 7
Euroalueen ulkopuolelle suuntautuneen viennin kasvuvauhtiin vaikutti lähinnä ulkomaisen kysynnän hiipuminen vuoden 2001 Taulukko 7 .
Industrial production in the euro area ( percentage changes )
Euroalueen teollisuustuotanto ( prosenttimuutos )
1999 2000 2001 2000 2001 2001 2001 2001 2000 2001 2001 2001 2001 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Total industry excl . construction by main industrial groupings : Total industry excl .
1999 2000 2001 2000 2001 2001 2001 2001 2000 2001 2001 2001 2001 IV I II III IV IV I II III IV Koko teollisuus ilman rakentamista 2,0 pääaloittain : Koko teollisuus ilman rakentamista ja energiantuotantoa 1,8 Välituotteet 1,5 Pääomahyödykkeet 2,4 Kulutustavarat 1,7 Kestävät 1,3 Ei-kestävät 1,8 Energian tuotanto 1,6 Tehdasteollisuus 1,9 5,5 0,2 5,2 4,3 0,9 - 0,4 - 3,9 1,6 - 0,4 - 1,1 - 0,5 - 1,9
1 ) Annual rates : percentage change compared with the same period a year earlier by using data adjusted for variations in the number of working days .
1 ) Vuosimuutos on laskettu prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna käyttämällä työpäivien määrällä korjattuja tietoja .
2 ) Quarterly rates : percentage change compared with the previous quarter by using seasonally and working day adjusted data .
2 ) Neljännesvuosimuutos on laskettu prosenttimuutoksena edellisestä neljänneksestä käyttämällä kausivaihtelusta puhdistettuja ja työpäivien lukumäärällä korjattuja tietoja .
2000 to around - 2 % in 2001 .
kun se oli edellisenä vuonna ollut yli 4 % ( ks .
While growth in the capital goods sector remained positive in 2001 as a whole , growth in the intermediate goods sector was negative .
Neljännesvuosittain tarkasteltuna kasvu oli positiivista vuoden 2001 ensimmäisenä neljänneksenä , mutta muuttui loppuvuonna negatiiviseksi .
The decline in growth in the consumer goods sector was relatively limited , from 2.4% in 2000 to zero in 2001 , but this was mainly due to a limited slowdown in the production of non-durable consumer goods , while for durable consumer goods the slowdown was much more pronounced .
Tämä vaikutti voimakkaasti BKT : n kasvuun .
Output in the construction sector as measured by real value added declined by 0.6% in 2001 , following growth of around 2 % in the previous two years .
Teollisuustuotannon ( ilman rakentamista ja energiantuotantoa ) supistuminen alkoi vuoden 2001 ensimmäisellä neljänneksellä , ja siihen vaikutti aluksi välituotteiden ja kulutustavaroiden tuotannon väheneminen ( ks .
The decline in 2001 was mostly due to weaker construction activity in the first half of the year , while there were signs of stabilisation in the second half . The weakness in construction was attributable to a number of factors .
Toisella neljänneksellä pääomatuotteiden tuotannon väheneminen voimisti kokonaistuotannon laskua . Vuonna 2001 tuotannon kasvu hidastui voimakkaasti pääomatuotteiden ja välituotteiden osalta ja oli noin 7 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin vuonna 2000 .
In particular , housing and office space construction had increased during the past years of strong economic growth , creating oversupply in some countries . Moreover , the increased uncertainty in the course of 2001 regarding the outlook for growth and employment may have prompted businesses and households -- despite favourable financing conditions -- to delay investment decisions that involve a high degree of financial commitment and irreversibility .
Viennin kannalta herkillä aloilla tämä kuvastaa etenkin maailmantalouden heikkenemisen negatiivista vaikutusta , jota vahvisti tietotekniikka - ja televiestintäalan tuotteiden tuotannon voimakkaan kasvun lakkaaminen . Radioiden , televisioiden ja viestintälaitteiden sekä toimistolaitteiden ja tietokoneiden tuotannon kasvu supistui euroalueella noin -- 2 prosenttiin vuonna 2001 , kun se oli vuonna 2000 ollut 20 %.
activity , considering that a large proportion of business services are related to the production process in the industrial sector .
Kun pääomatuotteiden tuotannon kasvu oli vuonna 2001 positiivista , välituotteiden tuotannon kasvu oli negatiivista .
Employment growth slowed markedly in 2001 On average , euro area employment is estimated to have increased at a slower pace in 2001 ( around 1.4% ) than in the previous three years , i.e. compared with 2.1% in 2000 and 1.6% in both 1999 and 1998 ( see Table 8 ) .
Kulutustavaroiden tuotannon kasvu hidastui suhteellisen vähän eli nollaan vuonna 2001 , kun se oli vuonna 2000 ollut 2,4 %.
The quarter-on-quarter growth rate of employment slowed down markedly throughout the year from 0.5% in the last quarter of 2000 to close to zero in the last quarter of 2001 , reflecting , with a lag , the deceleration in economic activity recorded since the second half of 2000 .
Tämä johtui lähinnä siitä , että ei-kestävien kulutustavaroiden tuotannon kasvu hidastui vain hieman , kun taas kestävien kulutustavaroiden tuotanto hidastui paljon enemmän . Rakennustuotannon reaalinen arvonlisäys väheni 0,6 % vuonna 2001 , kun se oli kahtena aikaisempana vuonna kasvanut noin 2 %.
All sectors contributed to the slowdown in total employment growth in 2001 ( see Table 8 ) . The sharp reduction in employment growth in market-related services ( trade , transport , finance and business services ) , which represent over a third of total employment , appears to have been the main driving force behind the slowdown in employment growth .
Väheneminen vuonna 2001 johtui lähinnä rakennusalan toimeliaisuuden heikkenemisestä vuoden ensimmäisellä puoliskolla , mutta vuoden toisella puoliskolla ala näytti olevan tasapainottumassa . Rakennusalan heikkous johtui useista tekijöistä .
After a relatively strong increase in industrial employment in 2000 , employment growth fell in the first three quarters of 2001 in both construction and manufacturing , which are generally very sensitive to developments in economic activity .
Etenkin asuin - ja toimistotilojen rakentaminen oli viime vuosien voimakkaan talouskasvun myötä kiihtynyt ja aiheuttanut joissakin maissa ylitarjontaa . Lisäksi vuoden 2001 aikana voimistunut työllisyys - ja
Employment in the agricultural sector continued to decline in 2001 , although at a slightly slower pace than in recent years . With a year-on-year growth rate of over 2.1% on average in the first three quarters of 2001 , the services sector continued to foster net job creation , albeit at a slower pace than in 2000 .
kasvunäkymien epävarmuus on suotuisasta rahoitustilanteesta huolimatta saattanut saada yritykset ja kotitaloudet lykkäämään investointipäätöksiä , joihin liittyy suuria taloudellisia sitoumuksia ja joita ei voi peruuttaa . Palvelualan kehitys seurasi viipeellä teollisuuden kehitystä Palvelualan reaalinen arvonlisäys väheni noin 1 prosenttiyksikön vuonna 2001 .
Developments in activity in the services sector lagged somewhat behind those in the industrial sector Growth of real value added in the services sector declined by around 1 percentage point in 2001 , mainly due to a slowdown in the growth of market-related services from 4.5% in 2000 to 3.1% in 2001 .
Väheneminen johtui lähinnä siitä , että markkinaehtoisten palvelujen kasvu hidastui 3,1 prosenttiin vuonna 2001 , kun se oli vuonna 2000 ollut 4,5 %. Kaikilla euroalueen talouskasvuun vuonna 2001 vaikuttaneilla keskeisillä häiriöillä on todennäköisesti ollut välitön negatiivinen vaikutus markkinaehtoisiin palveluihin .
All the main shocks affecting economic growth in the euro area in 2001 are likely to have had a direct negative impact on activity in market-related services . For example , high oil prices and the terrorist attacks have had an adverse effect on activities related to transportation .
Lisäksi markkinaehtoisten palvelujen tuotannon kasvun hidastuminen voi olla viivästynyt seuraus teollisuustuotannon vähenemisestä , koska suuri osa liike-elämän palveluista liittyy teollisuustuotantoon . Työllisyyden kasvu hidastui huomattavasti vuonna 2001 Euroalueen työllisyyden on arvioitu kasvaneen keskimäärin hitaammin vuonna 2001 ( noin 1,4 %) kuin kolmena aikaisempana vuonna .
In addition , the decline in output growth in market-related services could be a delayed response to the decline in industrial
Työllisyys kasvoi 2,1 % vuonna 2000 ja 1,6 % vuosina 1999 ja 1998 ( ks . taulukko 8 ) .
Unemployment remained broadly unchanged in 2001 The standardised rate of unemployment was 8.3% on average in 2001 , compared with 8.8% in 2000 .
Työllisyyden neljännesvuosittainen kasvuvauhti hidastui huomattavasti vuoden 2001 aikana : kun kasvuvauhti oli ollut vuoden 2000 viimeisellä neljänneksellä 0,5 %, oli se vuoden 2001 viimeisellä neljänneksellä lähellä nollaa .
By contrast with the strong and steady decline in unemployment observed
Tässä näkyy se , että viivästymän jälkeen vuoden 2000 toisella puoliskolla taloudellinen toimeliaisuus heikkeni .
42 ECB -* Annual Report -* 2001
Kokonaistyöllisyyden kasvun hidastumiseen vuonna 2001 vaikuttivat kaikki toimialat ( ks .
Table 8
taulukko 8 ) .
Labour market developments in the euro area ( annual percentage changes and percentages )
Työllisyyden kasvun nopea hidastuminen markkinaehtoisissa palveluissa ( kauppa , kuljetus , rahoitustoiminta ja liike-elämän palvelut ) , joiden osuus kokonaistyölli -
1999 2000 2001 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excl . construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 years 25 years and over 0.7 1.6 - 2.9 0.3 - 0.0 1.0 2.6 0.9 2.1 - 1.5 1.0 0.8 1.6 2.8 .
Euroalueen työmarkkinoiden kehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ja prosentit ) 1999 2000 2001 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 III IV I II III IV I II III IV Työvoima Työllisyys Maatalous 1 ) Teollisuus 2 ) -- Ilman rakentamista -- Rakentaminen Palvelut 3 ) 0,7 1,6 - 2,9 0,3 - 0,0 1,0 2,6 0,9 2,1 - 1,5 1,0 0,8 1,6 2,8 .
Sources : National data and ECB calculations for labour force data ; Eurostat for employment and unemployment data .
Lähteet : Kansalliset tiedot ja EKP : n laskelmat työvoiman osalta , Eurostat työllisyyden ja työttömyyden osalta .
1 ) Also includes fishing , hunting and forestry .
1 ) Sisältää myös kalastuksen sekä riista - ja metsätalouden .
2 ) Includes manufacturing , construction , mining and quarrying , electricity , gas and water supply .
2 ) Sisältää tehdasteollisuuden , rakentamisen , kaivosteollisuuden ( mineraalien kaivu ) , sähkö -, kaasu - ja vesihuollon .
3 ) Excludes extra-territorial bodies and organisations .
3 ) Ei sisällä kansainvälisiä järjestöjä eikä ulkomaisia edustustoja .
4 ) Percentage of the labour force according to ILO recommendations .
4 ) Prosentuaalinen osuus työvoimasta ILOn suositusten mukaan .
from mid-1997 until the end of 2000 , the euro area rate of unemployment fell slightly between January and April 2001 , stabilised between May and August and increased in the latter part of the year , in line with the slowdown in employment growth ( see Chart 19 ) . The number of unemployed in the euro area diminished by only 7,000 over the course of the year , compared with more than one million per year in the period from 1998 to 2000 .
syydestä on yli kolmannes , näyttää hidastaneen työllisyyden kasvua eniten . Kun työllisyys oli teollisuudessa kasvanut melko nopeasti vuonna 2000 , työllisyyden kasvu hidastui vuoden 2001 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä sekä rakennusalalla että tehdasteollisuudessa , jotka reagoivat yleensä hyvin herkästi taloudellisen toimeliaisuuden muutoksiin .
On average in 2001 , there were around 11.4 million unemployed in the euro area , a level last seen in 1992 .
Maataloudessa työllisyys heikkeni edelleen vuonna 2001 , joskin hieman hitaammin kuin aiempina vuosina .
These developments occurred in a context of sustained labour force growth ( around 0.9% ) in 2001 . Although all age groups and both genders have been adversely affected by less favourable developments in the labour market , those with higher unemployment , namely women and the young , do not appear to have suffered more from the recent economic downturn .
Palvelualan työllisyyden vuotuinen kasvuvauhti oli keskimäärin yli 2,1 % vuoden 2001 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana , eli palveluala tuki työpaikkojen nettomäärän kasvua vuonna 2001 , vaikka kasvu olikin hitaampaa kuin vuonna 2000 . syyden kasvun hidastumisen kanssa ( ks .
Overall , the youth unemployment rate remained broadly unchanged at 16.7% between the last quarter of 2000 and the last quarter of 2001 , while the unemployment rate of those aged 25 and over declined by 0.1 percentage point to 7.3% in the same period .
Työttömien määrä väheni euroalueella vuoden 2001 aikana vain 7 000 : lla , kun se oli vuosina 1998 -- 2000 vähentynyt vuosittain yli Kuvio 19 . Euroalueen työttömyys ( kuukausihavaintoja , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja )
Unemployment for both age
Vuosimuutos miljoonina ( vasen asteikko ) 1 ) % työvoimasta ( oikea asteikko ) 3,0 2,5 2,0 1,5 10,5 1,0 10,0 0,5 12,0 11,5 11,0
groups followed a similar pattern , declining until spring 2001 and rising from late summer to December 2001 .
Standardoitu työttömyysaste oli keskimäärin 8,3 % vuonna 2001 , kun se oli vuonna 2000 ollut 8,8 %.
While the male unemployment rate increased during 2001 , the female Chart 19
Kun työttömyys oli vähentynyt voimakkaasti ja tasaisesti vuoden 1997 puolivälistä vuoden 2000 loppuun , euroalueen työttömyysaste laski hieman tammi-huhtikuussa 2001 , vakaantui touko-elokuussa ja nousi loppuvuoden .
annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) % of the labour force ( right-hand scale ) 3.0 2.5 2.0 1.5 10.5 1.0 10.0 0.5 9.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 1994 1996 1998 2000 9.0 8.5 8.0 12.0 11.5 11.0
Tämä kävi yhteen työlli - - 0,5 - 1,0 - 1,5 1994 1996 1998 2000
1 ) Annual changes are not seasonally adjusted .
1 ) Vuosimuutoksia ei ole puhdistettu kausivaihtelusta .
unemployment rate continued to decline , although at a slower pace than in 2000 . Therefore , the gap in 2001 between the average male unemployment rate ( 6.9% ) and the female rate ( 10.2% ) continued to narrow slightly .
Vaikka työmarkkinoiden epäsuotuisa kehitys on koskenut kaikkia ikäryhmiä ja molempia sukupuolia , viimeaikainen talouden laskusuhdanne ei näytä vaikuttaneen erityisen voimakkaasti ryhmiin , joissa työttömyys on suurta ( erityisesti naiset ja nuoret ) . Nuorisotyöttömyysaste pysyi miltei ennallaan 16,7 prosentissa vuoden 2000 viimeisestä neljänneksestä vuoden 2001 viimeiseen neljännekseen .
Overall , the convergence of unemployment rates across age groups and genders , particularly noticeable during the period of strong economic growth between 1997 and 2000 , continued in the course of 2001 across genders but came to a halt across age groups .
Molempien ikäryhmien työttömyys kehittyi samansuuntaisesti , eli se väheni kevääseen 2001 asti ja lisääntyi loppukesästä joulukuuhun 2001 . Kun miesten työttömyysaste kasvoi vuonna 2001 , naisten työttömyysaste laski edelleen , joskin Kehikko 4 .
The increase in unemployment occurred in most euro area countries .
Näin ollen miesten ja naisten keskimääräisen työttömyysasteen ( miesten 6,9 % ja naisten 10,2 %) välinen ero pieneni edelleen hieman . Erot eri ikäryhmien ja sukupuolten työttömyysasteiden välillä olivat pienentyneet huomattavasti vuosien 1997 -- 2000 voimakkaan talouskasvun aikana .
However , some Box 4 countries with high unemployment rates registered a slight decline in their respective rate during the year .
Vuonna 2001 miesten ja naisten työttömyysasteiden välinen ero pieneni edelleen , mutta eri ikäryhmien väliset erot pysyivät ennallaan .
As a consequence , the dispersion of unemployment rates across euro area countries continued to narrow in 2001 .
Tosin joissakin maissa , joiden työttömyysaste oli suuri , työttömyys väheni hieman vuoden aikana . Näin ollen työttömyysasteiden hajonta euroalueen maiden välillä pieneni vuonna 2001 .
The relatively good performance of euro area employment over the last few years taken together may be partly attributable to the reforms in labour and product markets and continued wage moderation .
Euroalueen melko hyvä työllisyyskehitys muutaman viime vuoden aikana saattaa osaksi johtua työ - ja hyödykemarkkinoilla toteutetuista uudistuksista ja palkkamaltin jatkumisesta .
Recent progress with structural reforms in euro area product and labour markets is summarised in Box 4 .
Kehikossa 4 kerrotaan pääpiirteittäin näiden uudistusten viimeaikaisesta kehityksestä .
Progress with structural reforms in euro area product and labour markets Structural reforms aimed at increasing the flexibility of euro area product and labour markets are likely to have substantial economic benefits and lower the adjustment costs associated with economic shocks .
Euroalueen työ - ja hyödykemarkkinoiden rakenneuudistusten kehitys Euroalueen työ - ja hyödykemarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi tarkoitetut rakenneuudistukset tuovat todennäköisesti mukanaan huomattavia taloudellisia etuja ja vähentävät taloudellisiin sokkeihin liittyviä sopeutuskustannuksia .
Against this background , the Lisbon European Council in March 2000 emphasised the importance of structural reforms to promote growth and employment in the EU .
Tätä taustaa vasten Eurooppa-neuvoston Lissabonissa maaliskuussa 2000 pidetyssä kokouksessa korostettiin rakenneuudistusten merkitystä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa .
In particular , the European Council regards product and labour market reforms as a key condition for the EU to become the most competitive and dynamic economy in the world .
Eurooppa-neuvoston mielestä etenkin työ - ja hyödykemarkkinoiden uudistukset ovat keskeisin ehto sille , että Euroopan unionista tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talous .
This message was reconfirmed in the conclusions of the Stockholm , Laeken and Barcelona European Councils in 2001 and 2002 .
Tämä suuntaus sai tukea myös Tukholmassa , Laekenissa ja Barcelonassa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa vuosina 2001 ja 2002 .
In this context , this box briefly reviews the progress made with structural reforms in euro area product and labour markets during 2001 .
Tässä kehikossa tarkastellaan lyhyesti rakenneuudistusten toteuttamista euroalueen työ - ja hyödykemarkkinoilla vuonna 2001 .
Some progress with structural reforms in euro area product markets has been made over the last few years , especially with regard to the integration of goods markets and regulatory reforms in network industries .
Euroalueen hyödykemarkkinoilla on edistytty viime vuosina rakenneuudistusten toteuttamisessa . Etenkin on edistytty hyödykemarkkinoiden yhdentymisessä ja sääntelyä koskevissa uudistuksissa jakeluverkkokeskeisillä toimialoilla .
Product market integration proceeded further in 2001 , although some of the agreed measures will only be implemented in a few years » time .
Hyödykemarkkinoiden yhdentyminen jatkui vuonna 2001 , vaikka jotkut sovituista toimista toteutetaan vasta muutaman vuoden kuluttua .
The average share of non-implemented Internal Market Directives in the euro area countries declined from around 3.3% in November 2000 to around 2.7% in October 2001 .
Euroalueella täytäntöönpanemattomien sisämarkkinadirektiivien keskimääräinen osuus pieneni ja oli 2,7 % lokakuussa 2001 , kun se oli marraskuussa 2000 ollut 3,3 %.
Furthermore , the Council of Ministers adopted the European Company Statute in October 2001 .
Lisäksi lokakuussa 2001 ministerineuvosto hyväksyi eurooppalaisia yhtiöitä koskevan säännöstön ( European Company Statute ) .
This Statute gives enterprises the option to form a company , which can then operate on an EU-wide basis being governed by Community law directly applicable in all Member States .
Sen perusteella yritykset voivat muodostaa yhtiön , joka on toimivaltainen koko Euroopan unionin alueella ja jota koskee kaikissa jäsenmaissa sovellettava Euroopan yhteisön lainsäädäntö .