natgillin/translations-raw huggingface dataset:
the resurgence of growth within the EU ( which increased intra-EU trade ) and buoyant economic conditions globally . Exports from EU countries grew by 9.5% on average , while imports grew by 8.5% .
Sekä vienti että tuonti kasvoivat huomattavasti voimakkaammin kuin vuonna 1996 osittain siksi , että talouskasvu elpyi EU : ssa ( mikä lisäsi EU : n sisäistä kauppaa ) ja taloudellinen kehitys oli ollut muuallakin maailmassa suotuisaa . EU-maiden vienti kasvoi keskimäärin 9,5 % ja tuonnin kasvu oli 8,5 %.
European Commission figures show that trade and current account balances for the EU improved further in 1997 ( see Table 3 ) ;
Euroopan komission luvuista ilmenee , että EU : n kauppa - ja vaihtotaseet paranivat edelleen vuonna 1997 ( taulukko 3 ) ;
the trade balance rose to 1.5% of EU GDP and the current account surplus increased to 1.2% of EU GDP .
kauppataseen ylijäämä kasvoi 1,5 prosenttiin EU : n BKT : stä , ja vaihtotaseen ylijäämä suureni 1,2 prosenttiin EU : n BKT : stä .
Current account balances ( based on national data ) improved strongly in France and the Netherlands as well as , although to a lesser extent , in Belgium , Germany , Spain , Finland and the United Kingdom .
Vaihtotaseet paranivat ( kansallisten tietojen mukaan ) huomattavasti Ranskassa ja Alankomaissa ja hieman vähemmän Belgiassa , Saksassa , Espanjassa , Suomessa ja IsossaBritanniassa .
By contrast , Denmark experienced a marked deterioration .
Sen sijaan Tanskan vaihtotase heikkeni merkittävästi .
eleven Member States recorded current account surpluses .
Vaihtotase oli ylijäämäinen yhdessätoista jäsenvaltiossa .
In general , these surpluses were linked to high and relatively stable net private saving ( private saving less investment ) , while public sector positions tended to improve sharply , reflecting ongoing fiscal consolidation .
Sektoreittain tarkasteltuna ylijäämät ilmenivät yleensä huomattavana ja suhteellisen vakaana yksityisen sektorin nettosäästämisenä ( yksityisen säästämisen ja investointien erotus ) ja julkisen sektorin rahoitusaseman nopeana kohenemisena julkisen talouden tasapainottumisen myötä .
Employment generation remained weak , high unemployment persisted Against the background of strengthening economic growth in the EU as a whole , employment has increased only marginally , while unemployment has remained 23
Työllisyys kasvoi edelleen heikosti ja työttömyys pysyi suurena Vaikka talouskasvu EU : ssa on yleisesti ottaen vahvistunut , työllisyys on kasvanut vain vähän ja työttömyys on pysynyt itsepintaisen suurena . EU : n työllisten kokonaismäärä ,
Trade and current account balances in the EU * ( as a percentage of GDP )
EU-maiden kauppa - ja vaihtotaseet * ( prosentteina BKT : stä )
Belgium ( b ) Denmark Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg ( b ) Netherlands Austria Portugal Finland Sweden United Kingdom EU-15 ( c )
Kauppatase ( b ) Vaihtotase 1997 ( a ) 4,4 2,8 3,3 - 15,1 - 3,6 2,2 22,8 4,1 .
Trade balance 1995 1996 4.1 3.9 2.9 3.5 2.5 2.8 - 15.0 - 15.0 - 4.3 - 3.8 0.9 1.2 19.3 20.0 4.1 5.0 - 12.0 - 13.6 5.3 5.0 - 3.8 - 4.2 - 6.8 - 7.2 8.6 7.7 6.5 7.0 - 0.4 - 1.0 1.0 1.3 1997 ( a ) 4.4 2.8 3.3 - 15.1 - 3.6 2.2 22.8 4.1 .
1,8 - 1,0 - 0,1 - 0,8 0,6 3,6 1,4 14,0 5,3 - 0,9 - 2,5 1,3 0,4 - 0,3 0,0 1995 4,2 1,0 - 0,9 - 2,5 1,2 0,7 4,1 2,5 18,1 6,1 - 2,0 - 0,2 4,1 2,1 - 0,7 0,4 1996 4,2 1,7 - 0,6 - 3,7 1,3 1,3 3,2 3,4 15,9 5,8 - 1,8 - 1,4 3,8 2,7 - 0,4 0,8 1997 ( a ) 4,9 0,6 0,0 - 4,0 1,5 2,9 2,8 3,2 15,9 5,3 - 1,9 - 2,0 5,1 2,7 0,3 1,2
* Surplus (+) , deficit (-) .
* Ylijäämä (+) , alijäämä (-) .
( a ) Provisional .
( a ) Ennakkotietoja .
( b ) Corresponding figures for BLEU are : for the trade balance : 2.7 , 4.1 , 3.9 , 4.2 ;
( b ) Belgian ja Luxemburgin ( BLEU ) vastaavat luvut ovat seuraavat : kauppatase 2,7 , 4,1 , 3,9 , 4,2 ;
and for the current account balance : 5.0 , 5.1 , 5.0 , 5.3 .
vaihtotase : 5,0 , 5,1 , 5,0 , 5,3 .
( c ) European Commission data ( spring 1998 forecasts ) ; national accounts definition .
( c ) Euroopan komission tietoja ( kevään 1998 ennusteita ) ;
stubbornly high .
kansantalouden tilinpidon määritelmän mukaan .
Total employment in the EU , at around 147 million , has not increased significantly since the 1992-93 recession , despite EU-average real GDP growth over this period of 2.4% .
noin 147 miljoonaa , ei ole kasvanut merkittävästi vuosien 1992 - 1993 laman jälkeen , vaikka EU : n BKT on samana aikana kasvanut keskimäärin 2,4 %.
For example , total employment is estimated to have risen by only around 0.5% in 1997 , compared with increases of around 1 % in Japan and over 2 % in the United States .
Esimerkiksi työllisten kokonaismäärän arvioidaan kasvaneen vain noin 0,5 % vuonna 1997 , kun vastaava kasvu Japanissa oli noin 1 % ja Yhdysvalloissa yli 2 %.
Moreover , the labour force participation rate , at around 67 %, is lower than in either Japan or the United States .
Työhönosallistumisaste , joka oli noin 67 %, on pienempi kuin Japanissa tai Yhdysvalloissa .
Unemployment in the EU , measured on a comparable basis , remained more than twice that in the United States and three times higher than in Japan . Of particular concern are the much higher levels of youth and long-term unemployment .
Vertailukelpoisten tilastojen mukaan laskettu EU : n työttömyysaste oli edelleen yli kaksi kertaa suurempi kuin Yhdysvaltojen ja kolme kertaa suurempi kuin Japanin . Erityisen huolestuttavaa on se , että nuoriso - ja pitkäaikaistyöttömien osuus on nyt paljon suurempi .
The concentration of unemployment in these categories , as well as the persistence of subdued employment creation , point to the structural nature of a major part of EU unemployment and to the continued need for structural measures .
Työttömyyden painottuminen näihin ryhmiin sekä työllisyyden kasvun jatkuminen vaimeana viittavat siihen , että merkittävä osuus EU : n työttömyydestä johtuu rakenteellisista syistä , ja rakenteellisia toimenpiteitä on edelleen tarpeen toteuttaa .
The unemployment rate for the EU as a whole ( measured on the basis of EUROSTAT data ) fell slightly during the course of 1997 , from 10.8% in the fourth quarter of 1996 to 10.5% in the fourth quarter of 1997 ( see Chart 2 ) .
Koko EU : n työttömyysaste ( mitattuna Eurostatin tilastojen perusteella ) laski hieman vuoden 1997 mittaan : vuoden 1996 neljännen neljänneksen 10,8 prosentista vuoden 1997 neljännen neljänneksen 10,5 prosenttiin ( kuvio 2 ) .
Unemployment fell in most EU Member States , largely but not entirely in line with patterns of relative growth , with marked reductions being observed in Denmark , Spain , Ireland , the Netherlands , Finland and the United Kingdom .
Työttömyys pieneni useimmissa jäsenvaltiossa suureksi osaksi samaan tahtiin kasvuvauhdin voimistumisen kanssa , ja työttömyyden tuntuva väheneminen oli ilmeistä Tanskassa , Espanjassa , Irlannissa , Alankomaissa , Suomessa ja Isossa-Britanniassa .
In Ireland the unemployment rate fell below the EU average for the first time in recent decades .
Irlannissa työttömyysaste pieneni alle EU : n keskiarvon ensimmäistä kertaa viime vuosikymmenien aikana .
In the Netherlands unemployment had fallen to 5 % by the end of the year .
Alankomaissa työttömyysaste pieneni vuoden loppuun mennessä 5 prosenttiin .
Unemployment also fell , albeit to a lesser degree , in Belgium and Portugal .
Työttömyys pieneni myös Belgiassa ja Portugalissa , joskaan ei aivan yhtä paljon .
In contrast ,
Saksassa työttömyysaste sen sijaan kasvoi edelleen , mikä johtui suurelta osin itäisen Saksan tilanteesta ;
Unemployment rates * ( EUROSTAT definition ; as a percentage of the labour force ) Belgium Denmark 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Germany ( a ) Greece ( b ) 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Spain France Ireland Italy
Työttömyysaste * ( Eurostatin määritelmän mukaan , prosentteina työvoimasta ) Belgia Tanska 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Saksa ( a ) Kreikka ( b ) 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Espanja Ranska Irlanti Italia
Luxembourg Netherlands 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1992 1993 1994
Luxemburg Alankomaat 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1992 1993 1994
Austria Portugal 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1995 1996 1997
Itävalta Portugali 26 24 22 20 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 1995 1996 1997
Finland ( c ) Sweden
Suomi ( c ) Ruotsi
United Kingdom EU-15 ( d )
Iso-Britannia EU-15 ( d )
Source : EUROSTAT .
Lähde : Eurostat .
* Seasonal adjusted data .
* Kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja .
( a ) Unified Germany from January 1993 onwards .
( a ) Tammikuusta 1993 lähtien yhdistynyt Saksa .
( b ) National definition , as no complete monthly data are available on a comparable basis .
( b ) Kansallisen määritelmän mukaan , koska täydellisiä vertailukelpoisia kuukausitilastoja ei ole saatavissa .
( c ) Revised definition from May 1997 onwards .
( c ) Toukokuusta 1997 lähtien uudistettu määritelmä .
( d ) Prior to January 1995 , the aggregate EU-12 is shown . 25
( d ) Ennen tammikuuta 1995 EU-12 : n yhteenlasketut tiedot .
A comparison of national and EUROSTAT unemployment data ( as a percentage of the labour force )
Kansallisten ja Eurostatin työttömyystilastojen vertailu ( prosentteina työvoimasta )
BE DK 1996 National definition EUROSTAT 1997 National definition EUROSTAT
BE DK 1996 Kansallinen tilasto Eurostat 1997 Kansallinen tilasto Eurostat
IT LU NL AT PT
IT LU NL AT PT
Source : National data and EUROSTAT .
Lähde : Kansalliset tiedot ja Eurostat .
there was a further increase in the rate of unemployment in Germany , largely reflecting developments in eastern Germany , where unemployment had risen to almost 20 % by the end of the year .
Pääsyitä itäisen Saksan tilanteeseen ovat rakennustoiminnan tämänhetkinen vajaakäynti ja työllisyyttä edistävien ohjelmien ja ammattikoulutusohjelmien supistuminen .
Ongoing weakness in construction activity and a contraction in employment promotion and vocational training schemes mainly underlie this development in eastern Germany .
Eri EU-maiden työttömyysasteiden välillä oli merkittäviä eroja .
Overall , considerable differences continued to exist between the unemployment rates across the Union . In the fourth quarter of 1997 the rate remained at or above 10 % in five countries : Germany , Spain , France , Italy and Finland .
Vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä työttömyysaste oli edelleen yli 10 % viidessä maassa : Saksassa , Espanjassa , Ranskassa , Italiassa ja Suomessa .
Despite the marked declines recorded in Spain and Finland , the unemployment rates in these two countries remained the highest in the EU .
Vaikka Espanjan ja Suomen työttömyysasteet pienenivät tuntuvasti , ne olivat edelleen EU : n korkeimmat .
The unemployment data from EUROSTAT to which reference is made in the paragraph above are calculated according to ILO recommendations .
Eurostatin työttömyystilastot , joihin edellisessä kappaleessa viitataan , on laskettu ILOn suositusten mukaisesti .
These data are more comparable than national data , but are not yet fully harmonised .
Eurostatin tilastotiedot ovat vertailukelpoisempia kuin kansalliset tiedot , mutta eivät vielä täysin yhdenmukaistettuja .
In some cases , they differ markedly from the corresponding national definitions ( see Table 4 ) .
Joissakin tapauksissa ne poikkeavat huomattavasti vastaavista kansallisista määritelmistä ( taulukko 4 ) .
In particular , on an annual basis the EUROSTAT estimates for 1997 are higher for Greece , Sweden and the United Kingdom and lower for Denmark , Germany , the Netherlands , Austria and Finland .
Eurostatin arvioimat työttömyysluvut vuodeksi 1997 ovat vuositasolla suuremmat kuin Kreikan , Ruotsin ja Ison-Britannian kansalliset tiedot ja pienemmät kuin Tanskan , Saksan , Alankomaiden , Itävallan ja Suomen tiedot .
1.3 Achievements in macroeconomic convergence In accordance with Article 109j ( 1 ) of the Treaty , at the end of March 1998 the EMI presented its report to the EU Council on the progress made in the fulfilment by the Member States of their obligations regarding the achievement of Economic and Monetary Union .
1.3 Talouksien lähentymisen edistyminen Perustamissopimuksen artiklan 109 j kohdan 1 mukaisesti EMI esitti Euroopan unionin neuvostolle maaliskuun 1998 lopussa raportin siitä , miten jäsenvaltiot olivat edistyneet talous - ja rahaliiton aikaansaamiseen liittyvien velvoitteidensa täyttämisessä .
In early May 1998 the EU Council , meeting in the composition of Heads of State or Government , confirmed which Member States had fulfilled the necessary conditions for the adoption of the single currency .
Toukokuun 1998 alussa Euroopan unionin neuvosto , joka kokoontui valtion - ja hallitusten päämiesten kokoonpanossa , vahvisti , mitkä jäsenvaltiot olivat täyttäneet yhteisen rahan käyttöönoton edellytykset .
The outcome of this meeting is reported in Box 2 .
Tämän kokouksen tuloksia käsitellään kehikossa 2 .
A summary of the examination of convergence by the EMI , which included developments in 1997 , is provided in an annex , which contains selected parts of the Introduction and Summary of the Convergence Report .
Lähentymistä koskevasta EMIn arvioinnista , joka kattoi vuoden 1997 kehityksen , esitetään tiivistelmä liitteenä , joka sisältää valittuja osia lähentymisraportin Johdanto ja tiivistelmä - osasta .
Data relating to the Maastricht Treaty convergence criteria ( excluding the exchange rate criterion ) are shown in Table 5 . 26
Maastrichtin sopimuksen lähentymiskriteereihin ( lukuun ottamatta valuuttakurssikriteeriä ) liittyviä lukuja on esitetty taulukossa 5 .
Economic indicators and the Maastricht Treaty convergence criteria ( excluding the exchange rate criterion ) HICP inflation ( a ) 1.8 1.4 2.1 1.9 1.2 1.4 7.9 5.2 3.6 1.8 2.1 1.2 2.2 1.2 4.0 1.8 1.2 1.4 1.4 1.8 1.8 1.1 2.9 1.8 1.1 1.3 0.8 1.9 2.5 1.8 Long-term General government interest rate ( b ) surplus (+) or deficit (-) ( c ) 6.5 - 3.2 5.7 # - 2.1 # - 1.7 7.2 # - 0.7 6.2 # 0.7 # 1.1 6.2 - 3.4 5.6 # - 2.7 # - 2.5 14.4 - 7.5 9.8 - 4.0 # - 2.2 8.7 - 4.6 6.3 # - 2.6 # - 2.2 6.3 - 4.1 5.5 # - 3.0 # - 2.9 7.3 # - 0.4 6.2 # 0.9 # 1.1 9.4 - 6.7 6.7 # - 2.7 # - 2.5 6.3 # 2.5 5.6 # 1.7 # 1.0 6.2 # - 2.3 5.5 # - 1.4 # - 1.6 6.3 - 4.0 5.6 # - 2.5 # - 2.3 8.6 - 3.2 6.2 # - 2.5 # - 2.2 7.1 - 3.3 5.9 # - 0.9 # 0.3 8.0 - 3.5 6.5 # - 0.8 # 0.5 7.9 - 4.8 7.0 # - 1.9 # - 0.6 General government gross debt ( c ) 126.9 122.2 118.1 70.6 65.1 # 59.5 60.4 61.3 61.2 111.6 108.7 107.7 70.1 68.8 67.4 # 55.7 # 58.0 # 58.1 72.7 66.3 # 59.5 124.0 121.6 118.1 # 6.6 # 6.7 # 7.1 77.2 72.1 70.0 69.5 66.1 64.7 65.0 62.0 # 60.0 # 57.6 # 55.8 # 53.6 76.7 76.6 74.1 # 54.7 # 53.4 # 52.3 Belgium
Talouden indikaattorit ja Maastrichtin sopimuksen mukaiset lähentymiskriteerit ( valuuttakurssikriteeriä lukuun ottamatta ) YKHIinflaatio ( a ) Belgia 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1,8 1,4 2,1 1,9 1,2 1,4 7,9 5,2 3,6 1,8 2,1 1,2 2,2 1,2 4,0 1,8 1,2 1,4 1,4 1,8 1,8 1,1 2,9 1,8 1,1 1,3 0,8 1,9 2,5 1,8 Pitkät korot ( b ) 6,5 5,7 7,2 6,2 6,2 5,6 14,4 9,8 8,7 6,3 6,3 5,5 7,3 6,2 9,4 6,7 6,3 5,6 6,2 5,5 6,3 5,6 8,6 6,2 7,1 5,9 8,0 6,5 7,9 7,0 Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-)( c ) - 3,2 # 2,1 # - 1,7 # - 0,7 # 0,7 # 1,1 - 3,4 # - 2,7 # - 2,5 - 7,5 - 4,0 # - 2,2 - 4,6 # - 2,6 # - 2,2 - 4,1 # - 3,0 # - 2,9 # - 0,4 # 0,9 # 1,1 - 6,7 # - 2,7 # - 2,5 # 2,5 # 1,7 # 1,0 # - 2,3 # - 1,4 # - 1,6 - 4,0 # - 2,5 # - 2,3 - 3,2 # - 2,5 # - 2,2 - 3,3 # - 0,9 # 0,3 - 3,5 # - 0,8 # 0,5 - 4,8 # - 1,9 # - 0,6 Julkisen talouden bruttovelka ( c ) 126,9 122,2 118,1 70,6 65,1 59,5 60,4 61,3 61,2 111,6 108,7 107,7 70,1 68,8 67,4 55,7 58,0 58,1 72,7 66,3 59,5 124,0 121,6 118,1 6,6 6,7 7,1 77,2 72,1 70,0 69,5 66,1 64,7 65,0 62,0 60,0 57,6 55,8 53,6 76,7 76,6 74,1 54,7 53,4 52,3
1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 1996 1997 1998 ( d ) ( e )
( d ) ( e ) Tanska ( f )
*** ( d ) ( e )
*** ( d ) ( e )
** ( d ) ( e )
** ( d ) ( e )
* ( d ) ( e )
* ( d ) ( e )
Source : European Commission .
# # # Lähde : Euroopan komissio .
*, **, *** = first , second and third best performer in terms of price stability .
*, **, *** = hintatason vakaudella mitattuna paras , toiseksi paras ja kolmanneksi paras maa .
# = general government deficit not exceeding 3 % of GDP ; general government gross debt not exceeding 60 % of GDP .
# = julkisen talouden alijäämä alle 3 % BKT : stä , julkisen talouden bruttovelka alle 60 % BKT : stä .
( a ) Annual percentage changes .
( a ) Vuotuinen prosenttimuutos .
( b ) In percentages .
( b ) Prosentteina .
The harmonised series for Greece starts in mid-1997 .
Kreikan yhdenmukaistettu sarja alkaa vuoden 1997 puolivälistä .
Before this , data were based on available best proxies ;
Tätä aikaisemmat tiedot perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin korvikemuuttujiin .
for the period from March to June 1997 , yield data for long-term bonds with shorter maturities than the harmonised series were used ;
Maaliskuusta kesäkuuhun 1997 käytettiin yhdenmukaistetun sarjan joukkovelkakirjalainoja lyhyempien lainojen tuottotietoja .
before that period , yields at issue for long-term bonds with shorter maturities than the harmonised series were used .
Sitä ennen käytettiin yhdenmukaistetun sarjan JVK-lainoja lyhyempien lainojen emissiotuottoa .
( c ) As a percentage of GDP .
( c ) Prosentteina BKT : stä .
( d ) Data for HICP inflation and long-term interest rate refer to the twelve-month period ending January 1998 ;
( d ) YKHI-inflaation ja pitkien korkojen luvut ovat tammikuuhun 1998 päättyvältä 12 kuukauden ajanjaksolta ;
European Commission ( spring 1998 forecasts ) for general government surplus or deficit and general government gross debt .
julkisen talouden alijäämää / ylijäämää ja bruttovelkaa koskevat luvut ovat Euroopan komission kevään 1998 ennusteita .
( e ) European Commission projections ( spring 1998 forecasts ) for general government surplus or deficit and general government gross debt .
( e ) Julkisen talouden alijäämää / ylijäämää ja bruttovelkaa koskevat luvut ovat Euroopan komission kevään 1998 ennusteita .
( f ) General government gross debt figures are not adjusted for the assets held by the Danish Social Pension Fund against sectors outside general government , nor for government deposits at the central bank for the management of foreign exchange reserves .
( f ) Julkisen talouden bruttovelan määrässä ei ole otettu huomioon Tanskan sosiaalieläkelaitoksen saatavia muilta sektoreilta kuin julkisyhteisöiltä eikä valuuttavarannon hoitoon liittyviä valtion talletuksia keskuspankissa .
According to statements 5 and 6 relating to Council Regulation ( EC ) No. 3605/93 of 22 November 1993 , the Council and the Commission agree that , for Denmark , these items shall be specified in the presentation of general government gross debt .
Neuvoston 22.11.1993 antamaan asetukseen n : o 3605/93 liittyvien lausuntojen 5 ja 6 mukaan neuvosto ja komissio katsovat , että nämä erät on eriteltävä julkistalouden bruttovelkaa koskevassa selvityksessä .
They totalled 9.6% of GDP in 1996 and 8.0% of GDP in 1997 .
Kyseiset erät olivat 9,6 % BKT : stä vuonna 1996 ja 8,0 % BKT : stä vuonna 1997 .
In addition , the data are not adjusted for the amounts outstanding in the government debt from the financing of public undertakings , which , according to statement 3 relating to the aforementioned Regulation , will be subject to a separate presentation for the Member States .
Luvuissa ei ole myöskään otettu huomioon julkisten yritysten rahoituksesta johtuvia julkisen velan eriä , jotka yllä mainittuun asetukseen liittyvän lausunnon 3 mukaan edellyttävät erillistä ilmoitusta .
In Denmark this item amounted to 5.2% of GDP in 1996 and 4.9% of GDP in 1997 .
Tanskassa tämän erän osuus oli 5,2 % BKT : stä vuonna 1996 ja 4,9 % BKT : stä vuonna 1997 .
2 Monetary policies in Member States This section describes the changes in monetary conditions in individual EU countries in 1997 and their monetary policy objectives for 1998 .
2 Rahapolitiikka jäsenmaissa Tässä kohdassa kuvataan kunkin EU-maan rahatalouden tilassa vuonna 1997 tapahtuneita muutoksia sekä sitä , millainen rahapolitiikan tavoite kullakin maalla on vuodeksi 1998 .
It reflects the task of the EMI in Stage Two of EMU , which is to strengthen co-operation between the national central banks and the co-ordination of the monetary policies of Member States with a view to ensuring price stability .
Katsaus heijastaa sitä tehtävää , joka EMIllä on EMUn toisessa vaiheessa lujittaessaan kansallisten keskuspankkien välistä yhteistyötä ja sovittaessaan yhteen jäsenvaltioiden rahapolitiikkaa hintatason vakauden varmistamiseksi .
In connection with these responsibilities , the appropriateness and compatibility of current monetary and foreign exchange policies were reviewed in regular discussions held at the EMI .
Näihin tehtäviin liittyneissä EMIssä säännöllisin väliajoin pidetyissä keskusteluissa arvioitiin nykyisen raha - ja valuuttakurssipolitiikan tarkoituksenmukaisuutta ja yhteensopivuutta .
In the context of this review , account is taken of the conduct of policies within the exchange rate mechanism ( ERM ) , of which all EU countries other than Greece , 3 Sweden and the United Kingdom were members in 1997 .
Tämän arvioinnin yhteydessä otettiin huomioon maiden valuuttakurssimekanismissa ( ERM ) harjoittama politiikka . Kaikki EU-maat paitsi Kreikka 3 , Ruotsi ja Iso-Britannia olivat ERMin jäseniä vuonna 1997 .
Several other Member States ( Spain , Italy , Portugal and initially also Greece ) were able to continue the process of reducing interest rates in line with the degree of convergence of their overall economic fundamentals , particularly in respect of the achievement of price stability , with those of the countries referred to in the paragraph above .
tamaan korkojaan samaan tahtiin kuin niiden talouden perustekijät , erityisesti hintavakaus , lähenivät matalan koron maiden perustekijöitä . Espanjassa , Italiassa , Portugalissa ja Kreikassa lyhyiden ja pitkien korkojen suunta oli laskeva , ja korot lähenivät matalakorkoisten maiden korkoja ( kuvio 4 ) .
Short and long-term interest rates in these countries thus tended to follow a downward trend , progressively converging towards the lower level of the closely aligned countries ( see Chart 4 ) .
Kahdessa jäljellä olevassa maassa ( Irlannissa ja Isossa-Britanniassa ) rahapolitiikkaa kiristettiin , tosin eriasteisesti ; tämä johtui sekä talouskasvun ja rahan määrän kasvun voimakkuudesta että inflaatioriskien kasvusta talouden perustekijöiden pysyessä edelleen suotuisina .
Monetary policy in the two remaining EU countries ( namely Ireland and the United Kingdom ) was tightened , albeit to differing degrees , in response both to buoyant economic and monetary growth and to heightened inflation risks against a background of continued sound fundamentals .
Kun lyhyiden korkojen ero Saksan vastaavaan korkoon suureni näissä maissa , niiden valuutat vahvistuivat edelleen merkittävästi Saksan markan suhteen . Myöhemmin vuoden mittaan Irlannin lyhyet korot alkoivat kuitenkin laskea suhteessa Saksan vastaaviin korkoihin , ja Irlannin punta läheni ERM-keskuskurssejaan4 .
The widening of shortterm interest rate differentials against Germany was accompanied by a further strong appreciation of the respective currencies vis-à-vis the Deutsche Mark .
Korkojen lähentymistä tuki Eurooppa-neuvoston säännöllisissä kokouksissa ilmaistu voimakas poliittinen sitoutuminen EMU-prosessiin ja siihen liittynyt markkinoiden epävarmuuden hälveneminen .