natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These projections show a slower improvement in the general government budget balance position than envisaged in the previous programme , although the new target for the budget balance in 1998 is somewhat more ambitious and a more favourable development of the debt ratio is now expected .
Näiden ennusteiden mukaan julkisen talouden rahoitusasema kohentuisi hitaammin kuin edellisessä lähentymisohjelmassa ennustettiin , joskin uusi rahoitusjäämätavoite vuodeksi 1998 on jonkin verran kunnianhimoisempi ja velkasuhteen odotetaan nyt kohenevan nopeammin .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , Denmark would comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Jos toteutuneet rahoitusjäämät ovat lähentymisohjelmassa vuosiksi 1999 2000 ennustetun mukaisia , Tanska pystyisi täyttämään vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa olevan keskipitkän aikavälin tavoitteen , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
With regard to the potential future course of the debt ratio , the EMI s Report does not consider this issue in detail for countries forecast to have a debt ratio of below 60 % of GDP in 1998 .
Tässä raportissa ei tarkemmin käsitellä niiden maiden velkasuhteen tulevaa kehitystä , joissa tuon suhteen odotetaan jäävän alle 60 prosentin vuonna 1998 .
Projected developments underline the benefits of the surplus position achieved in 1997 , and forecast to increase in 1998 , for rapidly reducing the debt ratio .
Velan ennustetussa kehityksessä suhteessa BKT : hen korostuu vuonna 1997 saavutetun ja vuonna 1998 kasvavaksi ennustetun ylijäämän suotuisa vaikutus velkasuhteen nopeaan pienenemiseen .
Stressing the benefits of a surplus position in public finances and of a substantial further reduction in the debt ratio is indeed appropriate in the case of Denmark .
Tanskan tapauksessa onkin syytä korostaa niitä etuja , joita syntyy julkisen talouden ylijäämästä ja siitä , että velkasuhde pienenee vielä huomattavasti .
As has been seen in the past , unexpected shocks can substantially increase the debt ratio .
Kuten aiemmin on nähty , odottamattomat sokit saattavat kasvattaa velkasuhdetta huomattavasti .
Moreover , the Danish Social Pension Fund ( which does not have pension liabilities and is run by the government ) invests most of its assets in government paper , thereby reducing the consolidated general government gross debt .
Tanskan eläkerahasto ( jolla ei ole kattamattomia eläkevastuita ja joka on valtiojohtoinen ) sijoittaa suurimman osan varoistaan valtionpapereihin , mikä myös vähentää konsolidoidun julkisen bruttovelan määrää .
The unlikely event of a change in this investment policy would affect the debt ratio ( but not , however , the interest burden ) .
Näin ollen sijoituspolitiikan muutos , joskin sellainen olisi epätodennäköinen , huonontaisi velkasuhdetta ( muttei kuitenkaan korkorasitetta ) .
In addition , as is highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Kuten taulukosta 7 ilmenee , väestö ikääntyy merkittävästi vuodesta 2010 alkaen .
While Denmark benefits from a rapidly expanding private pension sector , unfunded social security pensions remain substantial and public sector pension expenditure is projected to increase in terms of GDP , particularly if policies regarding benefits continue unchanged .
Vaikka Tanskan etuna on nopeasti kasvava yksityinen eläkesektori , ei-rahastoivien sosiaaliturvan eläkejärjestelmien osuus on silti huomattava , minkä vuoksi julkisten eläkemenojen suhteessa BKT : hen ennustetaan kasvavan , varsinkin jos eläkkeiden maksuperusteita ei muuteta .
Alleviation of the overall burden of population ageing will be facilitated if public finances have created sufficient room for manoeuvre before entering the period during which the demographic situation worsens .
Väestön ikääntymisestä aiheutuvaa rasitetta voi helpottaa luomalla julkiselle taloudelle riittävästi liikkumavaraa ennen kuin demografinen tilanne alkaa huonontua .
Exchange rate developments The Danish krone has been participating in the ERM since its inception on 13 March 1979 , i.e. for much longer than two years prior to the examination ( see Table 8a ) .
Valuuttakurssikehitys Tanskan kruunu on osallistunut ERMiin sen alkamispäivästä 13.3.1979 asti eli paljon pitempään kuin kahden vuoden ajan ennen arviointia ( taulukko 8a ) .
As mentioned above , the orientation of monetary policy has been to keep the Danish krone stable vis - - vis the strongest ERM currencies .
Kuten edellä todettiin , Tanskan rahapolitiikan tavoitteena on pitää Tanskan kruunu vakaana vahvimpiin ERM-valuuttoihin nähden .
Focusing on the reference period from March 1996 to February 1998 , the currency has normally traded close to its central rates against other ERM currencies ( see Chart 5 and Table 8a ) .
Tarkastelujakson aikana maaliskuusta 1996 helmikuuhun 1998 Tanskan kruunu on pysytellyt lähellä keskuskurssejaan muita ERM-valuuttoja vastaan ( kuvio 5 ja taulukko 8a ) .
On occasion the Danish krone traded outside a range close to its central rates vis - - vis several partner currencies .
Ajoittain Tanskan kruunun kurssi suhteessa useisiin ERM-valuuttoihin on liikkunut keskuskurssiensa lähellä olevan välin ulkopuolella .
The maximum 59 upward and downward deviations from central rates , on the basis of 10 business day moving averages , were 1.2% and - 3.4% respectively , abstracting from the autonomous upward trend of the Irish pound ( see Table 8a ) .
Suurimmat poikkeamat keskuskurssien yläja alapuolella 10 pankkipäivän liukuvan keskiarvon perusteella ovat olleet 1,2 % ja 3,4 %, jos Irlannin punnan vahvistuvaa suuntausta ei oteta huomioon ( taulukko 8a ) . Poikkeamat ovat olleet tilapäisiä .
The episodes in which such deviations occurred were temporary , the degree of exchange rate volatility vis - - vis the Deutsche Mark was continuously very low and decreasing ( see Table 8b ) and short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates were small .
valuuttakurssin vaihtelu Saksan markkaa vastaan on ollut jatkuvasti hyvin vähäinen ja pienenevä ( taulukko 8b ) . Lyhyiden korkojen erot suhteessa alhaisimman koron EUmaihin ovat olleet pienet .
During the reference period Denmark has not devalued its currency s bilateral central rate against any other Member State s currency .
Tanska ei ole devalvoinut valuuttansa kahdenvälistä keskuskurssia minkään muun jäsenvaltion valuuttaa vastaan koko tarkastelujakson aikana .
In a longer-term context , measures of the real effective exchange rate of the Danish krone vis - - vis the currencies of ERM participating Member States depicted in Table 9 suggest that current levels are close to historical values .
Pitkän aikavälin tarkastelussa taulukossa 9 esitetyt Tanskan kruunun reaaliset efektiiviset valuuttakurssit ERM-jäsenvaltioiden valuuttoja vastaan osoittavat , että nykyiset efektiiviset kurssit ovat lähellä aikaisempia arvojaan .
As regards other external developments , Denmark has maintained current account surpluses over the 1990s , a situation which has been reflected in a reduction in the net external liability position ( see Table 10 ) .
Muusta ulkoisesta kehityksestä voidaan todeta , että Tanskan vaihtotase on 1990-luvulla ollut ylijäämäinen , minkä ansiosta nettovelka ulkomaille on pienentynyt ( taulukko 10 ) .
It may also be recalled that Denmark is a small open economy with , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade to GDP of 39 % for exports and 35 % for imports , and a share of intra-EU trade of 64 % for exports and 69 % for imports .
Tanska on pieni avoin talous , jossa tuoreimpien saatavissa olleiden tilastotietojen mukaan viennin suhde BKT : hen on 39 ja tuonnin 35 %; EU-maiden osuus Tanskan koko viennistä on 64 ja tuonnista 69 %.
Long-term interest rates have been on a broadly declining trend since the early 1990s ( see Chart 6a ) . At the same time , a comparatively close convergence of Danish long-term interest rates with those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields has been observed since the early 1990s , although long-term interest rates have not converged completely towards the lowest levels observed in the Union ( see Chart 6b ) .
Lopputiivistelmä Perustamissopimuksen pöytäkirjan n : o 12 ehtojen mukaisesti Tanska on ilmoittanut Euroopan unionin neuvostolle , ettei se aio osallistua EMUn kolmanteen vaiheeseen .
The main factors underlying this trend were the comparatively low rates of inflation , the relative stability of the Danish krone s exchange rate and the improvement in the fiscal position .
Tanskan lähentymiskehitystä arvioidaan siitä huolimatta yksityiskohtaisesti .
Concluding summary Denmark , in accordance with the terms of Protocol No. 12 of the Treaty , has given notification to the EU Council that it will not participate in Stage Three of EMU .
Tarkastelujakson aikana Tanska on saavuttanut 1,9 prosentin YKHI-inflaation , joka on selvästi perustamissopimuksen mukaista viitearvoa alempi .
Over the reference period Denmark has achieved a rate of HICP inflation of 1.9% , which is well below the reference value stipulated by the Treaty . The increase in unit labour costs has picked up recently and some other relevant indicators of inflation exceeded 2 % in 1997 .
Yksikkötyökustannusten nousu on viime aikoina nopeutunut , ja eräiden inflaatioindikaattoreiden mukaan inflaatiovauhti ylitti 2 % vuonna 1997 . Lähitulevaisuudessa ei ole merkkejä välittömistä inflaatiopaineista .
Looking ahead , there are no signs of immediate upward pressure on inflation ; forecasts project inflation will rise to somewhat above 2 % in 1998 and slightly higher in 1999 .
Inflaatiovauhdin ennustetaan kasvavan jonkin verran yli 2 prosentin vuonna 1998 ja edelleen hieman vuonna 1999 . Tanskan kruunu on osallistunut ERMiin paljon pitempään kuin kahden vuoden ajan .
The Danish krone has been participating in the ERM for much longer than two years . Over the reference period it remained broadly stable , generally close to its unchanged central parities , without the need for measures to support the exchange rate .
Tarkastelujakson aikana Tanskan kruunu oli jokseenkin vakaa ja pysytteli lähellä muuttumattomia keskuskurssejaan , eikä toimenpiteitä valuutan tukemiseksi ole tarvittu . Tanskan pitkien korkojen taso oli 6,2 % eli viitearvon alapuolella .
The level of long-term interest rates was 6.2% , i.e. below the respective reference value .
Vuonna 1997 Tanskan julkisen talouden ylijäämä suhteessa BKT : hen oli 0,7 % eli reilusti viitearvon paremmalla puolella , ja vuonna 1998 sen odotetaan olevan 1,1 %. Velka suhteessa BKT : hen ylittää 60 prosentin viitearvon .
Long-term interest rate developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Denmark were 6.2% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability . This was also the case for 1997 as a whole , as well as for 1996 ( see Table 11 ) .
Velkasuhde oli suurimmillaan vuonna 1993 , minkä jälkeen se on pienentynyt 16,5 prosenttiyksiköllä 65,1 prosenttiin vuonna 1997 . Julkisen talouden kehityksen kestävyydestä voidaan todeta , että velan odotetaan pienenevän edelleen 59,5 prosenttiin BKT : stä vuonna 1998 eli hieman alle viitearvon .
In 1997 Denmark achieved a general government surplus of 0.7% of GDP , thus comfortably meeting the reference value , and the outlook is for a surplus of 1.1% in 1998 . The debt-to-GDP ratio is above the 60 % reference value .
Pitkän aikavälin tarkastelu osoittaa , että jos nykyinen rahoitusylijäämä säilyy , Tanskan pitäisi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen , ja sen velkasuhde pienenisi alle 60 prosentin . Pitkien korkojen kehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona Tanskan pitkät korot olivat keskimäärin 6,2 % ja alittivat siten korkokriteerinä olevan 7,8 prosentin viitearvon , joka on määritelty kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion perusteella .
After having reached a peak in 1993 , the ratio declined by 16.5 percentage points to stand at 65.1% in 1997 .
Näin oli myös koko vuoden 1997 aikana sekä vuonna 1996 ( taulukko 11 ) . Tanskan pitkät korot ovat olleet yleisesti ottaen laskussa 1990-luvun alusta lähtien ( kuvio 6a ) .
Regarding the sustainability of fiscal developments , the outlook is for a decrease in the debt ratio to 59.5% of GDP in 1998 , i.e. just below the reference value .
Ne ovat olleet 1990-luvun alusta lähtien verrattain lähellä matalakorkoisimpien EU-maiden pitkiä korkoja , mutta eivät aivan yhtä alhaiset kuin unionin matalimmat pitkät korot ( kuvio 6b ) .
Looking further ahead , if current fiscal surpluses are maintained , Denmark should comply with the medium-term objective of the Stability
Tähän kehitykseen ovat vaikuttaneet pääasiassa suhteellisen alhainen inflaatiovauhti , Tanskan kruunun kurssin suhteellinen vakaus ja julkisen talouden rahoitusaseman koheneminen .
and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus , and the debt ratio would fall further below 60 %. With regard to other factors , in 1996 the deficit ratio was below the ratio of public investment to GDP .
Muista tekijöistä voidaan todeta , että vuonna 1996 julkisen talouden alijäämä oli pienempi kuin julkiset investointimenot . Tanskan vaihtotase on ollut ylijäämäinen , mutta
Moreover , Denmark has recorded current account surpluses , while continuing to have a net external liability position .
maalla on edelleen nettovelkaa ulkomaille . Väestön ikääntymisen suhteen Tanskan etuna on nopeasti laajeneva yksityinen eläkesektori .
In the context of the ageing of the population , Denmark benefits from a rapidly expanding private pension sector .
Luettelo taulukoista ja kuvioista * TANSKA I Hintakehitys Taulukko 1 . Tanska : YKHI-inflaatio Kuvio 1 .
List of Tables and Charts * DENMARK I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Denmark : HICP inflation Denmark : Price developments Denmark : Measures of inflation and related indicators Denmark : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Tanska : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia Taulukko 3 . Tanska : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys ( b ) Inflaatioennusteita
Fiscal developments Table 4 Chart 2 Denmark : General government financial position Denmark : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Denmark : General government gross debt - structural features Denmark : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Denmark : General government expenditure and receipts Denmark : General government budgetary position Denmark : Projections of elderly dependency ratio Table 5 Chart 3
Tanska : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet Kuvio 3 . Tanska : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Kuvio 4 .
Chart 4 Table 6 Table 7
Tanska : Julkisen talouden menot ja tulot Taulukko 6 . Tanska : Julkisen talouden tulot ja menot Taulukko 7 .
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Denmark : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Danish krone Chart 5 Danish krone : Deviations from ERM bilateral central rates Table 9 Danish krone : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 10 Denmark : External developments
III Valuuttakurssikehitys Taulukko 8 . ( a ) Tanska : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Tanskan kruunun valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 5 .
IV Long-term interest rate developments Table 11 Denmark : Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Denmark : Long-term interest rate ( b ) Denmark : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Tanska : Pitkät korot Kuvio 6 . ( a ) Tanska : Pitkä korko ( b ) Tanska : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat
Denmark : HICP inflation ( annual percentage changes )
Tanska : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos )
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
YKHI-inflaatio Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 2,1 2,5
Nov 97 1.6 -
11/97 1,6 -
Dec 97 1.6 -
12/97 1,6 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 1.7 1.9 2.7
1/98 1,7 -
Denmark : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1990 Source : National data .
Tanska : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) Kuluttajahintaindeksi 4 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1990 Lähde : Kansalliset tiedot .
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Unit labour costs Import price deflator
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Yksikkötyökustannukset Tuontihintojen deflaattori
Denmark : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Tanska : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) 2,6 3,1 KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( b ) Yksityisen kulutuksen deflaattori 2,7 BKT : n deflaattori 3,4 Tuottajahinnat 3,8 Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu 1,4 Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator GDP deflator Producer prices Related indicators Real GDP growth Output gap ( p.pt s ) Unemployment rate (%) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Import price deflator Exchange rate appreciation ( c ) Broad monetary aggregate ( M3H )( d ) Stock prices House prices 2.6 3.1 2.7 3.4 3.8 1.4 - 0.1 9.6 2.0 4.1 2.0 - 0.9 6.6 6.0 12.1 - 7.5
yks . ) - 0,1 Työttömyysaste (%) 9,6 Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous 2,0 Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous 4,1 Työn tuottavuus , koko kansantalous 2,0 Tuontihintojen deflaattori - 0,9 6,6 Valuuttakurssin vahvistuminen ( c ) 6,0 Lavean rahan määrä ( M3H ) ( d ) Osakkeiden hinnat 12,1 Asuntojen hinnat - 7,5
1995 1996 1997 ( a ) 2.1 1.9 2.1 2.1 3.4 2.6 - 0.4 10.3 2.0 3.5 1.5 - 1.1 4.3 - 2.0 - 3.7 7.6 2.1 2.0 2.5 1.9 1.4 2.7 - 0.2 8.7 0.9 3.1 2.1 - 0.5 - 1.0 7.2 16.2 10.8 2.2 2.2 2.1 1.9 1.3 2.9 0.1 7.8 3.0 4.0 1.0 3.0 - 3.0 4.8 42.3 9.0
1995 2,1 1,9 2,1 2,1 3,4 2,6 - 0,4 10,3 2,0 3,5 1,5 - 1,1 4,3 - 2,0 - 3,7 7,6 19961997 ( a ) 2,1 2,0 2,5 1,9 1,4 2,7 - 0,2 8,7 0,9 3,1 2,1 - 0,5 - 1,0 7,2 16,2 10,8 2,2 2,2 2,1 1,9 1,3 2,9 0,1 7,8 3,0 4,0 1,0 3,0 - 3,0 4,8 42,3 9,0
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
Positiivinen luku tarkoittaa valuutan vahvistumista , negatiivinen sen heikkenemistä .
Denmark : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Tanska : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
Oct 97 2.2 2.7 2.5
10/97 2,2 11/97 2,1
Nov 97 2.1 1.8 2.6
12/97 2,1
Dec 97 2.1 1.4 2.6
1/98 1,7 2,3
( b ) Inflation forecasts 1998 2.1 2.6 2.6 1999 2.2 2.9 . European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF .
( b ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF . 1998 2,1 2,6 2,6
Denmark : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Tanska : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä )
General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of public investment expenditure ( b ) General government gross debt ( c ) Reference value
Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (-) ilman julkisia investointimenoja ( b ) Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo
1998 ( a ) 1.1 - 3 .
1998 ( a ) 1,1 - 3 .
( c ) General government gross debt figures are not adjusted for the assets held by the Danish Social Pension Fund against sectors outside general government , nor for government deposits at the central bank for the management of foreign exchange reserves .
( c ) Julkisen talouden bruttovelan määrässä ei ole otettu huomioon Tanskan sosiaalieläkelaitoksen saatavia muilta sektoreilta kuin julkisyhteisöiltä eikä valuuttavarannon hoitoon liittyviä valtion talletuksia keskuspankissa .
Denmark : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Tanska : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 85 80 75 70 65 60 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 85 80 75 70 65 60 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Note : See footnote ( c ) in Table 4 .
Katso alaviitettä ( c ) taulukossa 4 .
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 20 15 10 5 0 - 5 - 10 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Growth / interest rate differential Stock-flow adjustment Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 20 15 10 5 0 - 5 - 10 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Velkakannan korjauserä Koko muutos
Note : In Chart 2b negative values indicate a contribution of the respective factor to a decrease in the debt ratio , while positive values indicate a contribution to its increase .
Kuviossa 2b negatiiviset arvot tarkoittavat , että kyseinen tekijä on supistanut velkasuhdetta , ja positiiviset arvot , että tekijä on kasvattanut sitä .
Denmark : General government gross debt str uctural features Total debt ( a ) ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership ( b ) (% of total ) Average maturity ( c ) ( years ) Composition by maturity ( d ) (% of total ) Short-term ( e ) ( < 1 year) Medium and long-term (Ն 1 year) 1990 60.8 77.5 22.5 .</p>
Tanska : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 60,8 77,5 22,5 .
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
velasta ) Lyhytaikainen ( e ) ( alle vuoden ) Keskipitkä ja pitkäaikainen ( ≥1 vuosi ) Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
( a ) See footnote ( c ) in Table 4 .
( a ) Ks . taulukon 4 alaviite ( c ) .
( b ) Central government domestic debt only ( market value ) , including debt held by the Social Pension Fund .
( b ) Koskee vain kotimaista valtionvelkaa ( markkina-arvo ) , ml . sosiaalieläkerahaston velka .
For 1992 data refer to the third quarter only .
Vuoden 1992 tiedot vain kolmannelta neljännekseltä .
( c ) Residual maturity .
( c ) Jäljellä oleva maturiteetti .
Central government domestic debt only .
Koskee vain kotimaista valtionvelkaa .
( d ) Residual maturity .
( d ) Jäljellä oleva maturiteetti .
( e ) Including short-term debt and debt linked to short-term interest rates .
( e ) Sisältää lyhytaikaiset velat ja lyhyisiin korkoihin sidotut velat .
Denmark : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Tanska : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 1 0 - 1 - 2 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 1 0 - 1 - 2 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997