natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C h a r t 2 6 B re a k d ow n o f i n d u s t r i a l p ro d u c e r p r i c e s ( annual percentage changes ;
Asuntojen hintoja ( vuotuinen prosenttimuutos , vuosihavaintoja ) K u v i o 2 6 .
monthly data ) energy ( left-hand scale ) industry excl . construction ( right-hand scale ) intermediate goods ( right-hand scale ) capital goods ( right-hand scale ) consumer goods ( right-hand scale ) 24 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005
Te o l l i s u u d e n t u o t t a j a h i n n a t eriteltyinä ( vuotuinen prosenttimuutos , kuukausihavaintoja ) Energia ( vasen asteikko ) Teollisuus ilman rakentamista ( oikea asteikko ) Välituotteet ( oikea asteikko ) Pääomahyödykkeet ( oikea asteikko ) Kulutustavarat ( oikea asteikko ) 24 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005
Source : ECB calculations , based on non-harmonised national data .
Lähde : Yhdenmukaistamattomiin kansallisiin tietoihin perustuvat EKP : n laskelmat .
Note : Data for 2005 refer to the first half of the year .
Huom .
Source : Eurostat . excluding construction and , to a lesser extent , in the services sector ( see Chart 27 ) .
Vuoden 2005 tiedot ovat ensimmäiseltä vuosipuoliskolta . Lähde : Eurostat .
However , within the services sector , developments diverged . While growth in compensation per employee in the market-related services sector increased in the first three quarters of 2005 , with an average annual growth rate of 1.8% compared with 1.5% in 2004 , the growth in the non-market-related services sector declined
kustannusten kasvuvauhti nopeutui markkinatoimiehtoisissa palveluissa : kasvuvauhti oli 1,8 %, kun se vuonna 2004 oli ollut 1,5 %. Sitä vastoin ei-markkinaehtoisissa palveluissa kasvuvauhti hidastui huomattavasti : keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti oli 0,8 %, kun se vuonna 2004 oli ollut 2,1 %.
significantly , with an average annual growth rate of 0.8% compared with 2.1% in 2004 .
Myös muut työvoimakustannusindikaattorit viittaavat siihen , että palkkojen nousu on ollut maltillista .
Other labour cost indicators also suggest moderate wage growth . The annual growth rate of negotiated wages was 2.1% in 2005 , unchanged compared with 2004 .
Sopimuspalkkojen vuotuinen nousuvauhti oli 2,1 % vuonna 2005 eli sama kuin vuonna 2004 . Yksittäiset tiedot useissa euroalueen maissa vuoden 2005 loppuun mennessä allekirjoitetuista tulosopimuksista viittaavat myös siihen , että kallistunut öljyn hinta ei ole aiheuttanut huomattavia kerrannaisvaikutuksia palkanasetantaan .
In addition , anecdotal evidence from wage-bargaining agreements signed in the period up to late 2005
Vaikutukset rajoittuivat lähinnä mekaanisiin indeksikorotuksiin maissa , joissa indeksikorotuksia sovelletaan .
Ta b l e 2 L a b o u r c o s t i n d i c a t o r s ( annual percentage changes , unless otherwise indicated ) 2003 Negotiated wages Total hourly labour costs Compensation per employee Memo items Labour productivity Unit labour costs Sources : Eurostat , national data and ECB calculations .
Ta u l u k ko 2 . Ty ö vo i m a k u s t a n n u s i n d i k a a t t o re i t a ( vuotuinen prosenttimuus , ellei toisin mainita ) 2003 Sopimuspalkat Työvoimakustannukset / tunti Työvoimakustannukset / työntekijä Lisätietoja Työn tuottavuus Yksikkötyökustannukset Lähteet : Eurostat , kansalliset tiedot ja EKP : n laskelmat .
2004 Q4 2.0 2.4 1.7 0.7 1.1 2005 Q1 2.2 3.2 1.5 0.4 1.1 2005 Q2 2.1 2.5 1.4 0.5 0.9 2005 Q3 2.1 2.2 1.6 0.9 0.7 2005 Q4 2.0 .
2004 IV 2,0 2,4 1,7 0,7 1,1 2005 I 2,2 3,2 1,5 0,4 1,1 2005 II 2,1 2,5 1,4 0,5 0,9 2005 III 2,1 2,2 1,6 0,9 0,7 2005 IV 2,0 .
ECB Annual Report 2005 53
54 EKP Vuosikertomus 2005
Chart 27 Sectoral compensation per e m p l oye e ( annual percentage changes ; quarterly data ) industry excl .
K u v i o 2 7 . Ty ö n t e k i j ä ä ko h d e n l a s ke t u t t y ö vo i m a k u s t a n n u k s e t s e k t o re i t t a i n ( vuotuinen prosenttimuutos , neljännesvuosihavaintoja ) Teollisuus ilman rakentamista Rakentaminen Palvelut 5,0 5,0
construction construction services 5.0 5.0
K u v i o 2 8 .
Chart 28 Contributions to quarterly re a l G D P g row t h ( quarterly percentage point contributions ; seasonally adjusted ) real GDP 1 ) final domestic demand net exports 1.0 1.0
B K T : n e r i e n k a s v u va i k u t u s neljännesvuositasolla ( neljännesvuosittaiset kasvuvaikutukset prosenttiyksikköinä , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) BKT : n määrä 1 ) Kotimainen loppukysyntä Nettovienti 1,0 1,0
Sources : Eurostat and ECB calculations . 1 ) Percentage change compared with the previous quarter .
1 ) Prosenttimuutos edellisestä neljänneksestä . - 1,0
in several euro area countries did not suggest the emergence of significant second-round effects from higher oil prices beyond the mechanical effects of wage-indexation schemes in countries where they exist .
kehitys pysyi maltillisena vuonna 2005 , mihin vaikuttivat BKT : n määrän kasvun jatkuminen hitaana ja euroalueen työmarkkinoiden vähäiset paineet .
Overall , with ongoing moderate real GDP growth and limited pressure in euro area labour markets , wage developments remained subdued in 2005 .
Palkkojen nousun hidastumisesta huolimatta yksikkötyökustannusten kasvu pysyi ennallaan vuonna 2005 .
Despite the fall in wage growth , unit labour cost growth remained unchanged in 2005 . Unit labour costs grew by an average of 0.9% in the first three quarters of 2005 , as in 2004 .
Yksikkötyökustannukset kasvoivat keskimäärin 0,9 % vuoden 2005 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä eli saman verran kuin vuoden 2004 vastaavana ajanjaksona .
This reflected the decline in productivity growth rates , which averaged 0.6% in the first three quarters of 2005 , compared with 1.1% in 2004 .
Tämä johtui tuottavuuden kasvun hidastumisesta : tuottavuus kasvoi keskimäärin 0,6 % vuoden 2005 kolmena ensimmäisenä neljänneksenä , kun se vuonna 2004 oli kasvanut 1,1 %. vuvauhdin suuntaus ( ks .
2.4 OUTPUT , DEMAND AND LABOUR MARKET DEVELOPMENTS SLOWER ECONOMIC GROWTH IN 2005 Real GDP growth in the euro area ( partly adjusted for the number of working days ) was 1.4% in 2005 , below the 1.8% recorded in the previous year and the trend rate of growth in potential output ( see Table 3 ) .
taulukko 3 ) . Vuoden 2005 odotettua hitaampi kasvu seurasi vuoden 2004 puolivälissä alkanutta taloudellisen toimeliaisuuden maltillista kasvua .
The lower than expected performance in 2005 , continuing the moderate growth in economic activity observed since mid-2004 , reflected oil price strength , the lagged effects of the appreciation of the euro in 2004 and a temporary slowdown in global demand in the first half of 2005 .
Odotettua hitaampi kasvu johtui öljyn kalliista hinnasta , vuonna 2004 tapahtuneen euron vahvistumisen viivästyneistä vaikutuksista sekä maailmanlaajuisen kysynnän tilapäisestä vaimenemisesta vuoden 2005 alkupuoliskolla . Vuoden 2001 puolivälistä vuoden 2003 puoliväliin kasvu jatkui pitkähkön aikaa hitaana , kunnes se vuoden 2003 kolmannella neljänneksellä alkoi elpyä .
The pace of the recovery that started in the third quarter of 2003 , following the protracted period of slow growth from mid-2001 to mid-2003 , has been relatively weak compared with recovery periods in the early 1980s and early 1990s . Several factors may explain this .
Ensinnäkin tämänhetkiselle vaiheelle on ollut ominaista se , että öljyn hinta on kallistunut erittäin voimakkaasti ja euro on vahvistunut huomattavasti toisin kuin aiempina elpymisjaksoina . Toiseksi nähtävissä on alustavia merkkejä siitä , että potentiaalinen tuotannon kasvu on supistunut viime vuosina .
First , unlike previous recoveries , the current phase
Tämä johtuu lähinnä siitä , että työn tuottavuus on kasvanut hitaammin .
ECB Annual Report 2005
2.4 TUOTANTO , KYSYNTÄ JA TYÖMARKKINAT TALOUSKASVU HIDASTUI VUONNA 2005 Euroalueen BKT : n määrän kasvu ( osittain korjattuna työpäivien lukumäärällä ) vuonna 2005 oli 1,4 % eli kasvu oli hitaampaa kuin edellisvuoden 1,8 % ja potentiaalisen tuotannon kas -
Ta b l e 3 C o m p o s i t i o n o f re a l G D P g row t h ( percentage changes , unless otherwise indicated ;
Ta u l u k ko 3 . B K T : n m ä ä r ä n k a s v u ( prosenttimuutos , ellei toisin mainita ;
seasonally adjusted ) Annual rates 1 ) 2003 Real gross domestic product 0.7 of which : Domestic demand 3 ) 1.3 Private consumption 1.0 Government consumption 1.7 Gross fixed capital formation 0.8 Changes in inventories 4 ) 0.2 Net exports 3 ) - 0.6 Exports 5 ) 1.2 Imports 5 ) 3.0 Real gross value added of which : Industry excl . construction 0.2 Construction 0.9 Purely market-related services 6 ) 0.9 2004 1.8 1.8 1.4 1.1 1.8 0.3 0.0 5.9 6.2 2005 1.4 1.6 1.4 1.3 2.2 0.1 - 0.2 3.9 4.7 2004 Q4 1.6 1.9 1.9 0.7 1.6 0.4 - 0.3 5.8 7.1 2005 Q1 1.2 1.6 1.3 0.8 1.2 0.4 - 0.3 3.1 4.3 2005 Q2 1.2 1.7 1.5 1.2 1.9 0.2 - 0.5 2.6 4.2 2005 Q3 1.6 1.7 1.9 1.6 2.7 - 0.3 - 0.1 4.9 5.4 2005 Q4 1.7 1.6 0.8 1.7 3.2 0.1 0.1 5.1 5.0 2004 Q4 0.2 0.5 0.9 0.0 0.4 0.0 - 0.3 0.3 1.3 Quarterly rates 2 ) 2005 Q1 0.3 0.1 0.1 0.0 0.2 0.0 0.2 - 0.9 - 1.5 2005 Q2 0.4 0.5 0.3 0.8 1.0 0.0 - 0.1 2.0 2.3 2005 Q3 0.7 0.5 0.5 0.9 1.1 - 0.2 0.2 3.4 3.1 2005 Q4 0.3 0.4 - 0.2 0.0 0.8 0.4 - 0.2 0.5 0.9
kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) Vuosimuutos 2003 Bruttokansantuotteen määrä josta : Kotimainen kysyntä 3 ) Yksityinen kulutus Julkinen kulutus Kiinteän pääoman bruttomuodostus Varastojen muutos 4 ) Nettovienti 3 ) Vienti 5 ) Tuonti 5 ) Reaalinen arvonlisäys , brutto josta : Teollisuus ilman rakentamista Rakentaminen Puhtaasti markkinaehtoiset palvelut 6 ) 0,7 1.3 1,0 1,7 0,8 0,2 - 0,6 1,2 3,0 2004 1,8 1.8 1,4 1,1 1,8 0,3 0,0 5,9 6,2 2005 1,4 1.6 1,4 1,3 2,2 0,1 - 0,2 3,9 4,7 2004 IV 1,6 1.9 1,9 0,7 1,6 0,4 - 0,3 5,8 7,1 2005 I 1,2 1.6 1,3 0,8 1,2 0,4 - 0,3 3,1 4,3 1 ) Neljännesvuosimuutos 2005 II 1,2 1.7 1,5 1,2 1,9 0,2 - 0,5 2,6 4,2 2005 III 1,6 1.7 1,9 1,6 2,7 - 0,3 - 0,1 4,9 5,4 2005 IV 1,7 1.6 0,8 1,7 3,2 0,1 0,1 5,1 5,0 2004 IV 0,2 0.5 0,9 0,0 0,4 0,0 - 0,3 0,3 1,3 2005 I 0,3 0.1 0,1 0,0 0,2 0,0 0,2 - 0,9 - 1,5 2005 II 0,4 0.5 0,3 0,8 1,0 0,0 - 0,1 2,0 2,3 2005 III 0,7 0.5 0,5 0,9 1,1 - 0,2 0,2 3,4 3,1
Sources : Eurostat and ECB calculations .
0,6 1,3 0,2 Lähteet : Eurostat ja EKP : n laskelmat .
Note : The figures reported are seasonally and partly working day-adjusted , as not all euro area countries report quarterly national account series adjusted for the number of working days .
Luvut on puhdistettu kausivaihtelusta ja osittain korjattu työpäivien lukumäärällä , koska kaikki euroalueen maat eivät ilmoita neljännesvuotuisia kansantalouden tilinpidon tietoja työpäivien lukumäärällä korjattuna .
1 ) Percentage change compared with the same period a year earlier .
1 ) Prosenttimuutos edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta .
2 ) Percentage change compared with the previous quarter .
2 ) Prosenttimuutos edellisestä neljänneksestä .
3 ) As a contribution to real GDP growth ; in percentage points .
3 ) Vaikutus BKT : n määrän kasvuun , prosenttiyksikköä .
4 ) Including acquisitions less disposals of valuables .
4 ) Sisältää arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset .
5 ) Exports and imports cover goods and services and include internal cross-border trade in the euro area .
5 ) Vienti ja tuonti käsittävät tavarat ja palvelut ja sisältävät euroalueen maiden välisen kaupan .
Since intra-euro area trade is not cancelled out in import and export figures used in national accounts , these data are not fully comparable with balance of payments data .
Euroalueen maiden välisen kaupan tietoja ei ole poistettu kansantalouden tilinpidon tuonti - ja vientiluvuista .
6 ) Includes trade , transport , repairs , hotels and restaurants , communication , finance , business services , real estate and renting services . has been marked by very strong oil price increases and a significant appreciation of the euro .
Tästä syystä nämä tiedot ja maksutasetiedot eivät ole täysin verrannollisia . 6 ) Sisältää kaupan , kuljetuksen , korjauksen , majoitus - ja ravitsemistoiminnan , tietoliikenteen , rahoituksen , liike-elämän palvelut sekä kiinteistö - ja vuokrauspalvelut .
Second , there is tentative evidence that potential output growth has declined over recent years , mainly as a result of lower labour productivity growth .
tava huomioon myös se , että elpymistä edeltänyt hidastuminen oli suhteellisen heikkoa .
Third , it should also be taken into account that the slowdown preceding the recovery was relatively shallow . To the extent that the strength of the rebound tends to depend on the depth of the previous downturn , it is not surprising that the current recovery is to some extent less dynamic than previous recoveries .
Sikäli kuin elpymisen voimakkuus yleensä riippuu edellisen taantuman syvyydestä , ei ole yllättävää , että nykyinen elpyminen on jossain määrin edellisiä elpymisjaksoja vaimeampi .
8 The moderation in growth in 2005 as a whole can be attributed to a lower contribution of both the external sector and internal domestic demand .
8 Kasvun hidastumisen vuonna 2005 voidaan katsoa johtuvan siitä , että sekä ulkomaankauppasektorin että kotimaisen kysynnän kasvuvaikutus väheni .
Growth in both domestic demand and exports in 2005 was below expectations at the end of 2004 ( see Chart 28 ) .
Sekä kotimaisen kysynnän kasvu että viennin kasvu vuonna 2005 alittivat loppuvuoden 2004 odotukset ( ks . kuvio 28 ) .
As regards the domestic contribution to growth , growth in private consumption continued to be subdued in 2005 ( see Table 3 ) .
Kotimaisen kysynnän vaikutuksesta kasvuun voidaan todeta , että yksityisen kulutuksen kasvu oli vuonna 2005 edelleen vaimeaa ( ks . taulukko 3 ) .
This was partly a result of low increases in real disposable income , reflecting restrained growth in nominal income and the rise in energy prices .
Tämän taustalla oli käytettävissä olevien reaalitulojen vähäinen kasvu , joka puolestaan johtui siitä , että nimellistulot kasvoivat varsin vähän ja energian hinta kallistui .
These effects were not offset by lower household savings , possibly because employment expectations remained relatively pessimistic .
Kotitalouksien vähentynyt säästäminen ei tasoittanut näitä vaikutuksia mahdollisesti siksi , että työllisyysodotukset olivat edelleen suhteellisen synkät .
Concerns about the sustainability of pension and healthcare systems may also have played a role , together with the fact that low-income earners , with a higher marginal propensity to consume , may have been disproportionately affected by weak income growth and shocks to the prices of necessity goods and services .
Huoli siitä , pystytäänkö eläke - ja terveydenhuoltojärjestelmiä pitämään yllä , on myös saattanut vaikuttaa asiaan . Yksityisen kulutuksen vaimeuden syynä on voinut olla niin ikään se , että heikko tulojen kasvu sekä välttämättömyystavaroiden ja - palvelujen hintojen häiriöt ovat saattaneet vaikuttaa suhteettoman paljon pienituloisiin , joiden marginaalinen kulutustaipumus on keskimääräistä suurempi .
See also the box entitled « The current euro area recovery from a historical perspective » in the November 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
Ks . myös marraskuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikko « The current euro area recovery from a historical perspective » .
ECB Annual Report 2005 55
56 EKP Vuosikertomus 2005
Chart 29 Confidence indicators ( percentage balances , seasonally adjusted ) consumer confidence industrial confidence services confidence 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25 - 30 1998 2000 2002 2004 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25 - 30 Investment growth in the first half of 2005 was significantly below that observed in the second half of 2004 .
Investointien kasvu vuoden 2005 alkupuoliskolla oli huomattavasti hitaampaa kuin vuoden 2004 jälkipuoliskolla .
This deceleration was mainly due to lower growth in non-construction investment , predominantly attributable to a negative development in the transportation sector .
Kasvun hidastumisen suurimpana syynä oli ilman rakentamista laskettujen investointien kasvun hidastuminen , joka johtui ensisijaisesti liikennealan negatiivisesta kehityksestä .
However , gross fixed capital formation grew more strongly from mid-2005 onwards .
Kiinteän pääoman bruttomuodostuksen kasvu oli kuitenkin vuoden 2005 puolivälistä lähtien aiempaa voimakkaampaa .
Factors supporting investment in 2005 included improvements in business efficiency , robust corporate earnings , the very favourable financing conditions and growth in global demand .
Vuonna 2005 investointeja tuki muun muassa se , että yritystoiminnan tehokkuus parani , yritysten tulokset olivat runsaita , rahoitustilanne oli erittäin suotuisa ja kansainvälinen kysyntä kasvoi .
A sectoral breakdown of economic growth in 2005 shows that value added in industry ( excluding construction ) , construction and the services sector contributed positively to growth .
Vuoden 2005 talouskasvun sektorikohtainen tarkastelu osoittaa , että teollisuuden ( ilman rakentamista ) , rakennusalan ja palvelualojen arvonlisäys edisti kasvua .
Value added growth in the market services sector was higher than in 2004 .
Markkinaehtoisten palvelujen alalla arvonlisäys kasvoi enemmän kuin vuonna 2004 .
However , in industry excluding construction it was lower .
Sitä vastoin ilman rakentamista lasketussa teollisuudessa arvonlisäyksen kasvu oli edellisvuotta pienempi .
Industrial and services confidence deteriorated in the first half of 2005 , although it improved in the second half ( see Chart 29 ) .
Teollisuuden ja palvelualojen luottamus heikkeni vuoden 2005 alkupuoliskolla mutta koheni sitten vuoden jälkipuoliskolla ( ks . kuvio 29 ) .
The services sector has significantly increased in importance over recent decades and its contribution to the euro area economy is expected to grow further in the years to come .
Palvelusektorin merkitys on kasvanut huomattavasti viime vuosikymmeninä , ja tulevina vuosina sen osuuden euroalueen taloudesta odotetaan kasvavan . Kehikossa 5 kuvataan euroalueen talouskasvua
Box 5 describes the sectoral composition of euro area growth , providing a more detailed analysis of developments in the services sector .
K u v i o 2 9 . L u o t t a m u s i n d i k a a t t o re i t a ( saldoluvut prosentteina , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) Kuluttajien luottamus Teollisuuden luottamus Palvelualojen luottamus 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25 - 30 1998 2000 2002 2004 20 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 - 20 - 25 - 30
Source : European Commission Business and Consumer Surveys .
Lähde : Yrityksiä ja kuluttajia koskevat Euroopan komission suhdannekyselyt .
Notes : All data are seasonally adjusted .
Kaikki tiedot on puhdistettu kausivaihtelusta .
Data shown are calculated as deviations from the average over the period since January 1985 for consumer and industrial confidence , and since April 1995 for services confidence .
Kuluttajien ja teollisuuden luottamusindikaattorin tiedot on laskettu poikkeamina tammikuusta 1985 alkaen lasketusta keskiarvosta ja palvelualojen luottamusindikaattorin tiedot poikkeamina huhtikuusta 1995 alkaen lasketusta keskiarvosta .
Consumer confidence remained subdued in 2005 , although it showed signs of improvement towards the end of the year ( see Chart 29 ) .
toimialoittain ja esitetään muita aloja yksityiskohtaisempi analyysi palvelualojen kehityksestä .
B ox 5
Ke h i k ko 5 .
THE SECTORAL COMPOSITION OF EURO AREA GROWTH This box provides an overview of sectoral structure of the euro area economy and of sectoral shifts in recent years .
EUROALUEEN TALOUSKASVU TOIMIALOITTAIN Tässä kehikossa esitetään yleiskatsaus euroalueen talouden toimialakohtaiseen rakenteeseen ja toimialakohtaisiin muutoksiin viime vuosina .
It also discusses the contributions to growth of value added in the euro area and to volatility by the main economic sectors in recent years and explores whether the relative weakness of the current recovery in comparison with former upswings is linked to developments in specific sectors .
Siinä tarkastellaan myös tärkeimpien toimialojen vaikutuksia arvonlisäyksen kasvuun euroalueella ja volatiliteettiin viime vuosina . Lisäksi siinä selvitetään , kytkeytyykö se , että nykyinen elpyminen on suhteellinen heikkoa verrattuna edellisiin noususuhdanteisiin , tiettyihin toimialoihin .
The sectoral breakdown of value added highlights the prominent role of the services sector in the euro area ( see Chart A ) .
Arvonlisäyksen sektorikohtainen tarkastelu korostaa palvelusektorin näkyvää roolia euroalueella ( ks . kuvio A ) .
With a share of around 70 %, the services sector represents by far the largest economic sector in the euro area .
Palvelusektorin osuus on noin 70 %, joten se on euroalueen selvästi suurin toimiala .
The industrial sector , which comprises mainly manufacturing ( but also mining and quarrying , and the electricity , gas and water supply industries ) , accounts for around 20 % of euro area value added .
Teollisuussektorilla , joka kattaa lähinnä tehdasteollisuuden ( mutta myös kaivosalan , sähkö - ja kaasualan sekä vesihuollon ) , on noin 20 prosentin osuus euroalueen arvonlisäyksestä .
Construction and agriculture have shares of only 6 % and 2 %, respectively .
Rakennusalan osuus on vain 6 % ja maatalouden osuus vain 2 %.
56 ECB Annual Report 2005
EKP Vuosikertomus 2005 57
C h a r t A B re a k d ow n o f t o t a l re a l g ro s s va l u e a d d e d 1 ) Agriculture and fishing 2 %
K u v i o A . Ko ko re a a l i n e n b r u t t o a r vo n l i s ä y s e r i t e l t y n ä 1 )
C h a r t B B re a k d ow n o f s e r v i c e s re a l g ro s s va l u e a d d e d 1 )
P a l ve l u j e n re a a l i n e n b r u t t o a r vo n l i s ä y s e r i t e l t y n ä 1 )
Construction 6 % Industry ( excluding construction ) 21 % Governmentrelated services 32 % Trade and transportation 30 %
Maatalous ja kalastus Rakentaminen 2 % 6 % Teollisuus ( ilman rakentamista ) 21 % Valtiosidonnaiset palvelut 32 % Kauppa ja kuljetus 30 %
Services 71 % Financial / business services 38 % Source : Eurostat .
Palvelut 71 % Rahoitus - ja liike-elämän palvelut 38 % Lähde : Eurostat .
1 ) Weights refer to the year 2005 .
1 ) Painot ovat vuodelta 2005 .
The services sector , in turn , is generally broken down further into three main categories of roughly equal size , namely trade and transportation , financial and business services and a sector that comprises mainly government-related services ( see Chart B ) .
Palvelusektori puolestaan jakautuu kolmeen suunnilleen yhtä suureen pääryhmään , jotka ovat kauppa ja kuljetus , rahoitustoiminta ja liike-elämän palvelut sekä lähinnä julkiseen hallintoon liittyvät palvelut ( ks . kuvio B ) .
Although this breakdown does not provide for any strict separation between private and public services , the categories comprising trade and transportation , and financial and business services are usually referred to as the market services sectors .
Vaikka tässä erittelyssä ei erotetakaan yksityisiä ja julkisia palveluja tiukasti toisistaan , kaupan ja kuljetuksen ryhmään sekä rahoitustoimintaan ja liikeelämän palveluihin viitataan tavallisesti markkinaehtoisina palveluina .
In line with trend developments generally observed for developed economies , the euro area economy has undergone significant structural changes .
Kehittyneissä talouksissa yleisesti havaitun kehityssuuntauksen mukaisesti euroalueen taloudessa on tapahtunut merkittäviä rakennemuutoksia .
This is reflected in the fact that the services sector has increased significantly in importance , while the share of the industrial sector has declined continuously .
Tämä ilmenee siinä , että palvelusektorin merkitys on kasvanut huomattavasti , kun taas teollisuussektorin osuus on supistunut jatkuvasti .
Since 1996 , for instance , the share of the services sector in total value added has risen by around 3 percentage points , while that of the industrial sector has decreased by 2 percentage points .
Esimerkiksi vuodesta 1996 lähtien palvelusektorin osuus yhteenlasketusta arvonlisäyksestä on kasvanut noin 3 prosenttiyksikköä , kun taas teollisuussektorin osuus on supistunut 2 prosenttiyksikköä .
A number of factors may account for the rising share of the services sector .
Palvelusektorin osuuden kasvun taustalla voi olla useitakin tekijöitä .