natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ECB has to publish quarterly reports on the activities of the Eurosystem as well as a weekly consolidated financial statement .
EKP : n on julkaistava kertomus eurojärjestelmän toiminnasta neljännesvuosittain sekä eurojärjestelmän konsolidoitu tase viikoittain .
In addition , it has to provide an annual report on its activities and on the monetary policy of the previous and the current year .
Lisäksi EKP : n on julkaistava vuosikertomus toiminnastaan sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta .
The annual report has to be addressed to the European Parliament , the EU Council , the European Commission and the European Council .
Vuosikertomus esitetään Euroopan parlamentille , EU : n neuvostolle , komissiolle ja Eurooppa-neuvostolle .
In order to be as transparent as possible , the ECB has decided to go beyond these statutory reporting requirements ( see Chapter 3 ) .
Ollakseen mahdollisimman avoin EKP on päättänyt tiedottaa toiminnastaan laajemmin kuin nämä perussäännön vaatimukset edellyttävät ( ks . luku 3 ) .
Further provisions which help to safeguard independence
Riippumattomuus on turvattu määräyksin
Exchange rate policy also has to focus on price stability
Myös valuuttakurssipolitiikassa on keskityttävä hintavakauteen
Provisions to ensure accountability
Tilivelvollisuutta koskevat määräykset
The economic and financial structure of the euro area
Euroalueen talouden ja rahoitusjärjestelmän rakenne
The pursuit of the objective of price stability requires an understanding of the factors that shape the price formation process , including the transmission of monetary policy .
Hintavakauden tavoitteen toteuttaminen edellyttää hinnanmuodostukseen vaikuttavien tekijöiden , kuten rahapolitiikan välittymisen , ymmärtämistä .
This chapter provides an overview of the main economic and financial structures of the euro area economy .
Tässä luvussa luodaan yleiskatsaus euroalueen talouden ja rahoitusjärjestelmän rakenteeseen .
The key characteristics of the real economy are considered first , focusing on the composition of output , demographic and key labour market features and fiscal policy , as well as patterns of trade between the euro area and the rest of the world .
Aluksi tarkastellaan reaalitalouden tärkeimpiä piirteitä ja keskitytään tuotannon koostumukseen , väestörakenteeseen , työmarkkinoiden pääpiirteisiin ja finanssipolitiikkaan .
Following on from this , the key characteristics of the financial structure are described by examining the money and capital markets and the main financial institutions involved , distinguishing Monetary Financial Institutions ( MFIs ) from other financial intermediaries .
Tämän jälkeen tarkastellaan euroalueen kauppaa muiden maiden kanssa . Luvun loppupuolella esitellään rahoitusjärjestelmän pääpiirteet ja tarkastellaan rahaja pääomamarkkinoita ja merkittävimpiä niillä toimivia rahoituslaitoksia eli rahalaitoksia ja muita rahoituksen välittäjiä .
2.1 Key characteristics of the real economy While prior to the establishment of Monetary Union the individual countries that now comprise the euro area could be considered relatively small and open economies , the euro area as a whole forms a large , much more closed economy .
2.1 Reaalitalouden keskeisiä piirteitä Nykyisen euroalueen yksittäisten maiden taloudet olivat ennen rahaliiton perustamista suhteellisen pieniä ja avoimia . Kokonaisuutena euroalue sen sijaan on suuri ja verrattain suljettu talous .
Therefore , the structural features of the euro area are better compared with those of the United States or Japan , than with those of individual euro area countries .
Tämän vuoksi euroalueen talouden rakennetta on helpompi verrata Yhdysvaltain tai Japanin talouksien rakenteisiin kuin euroalueen yksittäisten maiden vastaaviin rakenteisiin .
A number of key macroeconomic characteristics of the euro area are presented in Table 2.1 .
( Taulukossa 2.1 esitetään euroalueen makrotalouden keskeisiä tunnuslukuja .
Measured in terms of population , the euro area is one of the largest developed economies in the world : it had a total population of 303 million in 2000 .
) Väestömäärältään euroalue on yksi suurimmista kehittyneistä talouksista maailmassa : vuonna 2000 sen väestömäärä oli 303 miljoonaa .
As a comparison , the populations of the United States and Japan in 2000 were 276 and 127 million respectively .
Yhdysvaltojen väestömäärä vuonna 2000 oli 276 miljoonaa ja Japanin 127 miljoonaa .
Chart 2.1 shows the differences in the age structure of the populations of the euro area and the United States .
( Kuviossa 2.1 esitetään euroalueen ja Yhdysvaltain väestön ikärakenteen erot .
On average , the euro area countries have a lower share of younger people and a higher share of older people than the United States .
) Euroalueen maissa nuorten osuus koko väestöstä on keskimäärin pienempi ja iäkkäiden osuus suurempi kuin Yhdysvalloissa .
Measured in terms of its share of world GDP , the United States was the largest economy in 2000 , with a weight of 22.0% , followed by the euro area with 16.0% , while the share of Japan in world GDP was 7.3% .
Kun mittarina käytetään maan talouden osuutta koko maailmantalouden BKT : stä , Yhdysvallat oli maailman suurin talous vuonna 2000 . Sen osuus maailmantalouden BKT : stä oli 22,0 %, kun euroalueen osuus oli 16,0 % ja Japanin 7,3 %.
The shares of the individual euro area countries were significantly smaller : the largest economy within the euro area accounted for 4.6% of world GDP in 2000 .
Euroalueen yksittäisten maiden osuudet olivat merkittävästi näitä pienempiä : suurimman yksittäisen maan osuus maailmantalouden BKT : stä oli 4,6 % vuonna 2000 .
The structure of production in the euro area closely resembles that in the United States and Japan .
Tuotantorakenteeltaan euroalue muistuttaa suuresti Yhdysvaltoja ja Japania .
In all three economies , the services sector accounts for the largest share of total output .
Kaikissa kolmessa palvelualan osuus kokonaistuotannosta on suurin .
There is , however , an important difference in the shares of the public and private sectors in the overall services sector in the United States and the euro area .
Julkisten ja yksityisten palvelujen osuudet koko palvelualasta poikkeavat kuitenkin huomattavasti toisistaan Yhdysvalloissa ja euroalueella .
Specifically , the public services sector in the United States is relatively small , while the same sector accounts for a much larger share of the euro area economy .
Erityisesti Yhdysvalloissa julkisten palvelujen osuus on euroalueen osuuteen verrattuna pieni .
In both of these economies and in Japan the industrial sector accounts for the second largest share of total output .
Kaikissa kolmessa taloudessa teollisuus muodostaa toiseksi suurimman osan kokonaistuotannosta .
Given the highly developed nature of these economies , the share of agriculture , fishing and forestry is relatively small in all three .
Koska nämä taloudet ovat varsin pitkälle kehittyneet , maa -, kalaja metsätalouden osuus on niissä verrattain pieni .
The euro area economy is one of the largest in the world
Euroalueen talous on yksi maailman suurimmista Väestömäärä
Population Share in world GDP
Osuus koko maailman BKT : stä
Services sector has largest share in euro area GDP
Palvelualalla suurin osuus euroalueen BKT : stä
Table 2.1 Key real economy characteristics of the euro area in 2000 Unit Population GDP ( share of world GDP ) 1 ) GDP per capita 1 ) Sectors of production 2 ) Agriculture , fishing , forestry Industry ( including construction ) Services Unemployment rate ( share of the labour force ) Labour force participation rate 3 ) Employment rate 3 ) , 4 ) General government 5 ) Surplus (+) or deficit (-) Gross debt Revenue of which direct taxes of which indirect taxes of which social contributions Expenditure of which final consumption of which social transfers Exports of goods 6 ) Exports of goods and services 6 ) Imports of goods 6 ) Imports of goods and services 6 ) Exports ( share of world exports ) 7 ) Current account balance 6 ) millions % Euros % of GDP % of GDP % of GDP % % % % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % of GDP % % of GDP Euro area 303 16.0 22,322 2.7 28.8 68.5 8.9 67.3 61.2 - 0.7 70.3 47.9 13.0 14.2 16.3 48.6 19.8 16.7 14.8 19.1 14.3 18.7 19.0 - 0.7 United States 276 22.0 35,034 1.4 24.7 73.9 4.0 77.2 74.1 2.3 57.3 34.0 15.5 6.8 7.1 31.7 14.1 10.5 7.8 10.7 12.3 14.4 15.0 - 4.4 Japan 127 7.3 24,922 1.7 34.5 63.8 4.7 72.4 68.9 - 8.6 130.4 30.3 7.0 8.5 11.0 38.9 16.6 17.5 9.7 11.1 7.2 9.7 9.2 2.5
Taulukko 2.1 Euroalueen reaalitalouden keskeisiä tunnuslukuja vuonna 2000 Yksikkö Väestömäärä BKT ( osuus maailmantalouden BKT : stä ) 1 ) BKT asukasta kohden1 ) Tuotantosektorit2 ) Maa -, kala - ja metsätalous Teollisuus ( ml . rakentaminen ) Palvelut Työttömyysaste ( osuus työvoimasta ) Työvoimaosuus3 ) Työllisyysaste3 ) , 4 ) Julkinen talous5 ) Ylijäämä (+) tai alijäämä (--) Bruttovelka Tulot joista välittömiä veroja joista välillisiä veroja joista sosiaaliturvamaksuja Menot joista kulutusmenoja joista sosiaalisia tulonsiirtoja Tavaranvienti6 ) Tavaroiden ja palveluiden vienti6 ) Tavarantuonti6 ) Tavaroiden ja palveluiden tuonti6 ) Vienti ( osuus maailmankaupan viennistä ) 7 ) Vaihtotase6 ) Miljoonaa % Euroa % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % % % % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % BKT : stä % % BKT : stä Euroalue 303 16,0 22 322 2,7 28,8 68,5 8,9 67,3 61,2 -- 0,7 70,3 47,9 13,0 14,2 16,3 48,6 19,8 16,7 14,8 19,1 14,3 18,7 19,0 -- 0,7 Yhdysvallat 276 22,0 35 034 1,4 24,7 73,9 4,0 77,2 74,1 2,3 57,3 34,0 15,5 6,8 7,1 31,7 14,1 10,5 7,8 10,7 12,3 14,4 15,0 -- 4,4 Japani 127 7,3 24 922 1,7 34,5 63,8 4,7 72,4 68,9 -- 8,6 130,4 30,3 7,0 8,5 11,0 38,9 16,6 17,5 9,7 11,1 7,2 9,7 9,2 2,5
Sources : Eurostat , IMF , European Commission , OECD , Reuters , ECB and ECB calculations .
Lähteet : Eurostat , IMF , Euroopan komissio , OECD , Reuters , EKP ja EKP : n laskelmat . Huom .
Note : For all euro area aggregates contained in this table , data for Greece are included .
Tässä taulukossa esitetyt euroalueen aggregaatit sisältävät Kreikan tiedot .
1 ) GDP shares are based on a purchasing power parity ( PPP ) valuation of country GDPs .
1 ) Osuudet BKT : stä lasketaan arvostamalla kunkin valtion BKT ostovoimapariteettikurssiin .
2 ) Based on real value added .
2 ) Perustuu reaaliseen arvonlisäykseen .
Data for Japan refer to 1998 and for the United States to 1999 .
Japanin tiedot koskevat vuotta 1998 ja Yhdysvaltojen tiedot vuotta 1999 .
3 ) Data for the United States and Japan refer to 1998 .
3 ) Yhdysvaltojen ja Japanin tiedot koskevat vuotta 1998 .
4 ) As a ratio of the number of persons to the working age population ( those aged between 15 and 64 ) .
4 ) Osuus työikäisestä väestöstä ( 15 -- 64-vuotiaat ) .
5 ) Euro area data exclude proceeds from UMTS licences .
5 ) Euroalueen tiedot eivät sisällä UMTS-toimilupien myynnistä saatuja tuloja .
6 ) Balance of payments data , only extra-euro area trade flows for the euro area .
6 ) Maksutasetietoja ; euroalueen tiedot sisältävät vain kaupankäynnin alueen ulkopuolisten maiden kanssa .
Data for the United States and Japan refer to 1999 .
Yhdysvaltojen ja Japanin tiedot koskevat vuotta 1999 .
7 ) External trade statistics ;
7 ) Ulkomaankauppatilastot ;
world exports exclude intra-euro area trade flows .
maailmankaupan vienti ei sisällä kaupankäyntiä euroalueen sisällä .
Chart 2.1
Kuvio 2.1
Breakdown by age of total population in 2000 ( as a percentage of the total population )
Koko väestön ikäjakauma vuonna 2000 ( prosentteina koko väestöstä )
euro area United States 25
Euroalue Yhdysvallat 25
0 <15 years old 15-24 25-34 35-44 45-54 55-64 > 65 years
0 Alle 15-vuotiaat 15 -- 24 25 -- 34 35 -- 44 45 -- 54 55 -- 64 Yli 65-vuotiaat
Sources : Eurostat and the US Bureau of Census .
Lähteet : Eurostat ja US Bureau of Census .
2.2 Labour market The institutional aspects of labour markets , such as job protection legislation , unemployment benefit systems , the wage formation process and the taxation of labour , among others , play a significant role in determining economic developments .
2.2 Työmarkkinat Työmarkkinoiden institutionaaliset tekijät , kuten työsuhdeturvaa koskeva lainsäädäntö , työttömyyskorvausjärjestelmät , palkanmuodostus ja työhön kohdistuva verotus , vaikuttavat muiden tekijöiden ohella merkittävästi talouskehitykseen .
For instance , structural rigidities in labour markets reduce the speed at which an economy adjusts to adverse shocks ( e.g. sudden economic slowdowns ) .
Työmarkkinoiden rakenteelliset jäykkyydet voivat hidastaa talouden sopeutumista sokkeihin kuten talouskasvun äkilliseen hidastumiseen .
Structural rigidities are therefore typically associated with relatively high and persistent unemployment .
Rakenteelliset jäykkyydet liittyvät siten yleensä verrattain suureen ja pysyvään työttömyyteen .
Moreover , rigidities in the labour market and the resulting structural unemployment tend to limit the pace at which an economy can grow without fuelling inflationary pressures .
Lisäksi työmarkkinoiden jäykkyys ja sen aiheuttama rakenteellinen työttömyys rajoittavat yleensä vauhtia , jolla talous voi kasvaa inflaatiopaineita aiheuttamatta .
The unemployment rate in the euro area -- the number of unemployed persons as a share of the labour force -- reached very high levels in the 1980s and 1990s .
Euroalueen työttömyysaste eli työttömien osuus työvoimasta kasvoi hyvin suureksi 1980 - ja 1990-luvuilla .
In 2000 it was only slightly below 9.0% on average .
Vuonna 2000 se oli keskimäärin hieman alle 9,0 %, eli euroalueella oli tuolloin noin 12,2 miljoonaa työtöntä .
This corresponded to around 12.2 million unemployed in the euro area as a whole in 2000 . Despite the decline observed in the late 1990s , the euro area unemployment rate has remained markedly higher than that in the United States ( see Chart 2.2 ) .
Vaikka euroalueen työttömyys väheni 1990-luvun lopussa , alueen työttömyysaste on edelleen selvästi korkeampi kuin Yhdysvalloissa ( ks . kuvio 2.2 ) .
This gap reflects both the very high rates of economic growth recorded in the United States in the late 1990s and structural differences between the labour markets in the United States and those in the euro area .
Tämä johtuu paitsi Yhdysvaltojen hyvin nopeasta talouskasvusta 1990-luvun loppupuolella myös näiden kahden talouden työmarkkinoiden rakenteellisista eroista .
These differences have led to a higher level of structural unemployment in the euro area .
Näiden erojen vuoksi euroalueen rakenteellinen työttömyys on suurempi kuin Yhdysvaltain .
Reforms affecting institutional features of labour markets were implemented in euro area countries during the 1990s , but to differing extents .
Työmarkkinoiden rakenteita uudistettiin euroalueen maissa 1990luvulla vaihtelevassa määrin .
In some cases these reforms have significantly reduced the level of unemployment .
Joissakin tapauksissa työttömyys on merkittävästi vähentynyt uudistusten myötä .
Nevertheless , structural rigidities remain and these explained the still high levels of unemployment in the euro area in 2000 .
Euroalueen työmarkkinoilla on kuitenkin edelleen rakenteellisia jäykkyyksiä , joiden vuoksi työttömyys oli edelleen tuntuva vuonna 2000 .
Structural rigidities can hamper the efficient functioning of the labour market
Rakenteelliset jäykkyydet voivat haitata työmarkkinoiden tehokkuutta
Unemployment rate in the euro area higher than in the United States
Työttömyysaste on euroalueella korkeampi kuin Yhdysvalloissa
Relatively low labour force participation in the euro area
Työvoimaosuus on euroalueella verrattain pieni
It is remarkable that the unemployment rate was higher , while the labour force participation rate , at 67.3% in 2000 , was significantly lower in the euro area than in the United States ( 77.2% ) or Japan ( 72.4% ) .
On merkille pantavaa , että samalla kun euroalueen työttömyysaste oli vuonna 2000 korkeampi kuin Yhdysvaltain tai Japanin , euroalueen työvoimaosuus ( 67,3 %) oli merkittävästi pienempi kuin Yhdysvalloissa ( 77,2 %) tai Japanissa ( 72,4 %) .
The gap between labour force participation rates in the euro area and the United States ( see Table 2.2 ) was much wider for women ( around 13 percentage points ) than it was for men ( around 7 percentage points ) .
Euroalueen ja Yhdysvaltojen työvoimaosuuksien ero ( ks . taulukko 2.2 ) oli huomattavasti suurempi naisten ( noin 13 prosenttiyksikköä ) kuin miesten osalta ( noin 7 prosenttiyksikköä ) .
The lower overall labour force participation rate in the euro area compared with the United States mainly reflects differences in the youngest and oldest age groups -- participation rates for those aged 25 to 54 years are broadly similar on both sides of the Atlantic . In general , younger Europeans participate in the labour force significantly less than their American counterparts .
Tämä euroalueen pienempi kokonaistyövoimaosuus johtuu pääasiassa nuorimpien ja vanhimpien ikäryhmien työvoimaosuuksien välisistä eroista . Euroalueella ja Yhdysvalloissa 25 -- 54-vuotiaiden työvoimaosuudet ovat kutakuinkin yhtä suuret , mutta nuorten työvoimaosuus on euroalueella merkittävästi pienempi kuin Yhdysvalloissa .
This could be linked to differences in the traditions and structures of the education and social systems .
Tämä voi liittyä eroihin koulutus - ja yhteiskuntajärjestelmien perinteissä ja rakenteissa .
In the euro area people also tend to leave the labour force at a younger age than those in the United States .
Euroalueella työntekijät myös poistuvat työvoimasta eli jäävät eläkkeelle nuorempina kuin Yhdysvalloissa .
The lower participation rate combined with the higher unemployment rate results in a much lower employment rate ( measured as the number of employed persons as a share of the population aged between 15 and 64 years ) in the euro area than in either the United States or Japan .
Pienen työvoimaosuuden ja korkean työttömyysasteen yhdistelmästä seuraa , että euroalueen työllisyysaste ( laskettuna työllisten osuutena 15 -- 64-vuotiaista ) on paljon alhaisempi kuin Yhdysvaltain tai Japanin .
While in the euro area it was just above 61 % in 2000 , in the United States and Japan the employment rate was above or just below 70 % respectively ( see Table 2.1 ) .
Euroalueen työllisyysaste oli vuonna 2000 hieman yli 61 %, kun se Yhdysvalloissa oli yli 70 % ja Japanissa hieman tämän alle ( ks . taulukko 2.1 ) .
This lower employment rate is one of the main reasons why GDP per capita is lower in the euro area than in the United States and Japan .
Alhainen työllisyysaste on yksi tärkeimpiä syitä siihen , miksi asukasta kohden laskettu BKT on euroalueella pienempi kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa .
Euro area employment rate is relatively low
Euroalueen työllisyysaste on verrattain alhainen
Chart 2.2 Unemployment in the euro area , the United States and Japan ( as a percentage of the labour force ;
Kuvio 2.2 Työttömyys euroalueella , Yhdysvalloissa ja Japanissa ( prosentteina työvoimasta ;
annual data )
vuositietoja )
euro area United States Japan 12.0
Euroalue Yhdysvallat Japani 12,0
Participation rates by gender and age group in the euro area and the United States ( as a percentage of the working age population )
Miesten ja naisten työvoimaosuudet ikäryhmittäin euroalueella ja Yhdysvalloissa ( prosentteina työikäisestä väestöstä )
All age groups 15-24 1 ) 25-34 35-44 45-54 55-59 60-64
Ikäryhmät 15 -- 24 1 ) 25 -- 34 35 -- 44 45 -- 54 55 -- 59 60 -- 64 Miehet 77,0 47,8 92,1 95,7 90,8 67,1 29,4
Euro area males females 77.0 57.6 47.8 40.9 92.1 74.4 95.7 73.4 90.8 64.2 67.1 40.7 29.4 12.8
Euroalue Naiset Yht . 57,6 67,3 40,9 44,3 74,4 83,3 73,4 84,5 64,2 77,4 40,7 53,8 12,8 20,8
total 67.3 44.3 83.3 84.5 77.4 53.8 20.8 United States males females 84.2 70.7 68.4 63.3 93.2 76.3 92.6 77.1 89.2 76.2 78.4 61.3 55.4 39.1
Yhdysvallat Miehet Naiset 84,2 70,7 68,4 63,3 93,2 76,3 92,6 77,1 89,2 76,2 78,4 61,3 55,4 39,1 Yht .
Sources : Eurostat and OECD .
Lähteet : Eurostat ja OECD . Huom .
Note : Data for the United States refer to 1999 and for the euro area to 2000 .
Yhdysvaltojen tiedot koskevat vuotta 1999 ja euroalueen tiedot vuotta 2000 .
1 ) US data refer to the 16 to 24 age group .
1 ) Yhdysvaltojen tiedot koskevat 16 -- 24-vuotiaita .
2.3 Government sector Fiscal policies have a significant impact on economic growth and inflation .
2.3 Julkinen sektori Finanssipolitiikka vaikuttaa merkittävästi talouskasvuun ja inflaatioon .
It is therefore important for monetary authorities like the ECB to follow fiscal policy developments closely .
Tämän vuoksi on tärkeää , että rahapolitiikasta vastaavat viranomaiset , kuten EKP , seuraavat tarkasti finanssipolitiikan kehitystä .
There are many channels through which fiscal policy affects the economy and prices .
Finanssipolitiikka vaikuttaa talouteen ja hintoihin useiden kanavien kautta .
The level and composition of government expenditure and revenue , as well as budget deficits and public debt , are key variables in this process .
Julkisen talouden menojen ja tulojen määrä ja rakenne sekä julkisen talouden alijäämä ja velka ovat merkittävimmät tekijät tässä prosessissa .
Budgetary policies remain the exclusive competence of the Member States in Stage Three of EMU .
Budjettipolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan EMUn kolmannessa vaiheessa .
However , there are a number of institutional arrangements in order to ensure sound public finances at the EU level ( see Box 2.1 ) .
On kuitenkin eräitä institutionaalisia järjestelyjä , joilla pyritään turvaamaan terve julkinen talous koko EU : ssa ( ks . kehikko 2.1 ) .
In particular , the Stability and Growth Pact aims to limit the risks to price stability that might otherwise arise from national fiscal policies .
Näistä etenkin vakaus - ja kasvusopimuksella pyritään pienentämään vaaraa , että kansallinen finanssipolitiikka aiheuttaisi hintavakauteen kohdistuvia uhkia .
For example , an excessive increase in government spending at a time when the economy is already operating at close to full capacity could , by stimulating aggregate demand , lead to bottlenecks and generate inflationary pressures .
Esimerkiksi julkisen talouden menojen liiallinen kasvu silloin , kun talous jo toimii miltei täydellä teholla lisäisi kokonaiskysyntää , mikä voisi aiheuttaa tuotantokapeikkoja ja luoda inflaatiopaineita .
Fiscal imbalances , with large budget deficits and mounting public debt , have characterised many inflationary episodes in history .
Julkisen talouden epätasapaino eli suuri alijäämä ja julkisen velan kasvu ovat aiemmin liittyneet useisiin inflaatiokausiin .
Fiscal discipline is therefore a basic component of macroeconomic stability .
Kurinalainen finanssipolitiikka on siten yksi makrotaloudellisen vakauden perustekijöistä .
As well as unbalanced budgets , high levels of government debt can also be detrimental .
Julkisen talouden alijäämän tavoin myös suuri julkinen velka voi heikentää makrotalouden vakautta .
If a government has to meet sizeable interest expenses every year , the fiscal situation can become unsustainable and this may endanger price stability .
Jos julkista taloutta vuodesta toiseen rasittavat suuret korkomenot , tilanne voi käydä kestämättömäksi ja hintavakaus voi vaarantua .
High levels of debt may also have adverse effects on the real economy and the financial environment .
Suuri julkinen velka voi myös vaikuttaa kielteisesti reaalitalouteen ja rahoitusoloihin .
In particular , excessive recourse to capital markets by governments tends to raise the cost of capital and this may crowd out private investment .
Jos valtio hankkii runsaasti rahoitusta pääomamarkkinoilta , pääomakustannukset yleensä kasvavat , ja tämä saattaa syrjäyttää yksityisiä investointeja .