natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14 On 29 December 2006 the euro stood at USD 1.32 and JPY 156.93 , respectively 11.4% and 12.4% higher than at the beginning of the year . The euro also appreciated considerably against the Canadian dollar ( 11.2% ) , the Hong Kong dollar ( 11.7% ) and the Chinese renminbi ( about 8 %) , and more moderately , by around 3 % on average , against the Australian dollar , the Swiss franc , the Norwegian krone and most other Asian currencies .
Euron vahvistuminen oli melko laaja-alaista vuoden 2006 alkupuoliskolla , mikä johtui pääasiallisesti sen vahvistumisesta Yhdysvaltain dollariin , Japanin jeniin , Kiinan renminbiin ja useisiin Yhdysvaltain dollariin muodollisesti tai tosiasiallisesti kytkettyihin Aasian valuuttoihin nähden . Vuoden jälkipuoliskolla euro oli aluksi jonkin aikaa suhteellisen vakaa , kunnes se sitten vahvistui uudelleen lokakuun lopulta EKP Vuosikertomus 2006
Such gains were partly counterbalanced by the euro 's depreciation against the pound sterling ( 2.2% ) and a number of EU Member States » currencies , especially the Slovak koruna ( nearly 9 %) and the Czech koruna ( 5.3% ) .
lähtien .
In the first two months of 2007 the exchange rate of the euro remained broadly unchanged in nominal effective terms .
Vuoden lopussa euron nimellinen efektiivinen valuuttakurssi oli lähes 5 % vahvempi kuin tammikuun alussa ja 2,5 % vahvempi kuin vuonna 2005 keskimäärin .
The real effective exchange rates of the euro -- based on different cost and price measures -- also appreciated during 2006 by approximately the same amount as the nominal 14 The term « carry trade » refers to a trading strategy that aims to take advantage of the interest rate differential between two currency areas by borrowing in a currency with a lower interest rate and investing in a currency with a higher interest rate , thereby earning « carry » . Such strategies are profitable , as long as the higher-yielding currency does not depreciate against the lower-yielding one to such an extent that it offsets the interest rate advantage .
Euron vahvuus lähes koko vuoden 2006 ajan näytti johtuvan muun muassa markkinoiden käsityksistä , joiden mukaan yleinen talouskehitys euroalueella oli muuttumassa suotuisampaan suuntaan . Uudet osoitukset Yhdysvaltojen vaihtotaseen alijäämän suurenemisesta tukivat oletettavasti euroa Yhdysvaltain dollariin nähden vuoden alussa , ja markkinoiden kiinnostus siirtyi asteittain näiden kahden talousalueen välisiin eroihin suhdannekierrossa ja rahapolitiikan mitoituksen tulevassa kehityksessä .
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS THE EURO APPRECIATED IN 2006 IN EFFECTIVE TERMS The upward trend of the euro nominal effective exchange rate started in the fourth quarter of 2005 and intensified throughout 2006 .
Muutos johtui ensisijaisesti euroalueen talousnäkymien kohentumisesta , jonka vastapainona oli markkinoiden huoli mahdollisesta Yhdysvaltojen talouskasvun huomattavasta hidastumisesta .
The euro appreciation was fairly broad-based in the first half of 2006 , reflecting primarily its appreciation vis-à-vis the US dollar , the Japanese yen , the Chinese renminbi and several Asian currencies formally or de facto linked to the US currency .
Vuoden loppua kohti saatiin uusia merkkejä Yhdysvaltojen suhdannekierron hidastumisesta samaan aikaan , kun Yhdysvalloissa sekä kuluttajahinnat kallistuivat jonkin verran että asuntomarkkinoiden kehitys heikkeni .
In the second half of the year , the euro initially underwent a spell of broad stabilisation to subsequently resume its ascent at the end of October .
Tämän vuoksi korkoerot pienenivät entisestään suhteessa euromääräisiin sijoituskohteisiin ja euro vahvistui uudelleen dollariin nähden .
By the end of the year it was -- in nominal effective terms -- nearly 5 % stronger than its level at the beginning of January and 2.5% above its average level in 2005 .
Vuoden 2006 aikana Japanin jeni heikkeni euroon nähden vähitellen vaikka Japanin talouskasvun jatkui samana ajanjaksona .
The strength of the euro throughout most of 2006 seemed to stem from , among other factors , the markets » perception that overall economic developments were becoming more favourable in the euro area .
Yksi Japanin valuutan heikkouden taustatekijöistä näyttää olleen japanilaisten sijoituskohteiden suuri korkoero verrattuna muihin keskeisten talousalueiden sijoituskohteisiin , minkä väitetään edistäneen merkittävää ns .
While further evidence of a widening US current account deficit presumably supported the euro against the US dollar at the beginning of the year , the markets » attention gradually turned towards the differences in the business cycle and the future evolution of the monetary policy stance in the two economic areas .
carry trade - sijoitustoimintaa , koska implisiittinen valuuttakurssivolatiliteetti oli vähäistä 14 . Euron dollarikurssi 29.12.2006 oli 1,32 eli noin 11,4 % vahvempi kuin vuoden alussa .
This shift stemmed primarily from an improving economic outlook in the euro area , contrasting with market concerns that US economic activity could experience a significant slowdown .
Euron jenikurssi puolestaan oli 156,93 eli 12,4 % vahvempi kuin vuoden alussa .
Towards the end of the year , fresh evidence of a decelerating US business cycle , amid more moderate increases in US consumer prices and a weaker housing market , led to
Euro vahvistui huomattavasti myös suhteessa Kanadan dollariin ( 11,2 %) , Hongkongin dollariin ( 11,7 %) ja Kiinan renminbiin ( noin 8 %) ja vähäisemmässä määrin -- keskimäärin noin 3 % -- suh -
C h a r t 3 2 E u ro n o m i n a l a n d re a l e f f e c t i ve e x c h a n g e r a t e s 1 ) ( index : Q1 1999 = 100 ; monthly / quarterly data ) nominal real , CPI real , PPI real , ULCM 110 105 100 95 90 85 80 2002 2003 2004 2005 2006 110 105 100 95 90 85 80
K u v i o 3 2 . E u ro n n i m e l l i n e n j a re a a l i n e n e f e k t i i v i n e n va l u u t t a k u r s s i - i n d e k s i 1 ) ( I / 1999 = 100 , kuukausi -/ neljännesvuosihavaintoja ) Nimellinen Reaalinen , kuluttajahintaindeksi Reaalinen , tuottajahintaindeksi Reaalinen , tehdasteollisuuden yksikkötyökustannukset 110 105 100 95 90 85 80 2002 2003 2004 2005 2006 110 105 100 95 90 85 80
SLIGHTLY HIGHER CURRENT ACCOUNT DEFICIT IN 2006 In 2006 the current account of the euro area recorded a deficit of Euros 16.2 billion ( or 0.2% of GDP ) , compared with a deficit of Euros 6.8 billion in 2005 ( or 0.1% of GDP ) .
Tuoreimmat tiedot tehdasteollisuuden yksikkötyökustannuksiin perustuvasta indeksistä ovat vuoden 2006 kolmannelta neljännekseltä ja perustuvat osittain EKP : n arvioihin . teessa Australian dollariin , Sveitsin frangiin , Norjan kruunuun ja useimpiin Aasian valuuttoihin .
The slightly higher deficit resulted primarily from a lower goods surplus ( by Euros 20.3 billion ) , as goods imports grew faster than goods exports in value terms ( 16.1% and 13.8% respectively in 2006 ) .
Vahvistumista osittain tasoitti euron heikkeneminen suhteessa Englannin puntaan ( 2,2 %) ja useisiin EU : n jäsenvaltioiden valuuttoihin , erityisesti suhteessa Slovakian korunaan ( lähes 9 %) ja Tšekin korunaan ( 5,3 %) . Vuoden 2007 kahden ensimmäisen kuukauden aikana euron nimellinen efektiivinen valuuttakurssi pysyi suhteellisen muuttumattomana .
The decline in the goods surplus , as well as a slightly higher deficit for current transfers , was only partly offset by a smaller deficit for income , while the surplus for services remained broadly unchanged ( see Chart 33 ) . Extra-euro area trade in goods expanded robustly in 2006 .
Lisäksi moniin eri kustannus - ja hintaindekseihin perustuva euron reaalinen efektiivinen valuuttakurssi vahvistui vuoden 2006 aikana suurin piirtein saman verran kuin nimellinen efektiivinen valuuttakurssi ( ks . kuvio 32 ) .
On the imports side , import volumes accelerated during the course of 2006 , reflecting the pick-up in euro area economic activity and the appreciation of the euro .
Vuoden 2006 viimeisellä neljänneksellä kuluttaja - 14 Carry trade - sijoitustoiminnalla tarkoitetaan kaupankäyntistrategiaa , jossa pyritään hyödyntämään kahden valuutta-alueen välistä korkoeroa siten , että ensin otetaan lainaa alempikorkoisen valuutan määräisenä ja sitten sijoitetaan varat parempituottoiseen valuuttaan ja saadaan näin tuottoa .
However , higher oil and non-oil commodity import prices were the major factors behind the increase in import values and , therefore , the decline in the goods surplus ( see Chart 34 ) .
Tällaiset strategiat ovat tuottoisia , kunhan parempituottoinen valuutta ei heikkene heikompituottoiseen valuuttaan nähden siinä määrin , että se kumoaa korkoedun . 74
Source : ECB .
hintoihin perustuva euron reaalinen efektiivinen valuuttakurssi oli noin 3 % vahvempi kuin vuotta aiemmin .
1 ) An upward movement of the EER-24 indices represents an appreciation of the euro .
VAIHTOTASEEN ALIJÄÄMÄ KASVOI HIEMAN VUONNA 2006 Vuonna 2006 euroalueen vaihtotaseen alijäämä oli 16,2 miljardia euroa ( toisin sanoen 0,2 % BKT : stä ) , kun se oli vuonna 2005 ollut 6,8 miljardia euroa ( 0,1 % BKT : stä ) .
The latest observations for monthly data are February 2007 for nominal effective exchange rates and January 2007 for real effective exchange rates . In the case of the ULCM-based real EER-24 , the latest observation is for the third quarter of 2006 and is partly based on ECB estimates .
Hieman edellisvuotta suurempi alijäämä johtui suurimmaksi osaksi siitä , että tavarakaupan ylijäämä kutistui ( 20,3 miljardin euron verran ) , kun tavaroiden tuonnin kasvu ( 16,1 %) oli arvolla mitattuna tavaroiden viennin kasvua ( 13,8 %) suurempaa vuonna 2006 . Tavarakaupan ylijäämän supistumista ja tulonsiirtojen alijäämän hienoista kasvua kompensoi vain osittain tuotannontekijäkorvausten alijäämän pieneneminen .
effective exchange rate ( see Chart 32 ) .
Palvelutaseen ylijäämä taas pysyi jokseenkin ennallaan ( ks . kuvio 33 ) .
In the last quarter of 2006 the real effective exchange rate of the euro based on consumer prices was about 3 % above the level observed one year before .
Tavarakauppa euroalueen ulkopuolisten maiden kanssa kasvoi vakaasti vuonna 2006 . Tuonnin määrän kasvu nopeutui vuoden 2006 aikana , kun euroalueen taloudellinen toimeliaisuus vilkastui ja euro vahvistui .
C h a r t 3 3 C u r re n t a c c o u n t b a l a n c e a n d its components ( EUR billions ;
Tuonnin arvon kasvun ja siten tavarakaupan ylijäämän kutistumisen K u v i o 3 3 . Va i h t o t a s e j a s e n e r ä t ( mrd .
annual data ; seasonally adjusted ) 2002 2003 2004 2005 2006 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 Current account Goods Services Income Current transfers 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120
euroa , vuosihavaintoja , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja ) 2002 2003 2004 2005 2006 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 Vaihtotase Tavarat Palvelut TuotanTulonnontekijä - siirrot korvaukset 160 120 80 40 0 - 40 - 80 - 120 taustalla oli lähinnä öljyn ja muiden raakaaineiden hinnannousu ( ks .
C h a r t 3 4 E u ro a re a i m p o r t s o f g o o d s a n d B re n t c r u d e o i l p r i c e s ( monthly data ) total imports of goods ( left-hand scale ) Brent crude oil prices in USD per barrel ( right-hand scale ) Brent crude oil prices in EUR per barrel ( right-hand scale ) 130 115 100 85 70 55 40 2002 2003 2004 2005 2006 90 75 60 45 30 15
E u ro a l u e e n t ava r a n t u o n t i j a r a a k a ö l j y n ( B re n t - l a a t u ) h i n t a ( kuukausihavaintoja ) Tavarantuonti yhteensä ( vasen asteikko ) Brent-raakaöljyn barrelihinta Yhdysvaltain dollareina ( oikea asteikko ) Brent-raakaöljyn barrelihinta euroina ( oikea asteikko ) 130 115 100 85 70 55 40 2002 2003 2004 2005 2006 90 75 60 45 30 15
Sources : Eurostat and Bloomberg .
Lähteet : Eurostat ja Bloomberg .
Although the effect of rising oil prices on the euro area 's trade balance was partly offset by the appreciation of the euro vis-à-vis the US dollar , the oil trade deficit continued to rise and stood at Euros 181 billion ( over 2 % of GDP ) in the 12-month cumulated period up to October 2006 , Euros 39 billion higher than a year earlier .
hyödykkeiden hintojen noususta . Samaan aikaan euron vahvistuminen vuonna 2006 merkitsi hinta - ja kustannuskilpailukyvyn heikentymistä ja on saattanut osaltaan vaikuttaa euroalueen vientimarkkinaosuuksien pienenemiseen entisestään .
On a more positive note , the euro area appears to have benefited from oil revenue recycling -- via increased demand from oil-exporting countries -- compensating for some of the wealth transfer resulting from higher import prices .
Euroalueen vientimarkkinaosuuksien pieneneminen liittyi myös maailmantalouden rakenteellisiin tekijöihin , kuten uusien maailmanlaajuisten toimijoiden kasvavaan merkitykseen maailman vientimarkkinoilla .
On the exports side , increases in both export prices and export volumes contributed to the growth in export values in 2006 .
Kehikossa 7 kuvaillaan seikkaperäisemmin , kuinka euroalue mukautuu yhä globaalimpaan ja kilpaillumpaan taloudelliseen toimintaympäristöön .
Euro area export volumes rose robustly during the year , mostly owing to the strength of foreign demand .
Ke h i k ko 7 .
EU Member States were particularly dynamic , amid strong economic activity in these regions . Export prices rose less than in the previous year , mainly owing to smaller price increases for capital goods .
GLOBALISAATIO JA EUROALUEEN KILPAILUKYKY 1 Globalisaatio ei ole uusi ilmiö , mutta yhä enemmän vallitsee yksimielisyys siitä , että globalisaation vaikutukset muuttavat perinpohjaisesti tuotannon ja kaupan maailmanlaajuista kehitystä .
Meanwhile , the appreciation of the euro in 2006 represented a decline in price and cost competitiveness and may have contributed to a further loss in euro area export market shares . The declining trend in euro area export market shares was also related to structural factors of the global economy , such as the growing importance of new global players in the world export markets .
Tässä kehikossa arvioidaan euroalueen ja muiden keskeisten talousalueiden viennin rakenteen viimeaikaisia muutoksia suhteessa globalisaatioon . 2 Arviointi perustuu paljastettua suhteellista etua kuvaavaan Balassa-indeksiin ( taulukko ) , jossa yhtä suurempi suhdeluku osoittaa , että maan vienti tietyllä toimialalla on maailmanlaajuista keskiarvoa suurempaa .
Box 7 describes in more detail how the euro area is adjusting to an increasingly global and competitive economic environment . B ox 7
Vuosina 1993 -- 2004 euroalueen viennin rakenne näyttää olleen suhteellisen monipuolinen . Vienti on erikoistunut lähinnä pääoma - ja tutkimusvaltaisiin sekä työvoimavaltaisiin hyödykkeisiin .
GLOBALISATION AND THE COMPETITIVENESS OF THE EURO AREA 1 While globalisation is not a new phenomenon , there is growing consensus that its impact is fundamentally changing world patterns of production and trade .
Euroalueen osittainen erikoistuminen työvoimavaltaiseen tuotantoon on ensi näkemältä yllättävää , sillä euroalueella pääoman ja työvoiman välinen suhdeluku on suuri verrattuna moniin kehittyviin talouksiin .
This box evaluates the recent changes in the export structure of the euro area and other major economies against the backdrop of globalisation .
Oheisessa taulukossa esiteltyjä tuloksia tarkasteltaessa onkin syytä ottaa huomioon analyysiin liittyvät epävarmuustekijät .
2 Using the Balassa index of revealed comparative advantages ( see table ) , which shows a value greater than 1 if a country 's exports in a given sector are higher than the world average , it appears that over the period 1993-2004 the euro area had a relatively diversified export structure , specialising in exports of predominantly capital and research-intensive , as well as labour-intensive , goods .
Ensinnäkin Balassa-indeksi , jota ei ole puhdistettu ulkomailta tuoduista välituotteista , on jossain määrin harhaanjohtava , sillä suhteelliset edut todennäköisesti liittyvät kunkin kotimaisen toimialan prosesseihin ja toimintoihin . Toiseksi hyödykkeiden luokittelu neljään ryhmään taulukossa perustuu suhteelliseen laajoihin viennin luokkiin .
The euro area 's partial specialisation in labour-intensive production is , at first sight , surprising , as the capital-labour ratio of the euro area is high in relation to many developing economies .
3 Sitä vastoin kolmella tärkeimmällä kehittyneiden maiden joukkoon kuuluvalla kilpailijalla -- Japanilla , Isolla-Britannialla ja Yhdysvalloilla -- ei ole paljastettua suhteellista etua työvoimavaltaisessa viennissä ;
Consequently , the results in the following table may be subject to some caveats .
ne ovat euroaluetta selkeämmin erikoistuneita tutkimusvaltaisiin tuotteisiin .
First , the Balassa index , which is not adjusted for imported intermediate goods , is somewhat misleading , as comparative advantages are likely to be related to processes and activities carried out within each domestic industry . Second , the classification into the four groups of goods in the table relies on relatively broad categories of exports .
Lisäksi Japani on erikoistunut myös lähinnä pääomavaltaisiin hyödykkeisiin , mikä ilmentää sen suurta pääomakantaa . Ei ole yllättävää , että Kiina , muut Aasian maat ( joita tässä kehikossa kutsutaan kehittyviksi Aasian talouksiksi [ dynamic Asian economies , DAEs ] 4 ) sekä Keski - ja Itä-Euroopan maat 5 ovat erikoistuneet työvoimavaltaisiin hyödykkeisiin .
3 1 This box is based on U. Baumann and F. di Mauro , « Globalisation and euro area trade : interactions and challenges » , ECB Occasional Paper No 55 .
Vaikka 1 Tämä kehikko perustuu EKP : n Occasional Paper - sarjan julkaisuun nro 55 « Globalisation and euro area trade : interactions and challenges » , jonka ovat kirjoittaneet U. Baumann ja F. di Mauro .
2 The aggregate picture for the euro area masks significant differences in the trade structure and performance of individual euro area countries .
2 Koko euroaluetta koskevasta kuvauksesta eivät käy ilmi huomattavat erot yksittäisten euroalueen maiden kaupan rakenteessa ja kehityksessä .
3 For an alternative measure of relative export specialisation , see « Relative export structures and vertical specialisation : a simple cross-country index » , Banco de Portugal Working Papers , January 2007 .
3 Vaihtoehtoinen indikaattori viennin suhteellisen erikoistumisen mittaamiseksi esitetään Portugalin keskuspankin Working Papers - sarjassa tammikuussa 2007 julkaistussa artikkelissa « Relative export structures and vertical specialisation : a simple cross-country index » .
R eve a l e d c o m p a r a t i ve a d va n t a g e by f a c t o r i n t e n s i t y 1 ) ( index 2 ) ; average 1993-2004 ) United States 0.7 0.7 0.9 1.4 United Kingdom 0.6 0.9 1.0 1.2 Dynamic Asian economies 0.7 1.2 0.5 1.3
P a l j a s t e t t u s u h t e e l l i n e n e t u v i e n n i n r a ke n t e e n m u k a a n 1 ) ( indeksi 2 , vuosien 1993 -- 2004 keskiarvo ) Kehittyvät Keski - ja ItäAasian Euroopan taloudet maat 0,7 1,2 0,5 1,3 1,6 1,2 1,2 0,5
Exports are predominantly : Raw materials intensive Labour intensive Capital intensive Research intensive
Vienti lähinnä Raaka-ainevaltainen Työvoimavaltainen Pääomavaltainen Tutkimusvaltainen
Euro area 3 ) 0.5 1.1 1.2 1.1
Euroalue 3 ) 0,5 1,1 1,2 1,1
Japan 0.1 0.5 1.5 1.4 China 0.6 2.2 0.4 0.9
IsoBritannia 0,6 0,9 1,0 1,2 Japani 0,1 0,5 1,5 1,4
CEECs 1.6 1.2 1.2 0.5
Kiina 0,6 2,2 0,4 0,9
Sources : CHELEM database of the Centre d' Etudes Prospectives et d' Informations Internationales ( CEPII ) and ECB calculations .
Lähteet : Centre d' Etudes Prospectives et d' Informations Internationales ( CEPII ) - tutkimuskeskuksen CHELEM-tietokanta ja EKP : n laskelmat .
1 ) See Annex A ( Table A3 ) of ECB Occasional Paper No 55 for a list of sectors that fall into each of the categories of factor intensity .
1 ) Ks . kuhunkin mainittuun luokkaan sisältyvät tuoteryhmäerittelyt EKP : n Occasional Paper - sarjan julkaisun nro 55 liitteestä A ( Taulukko A3 ) .
2 ) Balassa index of revealed comparative advantage , which computes the relative export specialisation of individual countries across four product groups ( i.e. raw material-intensive sectors , labour-intensive sectors , capital-intensive sectors and research-intensive sectors ) with respect to world averages as follows : RCAk , j =( Xk , j / ∑Xk , j )/( Xw , j / ∑Xw , j ) .
2 ) Paljastettua suhteellista etua kuvaava Balassa-indeksi , jossa yksittäisten maiden viennin erikoistuminen lasketaan neljässä tuoteryhmässä ( eli raaka-ainevaltaiset , työvoimavaltaiset , pääomavaltaiset ja tutkimusvaltaiset sektorit ) suhteessa maailman keskiarvoon seuraavasti : RCAk , j =( Xk , j / ∑Xk , j )/( Xw , j / ∑Xw , j ) .
The numerator represents the share of sector j in country k 's total exports and the denominator corresponds to the percentage share of sector j in total world exports .
Osoittaja on sektorin j osuus maan k kokonaisviennistä ja nimittäjä vastaa sektorin j prosenttiosuutta maailman kokonaisviennistä .
3 ) Only extra-euro area exports are considered . By contrast , the three main developed competitor economies -- Japan , the United Kingdom and the United States -- have no revealed comparative advantages in labour-intensive exports ;
3 ) Ainoastaan vienti euroalueen ulkopuolelle on otettu huomioon .
Moreover , Japan is also specialised in predominantly capital-intensive goods , reflecting its high capital stock . Unsurprisingly , China , other Asian economies ( referred to here as dynamic Asian economies ( DAEs ) 4 ) and central and eastern European countries ( CEECs ) 5 specialise in labour-intensive goods , reflecting their relative factor intensities .
kehittyvillä Aasian talouksilla onkin suhteellinen etu työvoimavaltaisen tuotannon alalla , ne ovat erikoistuneet euroaluetta enemmän myös tutkimusvaltaisiin tuotteisiin . Keski - ja ItäEuroopan maat ovat erikoistuneet suhteellisen suuresti raaka-ainevaltaisiin hyödykkeisiin .
The DAEs , despite their comparative advantage in labour-intensive activities , also specialise in research-intensive products to a greater extent than the euro area . The CEECs , whose lack of revealed comparative advantage in researchintensive goods clearly reflects low levels of R & D investment 6 , have a relatively high level of specialisation in raw material-intensive goods .
Näiltä mailta puuttuu paljastettu suhteellinen etu tutkimusvaltaisten hyödykkeiden tuotannossa , mikä selvästikin johtuu T & K-investointien vähäisyydestä 6 . Euroalueen ja muiden kehittyneiden maiden viennin erikoistuminen tutkimusvaltaisille aloille ei ole juurikaan muuttunut ajan myötä verrattuna joihinkin Kiinan kaltaisiin keskeisiin kehittyviin markkinatalouksiin , jotka ovat nopeasti tulossa mukaan näille aloille ( ks .
The euro area and other developed countries » export specialisations in research-intensive sectors show little change over time as compared with some major emerging economies , such as China , which are rapidly moving into these sectors ( see Chart A1 ) .
7 Suuria muutoksia ei ole tapahtunut myöskään suurten keskeisten kehittyneiden maiden erikoistumisessa työvoimavaltaisiin hyödykkeisiin , joiden osuus euroalueella on edelleen suhteellisen suuri ( kuvio A2 ) .
7 Similarly , there have not been major changes in the specialisation of developed economies in labour-intensive goods , which , in the case of the euro area , remains relatively high ( see Chart A2 ) .
Euroalueen pääpaino on keskitason tekniikkaa hyödyntävissä tuotteissa , kuten koneissa ja laitteissa , moottoriajoneuvoissa , kemikaaleissa ja sähkölaitteissa .
While its main focus is on medium-tech products , such as machinery and equipment , motor vehicles , chemicals and electrical goods , the euro area , on average , also specialises in some of the fast-growing sectors of world demand , such as pharmaceuticals , medical , precision and optical instruments , as well as aircraft and spacecraft .
Keskimäärin euroalue on kuitenkin erikoistunut myös eräisiin maailmanmarkkinoiden nopeasti kasvaviin toimialoihin , kuten lääkevalmisteisiin . lääketieteellisiin instrumentteihin , tarkkuuskojeisiin ja optisiin instrumentteihin sekä ilma - ja avaruusaluksiin .
However , its specialisation in some slower-growing sectors , such as non-metallic mineral products , is also quite strong .
Silti se on varsin pitkälle erikoistunut myös joihinkin hitaammin kasvaviin toimialoihin , esimerkiksi ei-metallisiin mineraalituotteisiin .