natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5 The implicit tax rate is defined as the amount of pension « lost » on account of later retirement ( in present value terms ) relative to labour income . 64
K u v i o A . Ty ö n t u o t t av u u d e n k a s v u t e h t y ä t y ö t u n t i a ko h d e n ( keskimääräinen vuotuinen prosenttimuutos ) 1990 -- 1995 1996 -- 2005 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0
ECB Annual Report 2006 Nevertheless , taxes and benefits , as well as the level of employment protection legislation , remain significantly lower in the United States .
K u v i o B . Ty ö n t u o t t av u u d e n k a s v u t y ö n t e k i j ä ä ko h d e n ( keskimääräinen vuotuinen prosenttimuutos ) 1990 -- 1995 1996 -- 2005 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0
As a result , the overall employment rate in the euro area is clearly below that recorded in the United States ( see Table A ) .
Yhdysvallat Lähteet : Groningen Growth and Development Centre ja EKP : n laskelmat .
The need to raise employment levels in the euro area will , to some extent , continue to put pressure on euro area labour productivity growth .
Lähteet : Groningen Growth and Development Centre ja EKP : n laskelmat . EKP Vuosikertomus 2006
However , this apparent trade-off between employment and productivity is likely to be temporary . It does , however , add emphasis to the crucial importance of implementing the appropriate institutional setting for the euro area to enhance innovation and its diffusion in order to boost labour productivity growth .
sanoen työn tuottavuuden kasvussa ( mitattuna sekä tehtyä työtuntia että työntekijää kohden ) on näiden kahden ajanjakson välillä tapahtunut käänne : Yhdysvallat on ohittanut euroalueen kymmenen viime vuoden aikana . Vaikka suhdannetekijät ovat osittain saattaneet vaikuttaa tähän kehitykseen , rakenteellisten tekijöiden merkitystä ei voida sivuuttaa .
Ta b l e A S e l e c t e d s t r u c t u r a l i n d i c a t o r s Euro area 1 ) 1995 2005 Labour market ( percentages ) Overall employment rate 58 Female employment rate 47 Older workers » employment rate 33 Share of part-time work 12.7 Innovation ICT investment ( percentage of GDP ) 2 ) R & D investment ( percentage of GDP ) 3 )
Ta u l u k ko A . R a ke n t e e l l i s i a i n d i k a a t t o re i t a Euroalue 1 ) 1995 2005 Työmarkkinat (%) Kokonaistyöllisyysaste Naisten työllisyysaste Vanhempien työntekijöiden työllisyysaste Osa-aikatyön osuus 58 47 64 55 Yhdysvallat 1995 2005 73 66 72 66
3.7 2.7 Sources : Eurostat and OECD .
Siihen , että työvoiman käyttö viestintätekniikkaon lisääntynyt , ovat voineet osaltaan vaikutinvestoinnit (% BKT : stä ) 2 ) 1,9 2,2 3,4 3,7 Tutkimus - ja taa joissakin euroalueen maissa toteutetut erikehitysinvestoinnit tyiset työmarkkinauudistukset kuten verokii (% BKT : stä ) 3 ) 1,8 1,9 2,5 2,7 lojen supistaminen ja varhaiseläkettä koskeva Lähteet : Eurostat ja OECD .
1 ) Euro area figures are weighted averages .
implisiittinen vero 5 sekä työsuhdeturvaa kos1 ) Euroalueen luvut ovat painotettuja keskiarvoja .
2 ) Data refer to 2003 .
kevan lainsäädännön höllentäminen ( erityi2 ) Tiedot ovat vuodelta 2003 .
3 ) Data refer to 2004 .
3 ) Tiedot ovat vuodelta 2004 .
Another important factor behind the diverging developments in labour productivity growth in the euro area and the United States is the higher increase in capital intensity ( capital services per hour worked ) in the latter country , reflecting stronger investment in information and communications technology ( ICT ) equipment , in particular in the services sector ( see Table A ) .
Työn tuottavuuden kehityksen erot euroalueen ja Yhdysvaltojen välillä johtuvat myös siitä , että Yhdysvalloissa pääomavaltaisuus ( pääomapalvelut tehtyä työtuntia kohden ) on lisääntynyt enemmän kuin euroalueella . Tämän taustalla ovat Yhdysvaltojen euroaluetta suuremmat investoinnit tieto - ja viestintätekniikan laitteisiin varsinkin palvelualoilla ( ks .
When looking at sectoral developments , it appears that euro area productivity has lagged behind that of the United States primarily in the field of ICT-using services , including the retail and wholesale trade sectors and the financial intermediation sector ( see Table B ) .
taulukko A ) . Sektorikohtaisen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä , että euroalue on jäänyt tuottavuudessa jälkeen Yhdysvalloista ennen muuta tieto - ja viestintätekniikkaa käyttävillä palvelualoilla , joihin kuuluvat vähittäis - ja tukkukauppa sekä rahoituksenvälitys ( ks .
In addition , the role of the ICT-producing sector in the euro area has been limited on account of its relatively small share in real GDP .
Lisäksi tieto - ja viestintätekniikkaa tuottavan sektorin merkitystä euroalueella on rajoittanut sen suhteellisen pieni osuus BKT : n määrästä .
Only in traditional non-ICT sectors has productivity growth in the euro area been higher than in the United States , but this lead has clearly been eroded over the past ten years .
Ainoastaan perinteisillä , muilla kuin tieto - ja viestintäteknisillä aloilla tuottavuuden kasvu on ollut euroalueella suurempaa kuin Yhdysvalloissa , mutta kymmenen viime vuoden aikana tämä etumatka on kutistunut selvästi .
The structural characteristics of the US economy -- a more flexible labour market , a higher degree of competition in product markets and lower barriers to entry for new firms , as well as a more efficient capital market -- have apparently been more conducive to exploiting the opportunities provided by new technologies .
EKP Vuosikertomus 2006 liset ominaispiirteet -- euroaluetta joustavammat työmarkkinat , enemmän kilpailua hyödykemarkkinoilla , vähemmän markkinoillepääsyn esteitä uusille yrityksille ja tehokkaammat pääomamarkkinat -- ovat ilmeisesti edistäneet paremmin uuden teknologian tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä .
6 Over the past fifteen years , the euro area has made significant and steady progress in easing product market regulation and creating a more business-friendly economic environment .
6 Taulukko B. Työn tuottavuuden kasvu tehtyä työtuntia kohden sektoreittain 1 ) ( vuotuinen keskimääräinen kasvuvaikutus prosenttiyksiköinä ) Euroalue 1990 -- 1995 1996 -- 2003 Kaikki sektorit Tieto - ja viestintätekniikkaa tuottava sektori Tehdasteollisuus Palvelut 2,3 1,5 Yhdysvallat 1990 -- 1995 1996 -- 2003 1,0 2,5
Moreover , the adoption of the Services Directive by the European Parliament in December 2006 will undoubtedly contribute to improving the situation in this field . Nevertheless , the extension and deepening of the internal market remain a priority , since the existing regulatory environment in the euro area is still overly complex , in particular by comparison with the United States , thus posing an obstacle to innovation and labour productivity gains .
Viimeisen 15 vuoden aikana euroalue on jat 0,2 0,2 0,5 0,6 kuvasti edistynyt merkittävällä tavalla hyödy 0,1 0,2 0,2 0,3 kemarkkinoiden sääntelyn höllentämisessä ja Tieto - ja viestintätekniikkaa yrityksiä paremmin tukevan taloudellisen toikäyttävä sektori 0,5 0,4 0,3 1,3 mintaympäristön luomisessa . Lisäksi EurooTehdasteollisuus 0,2 0,1 0,0 0,1 Palvelut pan parlamentin joulukuussa 2006 hyväksymä 0,3 0,3 0,3 1,1 palveludirektiivi varmastikin osaltaan paranMuu kuin taa tätä tilannetta .
This may , in part , explain why the levels of R & D and venture capital investment -- two important driving forces behind innovation -- are still significantly below those observed in the United States . 6 Task Force of the Monetary Policy Committee of the ESCB , « Competition , productivity and prices in the euro area services sector » , ECB Occasional Paper No 44 , April 2006 ;
Sisämarkkinoiden laajentatieto - ja viestintätekniikkasektori minen ja syventäminen kuuluu kuitenkin edel 1,5 0,7 0,1 0,3 Tehdasteollisuus 0,5 0,3 0,2 0,2 leen ensisijaisiin tavoitteisiin , koska nykyinen Palvelut 0,6 0,2 - 0,2 0,1 sääntely-ympäristö euroalueella on yhä liian Muu 0,5 0,3 0,0 0,0 monimutkainen varsinkin verrattuna YhdysLähteet : Groningen Growth and Development Centre ja EKP : n valtoihin . Näin ollen se estää innovatiivisuulaskelmat .
and R. Gómez-Salvador , A. Musso , M. Stocker and J. Turunen , « Labour productivity developments in the euro area » , ECB Occasional Paper No 53 , October 2006 . ECB Annual Report 2006
Tämä saattaa osittain selittää , miksi esimerkiksi T & K - ja riskipääomainvestoinnit -- kaksi merkittävää innovaatioita vauhdittavaa tekijää -- ovat euroalueella edelleen huomattavasti pienempiä kuin Yhdysvalloissa .
65 In order to take full advantage of a more efficient regulatory environment , however , these measures need to be accompanied by efforts to improve the labour force 's level of education and expertise .
Jotta aiempaa tehokkaampi sääntely-ympäristö voidaan hyödyntää täysimääräisesti , näitä toimenpiteitä on kuitenkin täydennettävä työvoiman koulutustasoa ja asiantuntemusta parantavilla toimilla .
Technological advancement results in jobs shifting from low to high-skilled workers through a process of « creative destruction » .
Teknisen kehityksen vuoksi työpaikat siirtyvät vähän koulutetuilta korkeasti koulutetuille työntekijöille ns . luovan tuhoutumisprosessin myötä .
Thus , measures to promote improvements in skills and lifelong learning contribute to innovation and facilitate the use of advanced technologies .
Ammattitaidon kohentamista ja elinikäistä oppimista tukevat toimenpiteet edistävätkin innovatiivisuutta ja helpottavat kehittyneen tekniikan käyttöä .
Thus far , investment in human capital in Europe has been inadequate for a « knowledge-intensive » economy .
Investoinnit henkiseen pääomaan ovat tähän asti Euroopassa olleet riittämättömiä tietoon perustuvan talouden luomiseksi .
In 2004 , for instance , only 23 % of 25-64 year-olds in the euro area attained a tertiary level of education , as compared with 39 % in the United States .
Esimerkiksi vuonna 2004 vain 23 % euroalueen 25 -- 64-vuotiaista oli suorittanut kolmannen asteen koulutuksen , kun Yhdysvalloissa vastaava osuus oli 39 %. Yhteenvetona voidaan todeta , että sääntely-ympäristö vaikuttaa huomattavasti työn tuottavuuden kehitykseen .
Ta b l e B S e c t o r a l l a b o u r p ro d u c t i v i t y g row t h p e r h o u r wo r ke d 1 ) ( annual average percentage point contributions ) Euro area 1990-95 1996-2003 Total industries ICT-producing Manufacturing Services ICT-using Manufacturing Services Non-ICT Manufacturing Services Other 2.3 0.3 0.2 0.1 0.5 0.2 0.3 1.5 0.5 0.6 0.5 1.5 0.4 0.2 0.2 0.4 0.1 0.3 0.7 0.3 0.2 0.3 United States 1990-95 1996-2003 1.0 0.7 0.5 0.2 0.3 0.0 0.3 0.1 0.2 - 0.2 0.0 2.5 0.9 0.6 0.3 1.3 0.1 1.1 0.3 0.2 0.1 0.0
Vaikka joillakin osa-alueilla on edistytty merkittävästi , rakenneuudistukset eivät kaiken kaikkiaan ole euroalueella olleet tarpeeksi kattavia ja ne on toteutettu liian hitaasti , jotta olisi voitu edistää tietoon perustuvan talouden syntymistä pyrittäessä vauhdittamaan työn tuottavuuden kasvua ja parantamaan uusien työpaikkojen luomista .
Sources : Groningen Growth and Development Centre and ECB calculations .
Sekä haasteet että niitä koskevat ratkaisut ovat nyt hyvin tiedossa varsinkin uudistetun Lissabonin strategian ansiosta .
1 ) Figures may not add up due to rounding .
Nyt haasteena on kiriä kokonaisuudistuksen vauhtia .
To sum up , the regulatory environment plays a major role in explaining labour productivity developments . All in all , despite significant progress in some areas , structural reforms in the euro area have not been far-reaching enough , and their implementation has been too slow to foster the emergence of a « knowledge-based economy » aimed at boosting labour productivity growth and enhancing job creation .
0,9 6 EKPJ : n rahapolitiikan komitean työryhmä , « Competition , productivity and prices in the euro area services sector » , EKP : n Occasional Paper - sarjan julkaisu nro 44 , huhtikuu 2006 , ja R. Gómez-Salvador , A. Musso , M. Stocker ja J. Turunen , « Labour productivity developments in the euro area » , EKP : n Occasional Paper Series - sarjan julkaisu nro 53 , lokakuu 2006 .
Both the challenges and the solutions have been clearly identified , in particular in the context of the renewed Lisbon strategy .
EKP Vuosikertomus 2006 67
The challenge now is to step up the overall pace of reform . 2.5 FISCAL DEVELOPMENTS BUDGETARY IMPROVEMENTS IN 2006 Fiscal developments in the euro area were relatively favourable in 2006 , against a background of strong output growth and revenue windfalls .
2.5 JULKISEN TALOUDEN KEHITYS JULKISEN TALOUDEN RAHOITUSASEMAT KOHENTUIVAT VUONNA 2006 Vuonna 2006 julkisen talouden kehitys euroalueella oli suhteellisen suotuisaa viimeaikaisen vahvan tuotannon kasvun ja odottamattomien tulojen ansiosta .
According to the euro area member countries » updated stability programmes , the average general government deficit ratio stood at about 2.0% of GDP , down from 2.4% in 2005 ( see Table 5 ) .
Euroalueen jäsenmaiden tarkistettujen vakausohjelmien mukaan euroalueen keskimääräinen BKT : hen suhteutettu julkisen talouden alijäämä oli noin 2,0 %, kun se vuonna 2005 oli ollut 2,4 % ( ks . taulukko 5 ) .
With regard to the five countries with an excessive deficit procedure in 2006 , it is estimated that Germany , Greece and France have brought down or maintained their fiscal deficits below the reference value of 3 % of GDP , albeit thanks to significant deficitreducing temporary measures in the latter two countries .
Viisi maata oli liiallisia alijäämää koskevan menettelyn kohteena vuonna 2006 , ja niistä Saksan , Kreikan ja Ranskan arvioidaan supistaneen BKT : hen suhteutetun julkisen talouden alijäämänsä 3 prosentin viitearvoa pienem - mäksi tai pitäneen alijäämänsä tätä viitearvoa pienempänä .
Two countries , Italy and Portugal ,
Kreikassa ja Ranskassa tähän tosin vaikuttivat huomattavat tilapäiset toimet alijäämän supistamiseksi .
continued to report deficits of well above 3 % of GDP .
Kahdessa maassa eli Italiassa ja Portugalissa alijäämä on edelleen yli 3 % BKT : stä .
In the case of Italy , according to more recent estimates , the deficit reached 4.4% of GDP ( well below the figure reported in the updated stability programme ) ; excluding deficit-increasing temporary effects it would have amounted to 2.4% .
Italian alijäämän arvioidaan olevan 4,4 % BKT : stä ( selvästi pienempi kuin tarkistetussa vakausohjelmassa ilmoitettu luku ) ;
Significant budgetary imbalances , albeit below the deficit ceiling of 3 % of GDP , have also remained in Luxembourg and Austria , while balanced or surplus budgetary positions are estimated for Belgium , Ireland , Spain , the Netherlands and Finland . When comparing the budgetary targets for 2006 in the latest stability programme updates with those released at the end of 2005 and in the first half of 2006 , the euro area deficit was lower by an average of about 0.2 percentage point of
ilman alijäämää lisääviä tilapäisiä tekijöitä alijäämä olisi ollut 2,4 % BKT : stä . Myös Luxemburgissa ja Itävallassa julkinen talous on pysynyt huomattavan epätasapainoisena , vaikkakaan BKT : hen suhteutettu alijäämä ei ole ylittänyt 3 prosentin kynnysarvoa , kun taas Belgiassa , Irlannissa , Espanjassa , Alankomaissa ja Suomessa julkisen talouden arvioidaan olleen tasapainossa tai ylijäämäinen .
ECB Annual Report 2006
Ta u l u k ko 5 .
Ta b l e 5 F i s c a l p o s i t i o n s i n t h e e u ro a re a ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+)/ deficit (-) 2004 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland General government gross debt 2004 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland 69.8 94.3 65.7 29.7 108.5 46.2 64.4 103.9 6.6 52.6 63.8 58.6 44.3 2005 70.8 93.2 67.9 27.4 107.5 43.1 66.6 106.6 6.0 52.7 63.4 64.0 41.3 2006 69.6 87.7 68.0 25.1 104.1 39.7 64.6 107.6 7.5 50.2 .
J u l k i n e n t a l o u s e u ro a l u e e n m a i s s a (% BKT : stä BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (--) Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (--) 2002 2004 Euroalue Belgia Saksa Kreikka Irlanti Espanja Kreikka Ranska Espanja Irlanti Ranska Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Julkisen talouden bruttovelka 2004 2002 Euroalue Belgia Saksa Irlanti Kreikka Kreikka Espanja Espanja Ranska Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi 69,8 69,2 94,3 105,8 65,7 61,2 29,7 111,6 108,5 53,2 46,2 58,8 64,4 32,4 103,9 108,3 6,6 6,8 52,6 51,3 63,8 66,7 58,6 56,1 44,3 42,3 2005 2003 70,8 70,4 93,2 100,4 67,9 64,8 27,4 108,8 107,5 49,4 43,1 63,2 66,6 31,5 106,6 106,8 6,0 6,7 52,7 52,6 63,4 65,1 64,0 57,7 41,3 45,2 - 2,5 - 2,8 0,0 - 3,8 - 3,7 - 4,9 1,5 - 0,3 - 7,8 - 3,3 - 0,2 - 0,6 - 3,7 - 2,7 - 3,4 2,1 - 1,1 - 2,0 - 1,8 - 0,4 - 1,2 - 2,8 - 3,2 4,3 2,3 2003 2005 - 3,0 - 2,4 0,1 - 2,3 - 4,1 - 3,2 - 5,7 1,1 0,0 - 5,2 - 4,1 1,1 0,2 - 2,9 - 3,2 - 4,1 0,2 - 1,0 - 3,2 - 0,3 - 1,2 - 1,5 - 2,9 - 6,0 2,5 2,7 Vakausohjelmien tiedot vuodelta 2005 2004 2005 2006 - 2,7 - 2,1 0,0 - 3,7 - 2,1 - 6,6 2,3 - 0,1 - 2,6 - 3,7 1,4 1,4 - 2,7 - 3,2 - 5,7 - 1,2 - 1,5 - 2,1 0,1 - 1,0 .
Sources : European Commission ( for 2004-05 ) , 2006 updated stability programmes ( for 2006 ) and ECB calculations .
64,3 67,4 59,4 39,1 45,1 71,0 94,3 67,5 107,9 43,1 65,8 28,0 108,5 6,4 54,4 63,4 65,5 42,7 Lähteet : Euroopan komissio ( vuosilta 2004 -- 2005 ) , vuosien 2006 -- 2007 tarkistetut vakausohjelmat ( vuodelta 2006 ) ja EKP : n laskelmat .
Note : Data are based on the excessive deficit procedure definiton .
Tiedot perustuvat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määritelmään .
GDP .
Kun verrataan uusimmissa tarkistetuissa vakausohjelmissa vuodeksi 2006 asetettuja budjettitavoitteita vuoden 2005 lopussa ja vuoden 2006 alkupuoliskolla julkistettuihin tavoitteisiin , voidaan todeta , että euroalueen BKT : hen suhteutetun alijäämä oli supistunut keskimäärin 0,2 prosenttiyksikköä .
This reflects significantly better than expected outcomes for Germany ( where the deficit is estimated to have been brought below the reference value of 3 % of GDP a year earlier than planned ) and for a number of euro area countries already in a sound budgetary position .
Tämä johtuu huomattavasti ennustettua paremmasta julkisen talouden kehityksestä Saksassa ( jossa BKT : hen suhteutettu alijäämä on oletettavasti saatu supistetuksi 3 prosentin viitearvoa pienemmäksi vuotta arvioitua aiemmin ) ja eräissä euroalueen maissa , joissa julkisen talouden rahoitusasema on jo terveellä pohjalla .
Against this background , the euro area public debt ratio declined in 2006 , for the first time since 2002 , to slightly below 70 % of GDP .
Tätä taustaa vasten julkisen talouden velkasuhde supistui euroalueella vuonna 2006 ensimmäisen kerran sitten vuoden 2002 ja oli hieman alle 70 % BKT : stä .
This in turn reflects declines in debt ratios in the majority of countries , with the more notable exceptions of Italy -- which has become the country with the highest debt ratio -- and Portugal .
Tämä puolestaan johtuu siitä , että velkasuhteet ovat supistuneet useimmissa maissa . Huomattavimpia poikkeuksia ovat Italia -- jonka velkasuhde on kasvanut euroalueen suurimmaksi -- ja Portugali .
These budgetary developments were mainly the result of strong output growth and revenue windfalls and , only to a small extent , effective fiscal consolidation .
Tämänkaltainen julkisen talouden kehitys johtui pääasiallisesti voimakkaasta tuotannon kasvusta ja odottamattomista tuloista ja vain vähäisessä määrin tehokkaasta julkisen talouden vakauttamisesta . BKT : hen suhteutettu julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema
The improvement in the structural budget balance ( cyclically adjusted balance excluding one-off and other temporary measures ) , estimated to have been about 0.4% for 2006 , may partly reflect the above-mentioned windfall revenues and could therefore overstate the underlying effective pace of consolidation .
( ilman kertaluonteisten ja muiden tilapäisten toimien vaikutuksia laskettu suhdannekorjattu rahoitusasema ) on kohentunut arviolta noin 0,4 prosenttiyksikköä vuonna 2006 . Tämä saattaa osittain johtua edellä mainituista odottamattomista tuloista ja voi sen vuoksi todennäköisesti liioitella taustalla olevaa vakauttamisen todellista vauhtia .
The buoyancy of public revenues may stem from a number of factors , including higher corporate profits , the strong performance of equity markets and , in some countries , rising house prices or an increased effectiveness of tax administration .
Julkisten tulojen voimakkaaseen kasvuun ovat saattaneet vaikuttaa useat tekijät , kuten yritysten aiempaa paremmat tulokset , osakemarkkinoiden vahvistuminen ja joissakin maissa myös asuntojen hintojen nousu tai verohallinnon tehostuminen .
These factors have pushed up tax revenues on income and wealth , but the exact contribution of each of these factors is ECB Annual Report 2006
Nämä tekijät ovat kasvattaneet tuloihin ja varallisuuteen perustuvia verotuloja , mutta kunkin tekijän täsmällistä vaikutusta on vaikea selvittää .
difficult to disentangle . Euro area aggregate developments mask substantial differences across euro area countries , notably among those with excessive deficits or significant budgetary imbalances .
Euroalueen kokonaiskehityksessä on kuitenkin huomattavia eroja euroalueen maiden välillä , varsinkin maissa , joissa on liiallinen alijäämä tai joiden julkinen talous on huomattavan epätasapainoinen .
Greece and Portugal reported sizeable structural balance improvements , while progress is also expected to have been made in Germany and , to a lesser extent , in France .
Kreikan ja Portugalin julkisen talouden rakenteelliset rahoitusasemat kohentuivat tuntuvasti , ja edistystä arvioidaan saavutetun myös Saksassa ja vähäisemmässä määrin Ranskassa .
By contrast , the structural balance of Luxembourg worsened considerably .
Sitä vastoin Luxemburgin julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema heikkeni huomattavasti .
Budgetary developments were also reflected in the volume of issuance of general government debt securities ( see Box 6 ) .
Julkisen talouden kehitys näkyi myös julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden määrässä ( ks . kehikko 6 ) .
B ox 6
Ke h i k ko 6 .
DEVELOPMENTS IN GOVERNMENT DEBT SECURITIES ISSUANCE AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA Issuance of general government debt securities declined , as did deficit and debt-to-GDP ratios , for most countries in the euro area in 2006 , in an environment of strengthening economic activity .
JULKISYHTEISÖJEN LIIKKEESEEN LASKEMIEN VELKAPAPEREIDEN JA JOUKKOLAINOJEN TUOTTOEROJEN KEHITYS EUROALUEELLA Julkisyhteisöjen velkapapereiden liikkeeseenlasku väheni ja myös alijäämä - ja velkasuhteet supistuivat useimmissa euroalueen maissa vuonna 2006 taloudellisen toimeliaisuuden vahvistuessa .
Indeed , the 2006 updates of the stability programmes indicated , for that year , the first decline in the public debt ratio in the euro area since 2002 , to slightly below 70 % of GDP .
Vuoden 2006 tarkistettujen vakausohjelmien mukaan euroalueen julkisen talouden velkasuhde supistuikin ensimmäisen kerran sitten vuoden 2002 ja oli vuonna 2006 hieman alle 70 % BKT : stä .
In net terms , euro area general government borrowing grew by 2.1% in 2006 , against 4.1% in 2005 ( see Table A ) 1 .
Euroalueen julkisyhteisöjen luotonotto kasvoi vuonna 2006 nettomääräisesti 2,1 %, kun vastaava kasvu vuonna 2005 oli ollut 4,1 % ( ks . taulukko A ) 1 .
Ta b l e A D e b t s e c u r i t i e s i s s u e d by e u ro a re a g ove r n m e n t s ( annual percentage changes ; end of period ) 1999 Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Source : ECB .
Ta u l u k ko A . E u ro a l u e e n va l t i o i d e n l i i k ke e s e e n l a s ke m i a ve l k a p a p e re i t a ( vuotuinen prosenttimuutos , ajanjakson lopussa ) 1999 Valtion velkapaperit yhteensä Pitkäaikaiset Kiinteäkorkoiset Vaihtuvakorkoiset Lyhytaikaiset Lähde : EKP .