natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Eurosystem agreed to split the migration into four waves , with the last wave being reserved for contingency purposes only .
Siinä esiteltiin EKP : n neuvoston päätökset , jotka koskivat erityisesti TARGET 2 : n suunniteltua käynnistämispäivää , maiden vaiheittain tapahtuvan liittymisen ajankohtia sekä likviditeetin sammiointipalvelun ja liitännäisjärjestelmien tapahtumien katteensiirron hinnoittelua .
Each wave will consist of a group of NCBs and their respective banking communities .
EKP Vuosikertomus 2005 kansallisia keskuspankkeja ja niiden pankkiyhteisöjä .
The planned dates of each migration wave are as follows : 19 November 2007 , 18 February 2008 , 19 May 2008 and 15 September 2008 ( in the event that the contingency window has to be used ) .
Suunnitellut liittymispäivät ovat 19.11.2007 , 18.2.2008 , 19.5.2008 ja 15.9.2008 ( mikäli varalla oleva liittymisvaihe on otettava käyttöön ) .
In May 2005 the Eurosystem published national migration profiles describing the usage of the different modules from the date the central banks will migrate to TARGET2 .
Toukokuussa 2005 eurojärjestelmä julkaisi kansalliset liittymissuunnitelmat , joissa kuvataan eri moduulien käyttö siitä päivästä lähtien , kun kansalliset keskuspankit liittyvät TARGET 2 : een .
Testing will be carried out with users according to migration waves .
Järjestelmää testataan yhdessä käyttäjien kanssa liittymisaikataulun mukaisesti .
For each wave , tests will be split into different streams , for example at the institutional level , at the level of national banking communities and at the European level .
Jokaisen liittymisvaiheen testit jaetaan ryhmiin , joita ovat esimerkiksi pankkien testit , kansallisten pankkiyhteisöjen testit ja Euroopan laajuiset testit .
Testing activities with central banks are planned to start in early 2007 .
Keskuspankkien kanssa suoritettavat testaukset suunnitellaan aloitettavaksi vuoden 2007 alussa .
At the end of October 2005 a general description of the planning and organisational aspects of the user testing activities was published on the websites of the NCBs .
Käyttäjätestauksen suunnittelun ja organisoinnin yleiskuvaus julkaistiin kansallisten keskuspankkien verkkosivuilla lokakuun lopussa 2005 .
The envisaged pricing scheme for the core service aims to meet two main objectives .
Suunnitellun ydinpalvelujen hinnoittelujärjestelmän tavoitteena on täyttää kaksi päätavoitetta .
First , it should ensure broad access to the system , which means that it should not discourage smaller institutions from direct participation .
Ensiksikin sen tulisi taata laajan käyttäjäryhmän pääsy järjestelmään . Tämä tarkoittaa sitä , että sen ei tulisi estää pienten pankkien suoraa osallistumista järjestelmään .
Second , the pricing should be attractive to the major market participants , which account for a very large share of the current TARGET transactions .
Toiseksi palvelujen hinnoittelun tulisi olla houkutteleva tärkeimmille markkinaosapuolille , joiden osuus TARGET-tapahtumista on tällä hetkellä erittäin suuri .
The scheme presented in the second progress report allows participants to choose between i ) a small monthly fee of Euros 100 plus a flat rate of Euros 0.80 per transaction and ii ) a monthly fee of Euros 1,250 plus a volume-based degressive fee ranging from Euros 0.60 to Euros 0.20 per transaction .
Toisessa seurantaraportissa esitetty hinnoittelujärjestelmä antaa osallistujille mahdollisuuden valita joko 1 ) pieni 100 euron kuukausimaksu plus kiinteä 0,80 euron tapahtumakohtainen maksu tai 2 ) 1 250 euron kuukausimaksu plus kasvavien volyymien myötä pienenevä tapahtumakohtainen 0,60 -- 0,20 euron maksu .
The monthly fee is a fixed amount payable by each participant per settlement account .
Kuukausimaksu on kiinteä tilinhaltijakohtainen maksu .
pricing scheme are , in almost all countries concerned , considerably lower than those of the existing TARGET system .
Suunnitellussa hinnoittelujärjestelmässä keskimääräiset maksut ovat lähes joka maassa huomattavasti pienemmät kuin nykyisen TARGET-järjestelmän hinnat .
All central banks , irrespective of their individual migration dates , will apply TARGET2 prices only when the countries in the third migration group have joined the shared platform , i.e. as from May 2008 .
Kaikki keskuspankit -- riippumatta siitä , milloin ne liittyvät järjestelmään -- soveltavat TARGET 2 - hintoja vasta , kun kaikki kolmannen ryhmän maat ovat liittyneet jaettuun laitealustaan eli toukokuusta 2008 lähtien .
Work was also conducted on the contractual and other legal issues relating to TARGET2 , as well as on the business framework ( e.g. contingency arrangements and interaction with ancillary systems ) .
sekä toimintaympäristöä ( esim . varajärjestelyt sekä TARGET 2 : n ja liitännäisjärjestelmien yhteensopivuus ) koskevien kysymysten käsittely .
The Eurosystem will continue its fruitful dialogue and close cooperation with the TARGET community for the remainder of the project and will report regularly on the progress made .
Eurojärjestelmä jatkaa hedelmällistä vuoropuhelua ja tiivistä yhteistyötä TARGET-käyttäjien kanssa hankkeen jäljellä olevissa vaiheissa ja raportoi säännöllisesti TARGET 2 : n edistymisestä .
2.3 CROSS-BORDER USE OF COLLATERAL Eligible assets may be used across national borders to collateralise all types of Eurosystem credit operation mainly by means of the correspondent central banking model ( CCBM ) or through eligible links between euro area securities settlement systems ( SSSs ) .
2.3 RAJAT YLITTÄVÄ VAKUUKSIEN KÄYTTÖ Toisessa jäsenvaltiossa olevia vakuuskelpoisia arvopapereita voidaan käyttää kaikentyyppisten eurojärjestelmän luottojen vakuutena joko kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin ( CCBM ) kautta tai EU-maiden arvopaperien selvitysjärjestelmien välisten hyväksyttyjen linkkien välityksellä .
The CCBM is provided by the Eurosystem , while eligible links are a market-led solution .
Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli on eurojärjestelmän tarjoama väline , kun taas selvitysjärjestelmien linkit ovat markkinoiden luoma ratkaisu .
The amount of cross-border collateral held by the Eurosystem increased from Euros 370 billion in December 2004 to Euros 444 billion in December 2005 .
Toisessa jäsenvaltiossa olevien vakuuksien määrä kasvoi eurojärjestelmässä joulukuussa 2004 todetusta 370 miljardista eurosta 444 miljardiin euroon joulukuuhun 2005 mennessä .
Overall , at the end of 2005 cross-border collateral represented 49.1% of the total collateral provided to the Eurosystem .
Kaiken kaikkiaan toisessa jäsenvaltiossa olevien vakuuksien osuus kaikista eurojärjestelmälle toimitetuista vakuuksista oli vuoden 2005 lopussa 49,1% .
These figures confirm the trend observed in previous years of increasing integration of financial markets in the euro area and the growing willingness of counterparties to hold in their portfolios assets located in another euro area country . THE CORRESPONDENT CENTRAL BANKING MODEL The CCBM has remained the main channel for transferring cross-border collateral in Eurosystem monetary policy and intraday
rahoitusmarkkinoiden lisääntyneen yhdentymisen ja kertovat vastapuolten kasvavasta halukkuudesta pitää salkussaan toisessa euroalueen maassa sijaitsevia omaisuuseriä . KIRJEENVAIHTAJAKESKUSPANKKIMALLI Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli on edelleen pääasiallinen kanava eurojärjestelmän rahapoliittisten operaatioiden ja päivänsisäisten luotto-operaatioiden vakuuksien siirtämiseen maasta toiseen .
credit operations . It accounted for 36.7% of the total collateral provided to the Eurosystem in 2005 .
Vuonna 2005 kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin avulla käsiteltiin 36,7 % eurojärjestelmälle toimitetuista vakuuksista .
Assets held in custody through the CCBM increased from Euros 298 billion at the end of 2004 to Euros 353 billion at the end of 2005 .
Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kautta säilytyksessä olevien vakuuksien määrä kasvoi vuoden 2004 lopun 298 miljardista eurosta 353 miljardiin euroon vuoden 2005 loppuun mennessä .
Work on the review of the CCBM 's technical and operational set-up started in 2005 in view of the forthcoming implementation of the new Eurosystem collateral framework approved by the Governing Council in July 2005 .
Vuonna 2005 alkoi kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin teknisen ja operatiivisen toiminnan arviointi EKP : n neuvoston heinäkuussa 2005 hyväksymän eurojärjestelmän uuden vakuuskäytännön täytäntöön panemiseksi .
This framework foresees a single list of eligible assets and allows bank loans to be used as collateral in any euro area country .
Uusi vakuuskäytäntö edellyttää hyväksyttävien vakuuksien yhteislistan käyttöä ja antaa mahdollisuuden käyttää pankkilainoja vakuutena kaikissa euroalueen maissa .
Furthermore , initial steps have been taken to integrate some of the new EU Member States into the CCBM framework in view of the future enlargement of the euro area .
Toimiin on myös ryhdytty eräiden uusien EU : n jäsenvaltioiden integroimiseksi kirjeenvaihtajakeskuspankkimalliin euroalueen tulevaa laajenemista silmällä pitäen .
As there is no comprehensive market alternative to the CCBM service , which was designed as an interim arrangement in the absence of a market solution throughout the euro area , the ECB started an analysis of possible ways to develop the operational framework for collateral management in the Eurosystem .
Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin tarjoamille palveluille ei ole olemassa kattavaa markkinoiden kehittämää vaihtoehtoa -- sehän oli alkujaan väliaikainen järjestely , koska koko euroalueen kattava markkinaratkaisu puuttui . Tämän vuoksi EKP on alkanut tarkastella keinoja kehittää eurojärjestelmän vakuushallinnan ohjausjärjestelmää .
ELIGIBLE LINKS BETWEEN NATIONAL SECURITIES SETTLEMENT SYSTEMS National SSSs can be linked by means of contractual and operational arrangements to allow the cross-border transfer of eligible securities between systems .
KANSALLISTEN ARVOPAPERIEN SELVITYS - JA TOIMITUSJÄRJESTELMIEN VÄLISET HYVÄKSYTYT LINKIT Kansalliset arvopaperien selvitysjärjestelmät voidaan linkittää niiden välisiin sopimuksiin perustuvien järjestelyjen avulla siten , että vakuuskelpoisia arvopapereita voidaan siirtää järjestelmien välillä maasta toiseen .
Once eligible securities have been transferred via such links to another SSS , they can be used through local procedures in the same way as any domestic collateral .
Kun arvopaperit on siirretty tällaisten linkkien välityksellä arvopaperikaupan selvitysjärjestelmästä toiseen , niitä voidaan käyttää samaan tapaan kuin kotimaisia vakuuksia .
59 links are currently available to counterparties , of which only a limited number are actively used .
Vastapuolten käytettävissä on tällä hetkellä 59 linkkiä , joista kuitenkin vain suhteellisen harvoja käytetään aktiivisesti .
Furthermore , these links only cover part of the euro area .
Lisäksi nämä linkit kattavat vain osan euroalueesta .
Links become eligible for Eurosystem credit operations if they fulfil the Eurosystem 's nine user standards .
Eurojärjestelmän luotto-operaatioissa käytettäviksi voidaan hyväksyä sellaiset linkit , jotka täyttävät eurojärjestelmän yhdeksän käyttäjästandardia .
6 The Eurosystem assesses any new links or updates of eligible links against these standards .
6 Eurojärjestelmä arvioi uusia linkkejä tai linkkien muutoksia näiden standardien mukaisesti .
In 2005 three existing eligible links were updated and positively assessed .
Vuonna 2005 hyväksyttiin kolmen nykyisen linkin muutokset .
Collateral held through links increased from Euros 72 billion in December 2004 to Euros 91 billion in December 2005 .
Linkkien kautta toimitettujen vakuuksien arvo kasvoi vuoden 2004 joulukuun 72 miljardista eurosta 91 miljardiin euroon joulukuuhun 2005 mennessä , mikä oli 8,6 % yhteenlasketuista eurojärjestelmälle vuonna 2005 toimitetuista vakuuksista ( sekä maasta toiseen siirretyt että kotimaiset ) .
This represented 8.6% of the total collateral , cross-border and domestic , held by the Eurosystem in 2005 . In 2005 the Eurosystem decided that relayed links between SSSs could be used for the crossborder transfer of collateral to the Eurosystem .
Vuonna 2005 eurojärjestelmä päätti , että ketjutettuja linkkejä ( relayed links ) voitaisiin käyttää arvopaperien selvitysjärjestelmien välillä , kun eurojärjestelmän vakuuksia siirretään maasta toiseen .
A relayed link is a contractual and technical arrangement that allows two SSSs which are not directly connected to settle a transaction through a third SSS .
Ketjutettu linkki on sopimuksellinen ja tekninen järjestely , jossa kaksi arvopaperikeskusta , joiden välillä ei ole suoraa linkkiä , voivat käyttää arvopaperien selvityksessä kolmatta arvopaperikeskusta välittäjänä .
To prevent the Eurosystem from being exposed to any unacceptable risks , a relayed link used by market participants will be considered eligible only if the link itself and the SSSs it links comply with the Eurosystem user standards .
Jotta eurojärjestelmään ei kohdistuisi liian suuria riskejä , markkinaosapuolten käyttämää ketjutettua linkkiä voidaan käyttää vakuuksien siirrossa vain , jos sekä linkki että linkin yhdistämät arvopaperikeskukset täyttävät eurojärjestelmän käyttäjästandardit .
In this context , a methodology for the assessment of relayed links by the Eurosystem has been developed .
Eurojärjestelmä onkin kehittänyt menetelmän arvioida ketjutettuja linkkejä .
A first wave of assessments of relayed links started in 2005 .
Ketjutettujen linkkien arviointi alkoi vuonna 2005 .
« Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations » , January 1998 .
« Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations » , tammikuu 1998 .
ECB Annual Report 2005 99
102 EKP Vuosikertomus 2005
3 BANKNOTES AND COINS 3.1 THE CIRCULATION OF EURO BANKNOTES AND COINS AND THE HANDLING OF CURRENCY DEMAND FOR EURO BANKNOTES AND COINS In 2005 the value of euro banknotes in circulation increased by Euros 63.9 billion to Euros 565.2 billion ( see Chart 42 ) .
3 SETELIT JA KOLIKOT 3.1 LIIKKEESSÄ OLEVAT SETELIT JA KOLIKOT EUROSETELIEN JA - KOLIKOIDEN KYSYNTÄ Vuonna 2005 liikkeessä olevien eurosetelien arvo kasvoi 63,9 miljardia euroa eli 565,2 miljardiin euroon ( ks . kuvio 42 ) .
The annual growth rate declined to about 12.8% , from 15.0% in 2004 .
Vuotuinen kasvuvauhti hidastui noin 12,8 prosenttiin , kun se vuonna 2004 oli ollut 15,0 %. Liikkeessä olevien eurosetelien määrä kasvoi 10,4 miljardiin vuoden 2005 lopussa .
The number of banknotes in circulation increased to 10.4 billion at the end of 2005 , at an annual growth rate of 7.4% , compared with 6.8% in 2004 ( see Chart 43 ) .
Niiden vuotuinen kasvuvauhti oli 7,4 %, kun se vuonna 2004 oli ollut 6,8 % ( ks . kuvio 43 ) .
Statistical analyses indicate that the continuing increase in demand for euro banknotes originates to some extent from markets outside the euro area .
Tilastolliset analyysit viittaavat siihen , että eurosetelien kysynnän jatkuva kasvu johtuu osittain euroalueen ulkopuolisista markkinoista .
It is estimated that , in value terms , between 10 % and 20 % of the euro banknotes in circulation are held by non-euro area residents , mainly as a store of value or as a parallel currency .
Arviolta noin 10 -- 20 % liikkeessä olevista euroseteleistä on euroalueen ulkopuolisten hallussa . Euroseteleitä käytetään lähinnä varallisuuden säilytykseen tai rinnakkaisvaluuttana euroalueen ulkopuolisissa maissa .
The value of the euro banknotes in circulation continued to grow more strongly than the number in 2005 , as it has done every year since the cash changeover .
Liikkeessä olevien setelien arvo kasvoi vuonna 2005 niiden lukumäärää nopeammin , aivan kuten jokaisena vuonna käteisrahan vaihtojaksosta lähtien .
This indicates a lasting strong demand for high-denomination euro banknotes .
Eri nimellisarvoisten setelien lukumäärät kasvoivat samansuuntaisesti kuin vuonna 2004 : nimellisarvoltaan 5 , 10 , 20 ja 200 euron liikkeessä olevien setelien määrän kasvuvauhti oli maltillinen eli 3,1 -- 3,9 %. Sitä vastoin nimellisarvoltaan 50 , 100 ja 500 euron K u v i o 4 2 .
The growth patterns of the individual denominations were similar to those in 2004 : the circulation of Euros 5 , Euros 10 , Euros 20 and Euros 200 banknotes rose moderately at rates between 3.1% and 3.9% , while the circulation of Euros 50 , Euros 100 and Euros 500 banknotes increased strongly , at C h a r t 4 2 To t a l va l u e o f b a n k n o t e s i n c i rc u l a t i o n b e t w e e n 2 0 0 0 a n d 2 0 0 5 ( EUR billions ) national banknotes euro banknotes 600 500 400 300 200 100 0 2000 2001 2002 2003 2004 2005 600 500 400 300 200 100 0 8 7 6 2002 Source : ECB .
Vu o s i n a 2 0 0 0 -- 2 0 0 5 l i i k ke e s s ä o l l e i d e n s e t e l i e n a r vo y h t e e n s ä ( mrd . euroa ) Kansalliset setelit Eurosetelit 600 500 400 300 200 100 0 2000 2001 2002 2003 2004 2005 600 500 400 300 8 200 100 0 7 6 2002 Lähde : EKP .
11.4% , 10.8% and 20.9% respectively ( see Chart 44 ) .
liikkeessä olevien setelien määrä kasvoi voimakkaasti : nimellisarvoltaan 50 euron setelien kasvuvauhti oli 11,4 %, nimellisarvoltaan 100 euron setelien 10,8 % ja nimellisarvoltaan 500 euron setelien 20,9 % ( ks . kuvio 44 ) .
The euro coins in circulation have continued to increase in terms of both volume and value since January 2003 .
Liikkeessä olevien eurokolikoiden arvo ja määrä on kasvanut tammikuusta 2003 lähtien .
In 2005 the value of euro coins in circulation ( i.e. the net circulation excluding stocks held by NCBs ) increased by 8.5% , from Euros 15.3 billion to Euros 16.6 billion .
Vuonna 2005 liikkeessä olevien eurokolikoiden arvo kasvoi 8,5 % eli 15,3 miljardista eurosta 16,6 miljardiin euroon ( liikkeeseen laskettu kanta , josta on vähennetty keskuspankkien hallussa olevat varastot ) .
The number of euro coins in circulation grew by 12.1% , from 56.2 billion to 63.0 billion .
Eurokolikoiden määrä puolestaan kasvoi 12,1 % eli 56,2 miljardista eurosta 63,0 miljardiin euroon .
The strong increase in the number of coins was mainly driven by a growing demand for lowvalue coins .
Kolikoiden määrän huomattava kasvu johtui lähinnä nimellisarvoltaan pienimpien kolikoiden kysynnän lisääntymisestä .
BANKNOTE HANDLING BY THE EUROSYSTEM 2005 saw a continuation of the slight upward trend in euro banknote issuance and deposits seen in previous years .
SETELIEN KÄSITTELY EUROJÄRJESTELMÄSSÄ Eurosetelien liikkeeseenlasku ja palautukset kasvoivat edelleen hieman vuonna 2005 edellisvuosien tapaan .
The total number of euro banknotes issued amounted to 31.3 billion , while 30.6 billion were returned to the NCBs .
Liikkeeseen laskettiin yhteensä 31,3 miljardia euroseteliä , ja 30,6 miljardia palautui kansallisiin keskuspankkeihin .
All euro banknotes returned from circulation to the euro area NCBs are authenticated and checked for circulation fitness using fully automated banknote-processing machines .
Kansallisiin keskuspankkeihin palautuvien setelien aitous tutkitaan perusteellisesti ja niiden laatu tarkistetaan täysin automatisoiduilla setelinlajittelukoneilla .
Approximately 1 billion more banknotes than in the previous year were checked in this way in 2005 .
Näin selvitetään , voidaanko setelit palauttaa kiertoon .
Some 4.3 billion banknotes were destroyed because they were soiled or worn and thus no longer fit for circulation . C h a r t 4 3 To t a l n u m b e r o f e u ro b a n k n o t e s i n c i rc u l a t i o n b e t w e e n 2002 and 2005 ( billions )
Vuonna 2005 tarkastettiin noin miljardi seteliä enemmän kuin edelK u v i o 4 3 . Vu o s i n a 2 0 0 2 -- 2 0 0 5 l i i k ke e s s ä o l l e i d e n e u ro s e t e l i e n l u k u m ä ä r ä yhteensä ( mrd .
Source : ECB .
kpl ) Lähde : EKP .
100 ECB Annual Report 2005
EKP Vuosikertomus 2005 103
C h a r t 4 4 N u m b e r o f e u ro b a n k n o t e s i n c i rc u l a t i o n b e t w e e n 2 0 0 2 a n d 2 0 0 5 ( millions ) EUR 500 EUR 200 EUR 100 1,100 1,000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 2002 Source : ECB . 2003 2004 2005 1,100 1,000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 4,000 3,500 3,000 2,500 2,000 1,500 1,000 500 0 2002 2003 2004 2005 EUR 50 EUR 20 EUR 10 EUR 5 4,000 3,500 3,000 2,500 2,000 1,500 1,000 500 0
Vu o s i n a 2 0 0 2 -- 2 0 0 5 l i i k ke e s s ä o l l e i d e n e u ro s e t e l i e n l u k u m ä ä r ä ( milj . kpl ) 500 euroa 200 euroa 100 euroa 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 2002 2003 2004 2005 50 euroa 20 euroa 10 euroa 5 euroa 4 000 3 500 3 000 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0
3.2 BANKNOTE COUNTERFEITING AND COUNTERFEIT DETERRENCE COUNTERFEIT EURO BANKNOTES The number of reported counterfeit euro banknotes remained stable in 2005 .
Jos setelit ovat likaisia tai kuluneita , ne on poistettava kierrosta . 3.2 SETELIEN VÄÄRENTÄMINEN JA VÄÄRENTÄMISEN TORJUNTA EUROSETELIVÄÄRENNÖKSET Ilmoitettujen euroseteliväärennösten määrä pysyi vakaana vuonna 2005 .
From the beginning of 2004 until the end of 2005 , around 49,000 counterfeits per month were removed on average from circulation .
Vuoden 2004 alusta vuoden 2005 loppuun liikkeestä poistettiin kuukausittain keskimäärin 49 000 väärennöstä .
The total number of counterfeits received by National Analysis Centres 7 in 2005 was around 582,000 .
Kansallisiin väärennöstutkimuskeskuksiin 7 toimitettiin vuonna 2005 yhteensä noin 582 000 euroväärennöstä .
This is very similar to the figure for 2004 ( 594,000 ) .
Tämä on jokseenkin sama määrä kuin vuonna 2004 ( 594 000 ) .
The public can be confident in the security of the euro : it is a well-protected currency , in terms of both the sophistication of its security features and the effectiveness of European and national law enforcement authorities . However , the ECB 's advice to the public is to be alert and to remember the « feel-look-tilt » test .
Yleisö voi luottaa euron turvallisuuteen . Monipuolisten aitoustekijöiden sekä tehokkaiden eurooppalaisten ja kansallisten lainvalvontaviranomaisten ansiosta eurokäteinen on erittäin hyvin suojattu .
8 Chart 45 shows the trend in counterfeits recovered from circulation , with figures taken at half-yearly Ta b l e 1 4 D i s t r i b u t i o n o f c o u n t e r f e i t s by denomination Euros 5 Percentage 1 Euros 100 Percentage Source : Eurosystem . 7 Euros 10 7 Euros 200 4 Euros 20 21 Euros 500 1 Euros 50 59 Total 100
EKP neuvoo kuitenkin yleisöä pysymään Ta u l u k ko 1 4 . V ä ä re n n ö s t e n j a k a u t u m i n e n n i m e l l i s a r vo i t t a i n 5 euroa % 1 100 euroa % 7 10 euroa 7 200 euroa 4 20 euroa 21 500 euroa 1 50 euroa 59 Yhteensä 100
intervals since the euro banknotes were launched .
Kuviossa 45 on esitetty liikkeestä poistettujen väärennösten määrän kehitys puolivuosittaisina jaksoina eurosetelien liikkeeseenlaskusta lähtien .
Table 14 shows that the Euros 50 banknote has been the most frequently counterfeited ;
Taulukosta 14 ilmenee , että 50 euron seteliä väärennetään eniten .
since 2004 the proportion of Euros 50 counterfeits has risen , whereas the proportion of Euros 100 counterfeits has shown a corresponding fall .
Väärennetyistä seteleistä 50 euron setelien osuus on kasvanut vuodesta 2004 lähtien , kun taas 100 euron setelien osuus on pienentynyt vastaavasti .
COUNTERFEIT DETERRENCE The ECB continues to work closely with the euro area NCBs , Europol and the European Commission ( in particular the European AntiFraud Office , OLAF ) in the fight against counterfeiting of the euro .
VÄÄRENTÄMISEN TORJUNTA EKP toimii edelleen läheisessä yhteistyössä kansallisten keskuspankkien , Europolin ja Euroopan komission ( erityisesti petostentorjuntavirasto OLAFin ) kanssa väärentämisen torjumiseksi .
The Eurosystem is active , both in the EU and beyond , in training cash-handling professionals in the recognition and handling of counterfeit banknotes .
Eurojärjestelmä kouluttaa aktiivisesti käteisrahaa käsitteleviä ammattilaisia sekä EU : ssa että sen ulkopuolella tunnistamaan ja käsittelemään väärennettyjä seteleitä .