natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Printing of high-denomination banknotes usually starts with offset printing , providing the pattern for the graphic background of the banknote .
Näissä painatusprosesseissa käytetään erityyppisiä painolaattoja , muotteja ja erikoispainovärejä .
Offset printing is an indirect printing technique , as the inks are not directly printed from the plate onto the paper .
Arvoltaan suurimpiin seteleihin tehdään yleensä ensin offsetpainatus , jossa setelin graafinen taustakuvio muodostuu .
Rather , they are first transferred from four printing plates ( each clamped to a print cylinder ) onto a rubber printing blanket . From there , the inks are transferred onto the paper .
Offsetpainatus on epäsuora painomenetelmä , jossa painojälki siirtyy ensin neljältä ( sylinterille kiinnitetyltä ) painolaatalta kumikankaalle ja vasta siitä paperille .
The special configuration of the offset machines used for euro banknote printing means that the front and back of the banknote are printed simultaneously .
Eurosetelien painamisessa käytettävillä offset-painokoneilla pystytään painamaan setelien etu - ja takasivut samanaikaisesti .
This allows an accurate alignment of the images on the front and back and can be checked by looking at the see-through number ( the incomplete marks on both sides which combine to form the value numeral when the banknote is held against the light ) .
Näin etu - ja takasivun kuviot pystytään sijoittamaan tarkasti niin , että täydentyvä numero todella täydentyy valoa vasten katsottaessa eli epätäydelliset kuviot setelin eri puolilla muodostavat yhdessä setelin arvon osoittavan numeron .
Intaglio printing -- an Italian word meaning « to cut in » -- gives banknotes their special feel .
Kaiverruspainatus antaa seteleille niiden ominaistunnun .
The initials of the ECB in the five linguistic variants , the value numerals and the windows and gateways can be felt with the fingertip .
EKP : n lyhenteen Euroopan yhteisön eri kielillä , setelin arvon osoittavat numerot sekä ikkunat ja porttikäytävät voi tuntea sormenpäällä .
These image elements are engraved into the intaglio plate , forming recesses .
Nämä kuviot on kaiverrettu syvennyksiksi laatan pintaan .
From an original plate , which is usually made of copper , the printing plates are made by means of a galvanic bath . The ink applied to the printing plate fills the engraved areas and the surface ( non-image
Painolaatat valmistetaan galvaanisesti alkuperäisestä , yleensä kuparisesta laatasta . Painoväri täyttää kaiverretut syvennykset , ja pyörivä tela pyyhkii pinnan ( alueet , joille ei ole kaiverrettu kuvaa ) puhtaaksi .
5 banknote paper , showing the embossed images for the watermarks . areas ) is wiped clean of ink by a counter-rotating roller .
Setelipaperin valmistuksessa käytettävän lieriöviiran pinnalla näkyy kuviointi 5 euron setelien vesileimoja varten .
This roller is cleaned of the residual ink by solvents and a doctor blade .
Tela puhdistetaan ylimääräisestä painoväristä liuot ­ timilla ja kaavarilla .
During printing , the ink is transferred from the plate , which is fixed to a print cylinder , onto the paper .
Painolaatta asetetaan paino - sylinterille , ja painoväri siirtyy paperille .
In this process , the paper is compressed into the ink-filled recesses , leading to an embossing of the paper and the creation of the ink relief on the banknote .
Kun paperi puristetaan painolaattaan , väri siirtyy syvennyksistä paperiin , johon syntyy kohokuvio .
To achieve the desired relief , very high printing pressures of around 30 tonnes are needed .
Oikeanlaisen kohokuvion aikaansaamiseksi tarvitaan noin 30 tonnin puristusvoima .
After intaglio printing , another security feature is printed on the reverse side : the colour-shifting ink , which forms the value numeral on the high denominations ( for low denominations , the glossy stripe is applied using the same printing technique at the paper mill ) .
Kaiverruspainatuksen jälkeen seuraava turvatekijä on takasivun erikoispainoväri , jolla painetaan arvoltaan suurempien setelien arvon osoittava numero ( arvoltaan pienempiin seteleihin tehdään samalla tekniikalla helmiäisraita paperitehtaalla ) .
Both of these inks are applied by silkscreen printing , which ensures the thick ink films necessary to achieve the full optical effects of these features .
Molemmat tehdään silkkipainotekniikalla , sillä näissä turvatekijöissä väripinnan on oltava paksu , jotta optinen vaikutelma olisi oikea .
The hologram patch is then hotstamped onto the paper ( for the low-denomination banknotes , a continuous hologram stripe is applied using a similar process ) .
Sen jälkeen paperiin tehdään hologrammi kuumaliimaustekniikalla ( arvoltaan pienempiin seteleihin tehdään hologramminauha ­­ samalla tekniikalla ) .
This process uses machinery capable of operating at speeds of 8,000 sheets an hour .
Käytettävät koneet kykenevät prosessoimaan 8 000 arkkia tunnissa .
The sheets are then numbered using a printing technique called letterpress .
Numeroinnissa käytetään kohopainatusta .
They are fed into a numbering press , where the banknote numbers are applied on the reverse side of the banknotes by two different numbering units .
Arkit syötetään numerointikoneeseen , jossa setelien numerot tehdään setelien takasivulle .
After numbering , the sheets are automatically cut into banknotes and packaged .
Numeroinnin jälkeen arkit leikataan automaattisesti seteleiksi ja pakataan .
The sheets are cut length - and crosswise , producing packets of 100 banknotes , which are banded and stacked together in bundles of ten packets .
Arkit leikataan pituus - ja poikkisuuntaan ja kootut 100 setelin niput vyötetään ja jaetaan kymmenen nipun eriin .
The bundles are then shrink-wrapped in transparent plastic film .
Erät pakataan läpinäkyvään muovikelmuun .
The sheets and the print quality are checked at various stages during the production process .
Arkit ja niiden painolaatu tarkastetaan useita kertoja tuotantoprosessin aikana .
These checks are either carried out online ( i.e. during production ) or offline ( i.e. a sample is removed from production ) and also on a spot check or 100 % basis , depending on the parameters to be checked .
Tarkastuksia suoritetaan sekä tuotantolinjalla että viemällä otoksia muualle tarkastettaviksi . Tarkastus voi myös koskea yksittäisiä arkkeja tai koko tuotantoa aina sen mukaan , mitä parametrejä tarkastetaan .
For example , the printing works have introduced a final automatic quality check of their banknotes on high-speed processing machines at the end of the production process .
Esimerkiksi setelipainojen nopeasti prosessoivissa koneissa setelien laatu tarkastetaan automaattisesti tuotantoprosessin lopussa .
Defective banknotes are either automatically removed and subsequently destroyed , or shredded immediately in the machine .
Viimeistään tässä vaiheessa vialliset setelit joko poistetaan automaattisesti ja viedään tuhottaviksi tai revitään heti koneessa .
Plate cylinders for printing ? 50 banknotes and a rubber printing blanket in an offset printing machine .
Sylinterille kiinnitetty painolaatta ja kumikangas offsetpainokoneessa 50 euron setelien tuotannossa .
Plate cylinder for printing ? 50 banknotes in an intaglio printing machine .
Kaiverruspainatuksessa käytettävä sylinterille kiinnitetty painolaatta 50 euron setelien tuotannossa .
A silkscreen printing machine for applying colour-shifting ink to ? 50 banknotes .
Silkkipainokone , jossa 50 euron seteleihin lisätään väriä vaihtava numero .
Each banknote carries a unique serial number .
Numerointikone , jossa jokainen seteli saa oman sarjanumeron .
PRINTING BANKNOTES Location of printing works producing the euro banknotes
SETELIEN PAINAMINEN Euroseteleitä painavat setelipainot
De La Rue , Gateshead ( UK ) Central Bank of Ireland , Dublin ( IE ) Johan Enschede & Zn .
De La Rue , Gateshead ( UK ) Irlannin keskuspankki Dublin ( IE ) Johan Enschede & Zn .
, Haarlem ( NL ) Nationale Bank van België , Brussels ( BE ) Banque Nationale de Belgique Oberthur , Chantepie ( FR ) Banque de France , Chamalières ( FR ) Bundesdruckerei , Berlin ( DE ) Giesecke & Devrient , Leipzig ( DE ) Giesecke & Devrient , Munich ( DE ) Österreichische Banknotenund Sicherheitsdruck GmbH , Vienna ( AT ) Banca d' Italia , Rome ( IT ) Bank of Greece , Athens ( GR )
, Haarlem ( NL ) Belgian keskuspankki , Bryssel ( BE ) Oberthur , Chantepie ( FR ) Ranskan keskuspankki , Chamalières ( FR ) Bundesdruckerei , Berliini ( DE ) Giesecke & Devrient , Leipzig ( DE ) Giesecke & Devrient , München ( DE ) Österreichische Banknotenund Sicherheitsdruck GmbH , Wien ( AT ) Italian keskuspankki , Rooma ( IT ) Kreikan keskuspankki , Ateena ( GR )
Managing the largescale production of euro banknotes In 1996 , the EMI Council decided that all the printing works in the European Union that were producing national banknotes should be involved in making the initial stock of euro banknotes .
EUROSETELIEN LAAJA - MITTAISEN TUOTANNON HALLINNOINTI EMIn neuvosto päätti vuonna 1996 , että kaikki Euroopan unionin alueella olevat setelipainot , joissa tuotettiin kansallisia seteleitä , olisi otettava mukaan valmistamaan ensivaiheessa liikkeeseen laskettavia euroseteleitä .
This was because enormous volumes needed to be produced to a tight deadline : sufficient stocks of euro banknotes had to be available in 500 NCB branches several months before the introduction of euro cash on 1 January 2002 so that they could be delivered in good time to the commercial banks .
Euroseteleitä oli saatava riittävästi kansallisten keskuspank ­­­­­­­­­­­­ kien 500 konttoriin useita kuukausia ennen uuden rahan käyttöönottoa 1.1.2002 , jotta ne saataisiin jaettua ajoissa liikepankeille . Tuotannon järjestämiseen harkittiin kahta vaihtoehtoa : -* Jokainen kansallinen keskuspankki tuottaisi euroseteleitä oman maansa tarpeisiin .
Two production scenarios were considered : -* -* « non-pooling » , in which each NCB would be responsible for producing its own national euro banknote requirements .
-* Kukin kansallinen keskuspankki valmistaisi korkeintaan muutamaa eri seteliarvoa , ja näin tuotettuja seteleitä toimitettaisiin kaikkiin euroalueen maihin . Jälkimmäinen vaihtoehto oli selkeästi tehokkaampi .
In other words , each denomination would be produced by each NCB ;
Jos 50 euron seteleitä tuotettaisiin esimerkiksi vain neljässä setelipainossa eikä 15 : ssä , seteleistä tulisi tasalaatuisempia ja selvittäisiin vähemmällä koordinoinnilla .
and « pooling » , in which each NCB would produce only a limited number of denominations but it would do so to meet the need for those particular denominations throughout the euro area .
Tehokkuus siis parantuisi yhdellä saralla , mutta samalla jouduttiin kuitenkin pohtimaan ensivaiheessa tarvittavan valtavan setelimäärän jakeluun liittyviä kustannuksia ja vaivannäköä .
NUMBER OF EURO BANKNOTES TO BE PRINTED BEFORE 1 JANUARY 2002 ( in millions ) BELGIUM GERMANY GREECE SPAIN FRANCE 530 4,342 597 1,924 2,240 222
NUMBER OF EURO BANKNOTES TO BE PRINTED BEFORE 1 JANUARYmillions ) ( in 2002 BELGIUM GERMANY GREECE SPAIN 530 4,342 597
Map showing the banknote production sites which printed the initial volume .
Näissä setelipainoissa painettiin ensivaiheessa liikkeeseen lasketut setelit .
it could not be set up until the countries adopting the euro became known .
Jälkimmäisen vaihtoehdon ongelmana oli myös , että valmisteluihin ei voitu ryhtyä ennen kuin saatiin varmuus siitä , mitkä maat ottaisivat euron käyttöön .
But the printing works had to order some printing equipment before that decision was made .
Setelipainojen täytyi kuitenkin päästä tilaamaan tarvittavaa painokalustoa jo ennen päätöksen valmistumista .
Fortunately , the test banknote project and the subsequent zero production run showed that there was no compelling technical reason to pool .
Onneksi koeseteliprojekti ja sen jälkeen tehty esituotantosarja osoittivat , että tekniset syyt eivät edellyttäneet eri seteliarvojen tuotannon keskittämistä eri keskuspankkeihin .
It was therefore decided to print the initial volume on a non-pooling basis .
Päätettiin siis , että ensivaiheessa jokainen keskuspankki painaisi kaikkia seteliarvoja .
IRELAND ITALY 2,380 46 LUXEMBOURG THE NETHERLANDS AUSTRIA 659 550 535 225 PORTUGAL FINLAND
1,924 2,240 FRANCE IRELAND ITALY 222 2,380 LUXEMBOURG 46 THE NETHERLANDS659 AUSTRIA 550 535 225 PORTUGAL FINLAND
If , say , all the Euros 50 banknotes were to be produced by four printing works instead of 15 , pooling would make the banknotes more uniform and involve less coordination . But these efficiency gains had to be offset against the effort and cost of distributing the huge number of banknotes needed for the launch .
Kansalliset keskuspankit saivat kuitenkin tehdä kahdenvälisiä työnjakosopimuksia keskenään .
Of course , the national central banks could make bilateral pooling agreements with each other . This was especially useful for producing low volumes of the high denominations , i.e. Euros 200 and Euros 500 .
Arvoltaan suurimpia eli 200 ja 500 euron seteleitä tarvittiin pienemmät erät , joten tällaiset sopimukset olivat hyödyllisiä .
For some smaller countries in particular , it was more efficient not to produce these denominations but rather to order a proportion of a bigger country 's production volume and benefit from the economies of scale .
Erityisesti pienten maiden oli tehokkaampaa olla painamatta näitä seteliarvoja itse ja tilata sen sijaan pieni osuus jonkin suuremman maan painamista seteleistä , jolloin ne pääsivät nauttimaan mittakaavaeduista .
Although the ECB was responsible for coordinating the entire project , each national central bank was in charge of procuring its banknotes from its selected printer .
Vaikka EKP vastasi projektin koordinoinnista , jokainen kansallinen keskuspankki tilasi itse se - telinsä valitsemaltaan setelipainolta .
Consequently , there was no centrally organised production .
Tuotantoa ei siis järjestetty keskitetysti .
Instead , there were eventually no fewer than 70 combinations of central bank / printing works / denomination for banknote production in 2001 .
Vuoden 2001 setelintuotannossa oli siten jopa 70 eri kokoonpanoa , joilla eri keskuspankit ja setelipainot tuottivat eri seteliarvoja .
Large-scale production of the banknote paper started in early 1999 and printing began that summer in Belgium , France , Germany , Italy , the Netherlands and Spain .
Setelipaperin laajamittainen tuotanto aloitettiin alkuvuodesta 1999 , ja painotyöt alkoivat samana kesänä Alankomaissa , Belgiassa , Espanjassa , Italiassa , Ranskassa ja Saksassa .
It was gradually extended to other printing works in the months that followed .
Seuraavina kuukausina pai - naminen aloitettiin myös muissa setelipainoissa .
The printing works that were the first to start production of each denomination produced the reference banknotes .
Vertailusetelit tuotettiin niissä setelipainoissa , joissa kutakin seteliarvoa alettiin painaa ensimmäi - seksi .
After these had been approved by the ECB , all printing works had to produce their banknotes to the same standard .
Sen jälkeen kun vertailusetelit oli hyväksytty EKP : ssä , niitä käytettiin mittapuuna kaikkialla tuotettaville seteleille .
Some printing works were still producing national banknotes and started euro banknote production later .
Osassa setelipainoja tuotettiin vielä kansallisia seteleitä ja eurosetelien tuotantoon siirryttiin vasta myöhemmin .
Greece started printing in late 2000 as it did not become a euro area country until 2001 .
Kreikassa eurosetelien painaminen aloitettiin vuoden 2000 lopulla , ja maa liittyi euroalueeseen vuonna 2001 .
Towards the end of the production run for the launch of the euro , the total production capacity needed was one billion banknotes per month , which meant 33 million per day , 1,400,000 per hour , 23,000 per minute or approximately 400 per second .
Eurosetelien ja - kolikoiden käyttöönoton lähes - tyessä tarvittiin miljardin setelin painokapasiteetti kuukaudessa , eli setelipainoissa tuotettiin yhteensä 33 miljoonaa seteliä päivässä , 1 400 000 seteliä tunnissa , 23 000 seteliä minuutissa ja 400 seteliä sekunnissa .
Some plants worked day and night , with three shifts , and on public holidays too .
Osassa setelipainoja tehtiin kolmivuorotyötä yötä päivää , myös juhlapyhinä .
A total of 15 printing works produced euro banknotes for the launch of the new currency : three were in Germany , two in France and one in each of the remaining euro area countries except Luxembourg .
Ensivaiheessa euroseteleitä tuotettiin uuden rahan käyttöönottoa varten 15 eri setelipainossa , joista kolme sijaitsi Saksassa , kaksi Ranskassa ja yksi kussakin muussa euroalueen maassa Luxemburgia lukuun ottamatta .
One was in the United Kingdom , i.e. outside the euro area .
Yksi setelipainoista oli Isossa-Britanniassa eli siis euroalueen ulkopuolella .
An offset printing machine .
Offsetpainokone
Health note The seven euro banknotes as well as production materials from all sources were tested according to the most stringent European health and safety regulations .
EI TERVEYSHAITTOJA Kaikki seitsemän eriarvoista eurosetelityyppiä sekä niihin käytetyt erilaiset tuotantomateriaalit testattiin tiukimpien eurooppalaisten terveys - ja turvallisuussääntöjen mukaisesti .
These tests , which were based on the ISO 10993 standard , were carried out by the Netherlands Organisation for Applied Scientific Research .
ISO 10993 - standardiin perustuvat testit suoritti alankomaalainen tutkimusinstituutti TNO ( Nederlandse Organisatie voor toegepastnatuurwetenschappelijk onderzoek ) .
They confirmed that euro banknotes do not cause any health problems in normal use .
Testaus - tulokset vahvistivat , ettei eurosetelien normaa - likäytöstä aiheudu minkäänlaista terveydellistä haittaa .
Chapter 4 Changeover
luku 4 KÄYTTÖÖNOTTO ?
- day at the Banque centrale du Luxembourg .
- päivä Luxemburgin keskuspankissa .
Estimating how many banknotes to print The national central banks ( NCBs ) estimated their own euro banknote requirements for the launch and for the rest of 2002 .
EUROSETELITARPEEN ARVIOINTI Kukin kansallinen keskuspankki arvioi oman eurosetelitarpeensa eurosetelien käyttöönottovaihetta ja koko vuotta 2002 varten .
The first estimate of the prospective demand was made in 1998 but it was updated annually , and planned production volumes adjusted accordingly .
Ensimmäiset arviot setelitarpeesta tehtiin vuonna 1998 , mutta arvioita päivitettiin vuosittain ja tuotantosuunnitelmat mukautettiin päivitettyihin arvioihin .
In the last few months prior to the changeover , the commercial banks requested more low-denomination banknotes than expected and their demands had to be met .
Aivan eurosetelien käyttöönottoa edeltäneinä kuukausina liikepankit tilasivat odotettua enemmän pieniä seteleitä , ja niiden tarve oli täytettävä . Ensimmäisessä tuotantovaiheessa euroseteleitä painettiin käyttöönottovaihetta varten .
The initial production run of banknotes consisted of « launch stocks » which would replace the national banknotes in circulation prior to introduction of the euro banknotes , and of « logistical stocks » which would ensure a continuous supply of banknotes throughout the year .
Näillä euroseteleillä oli tarkoitus korvata aiemmin liikkeessä olleet kansalliset setelit . Lisäksi euroseteleitä painettiin logistisia tarpeita varten eli eurosetelien saatavuuden varmistamiseksi koko vuoden ajan .
The difficulty for the NCBs was to estimate the demand for each euro denomination , as the values of the national banknotes were different from the euro denominations .
Koska eurosetelit eivät vastanneet arvoltaan kansallisia seteleitä , kansallisten keskuspankkien oli vaikea arvioida , paljonko minkäkin arvoisia euroseteleitä tarvittaisiin .
The likely effects of replacing some national denominations with euro coins and introducing high euro denominations had to be carefully assessed .
Oli arvioitava perusteellisesti , mitä vaikutuksia joidenkin kansallisten setelien korvaamisesta eurokolikoilla ja suurten eurosetelien käyttöönotosta todennäköisesti aiheutuisi .
Finally , the demand from countries outside the euro area had to be taken into account .
Lisäksi oli otettava huomioon eurosetelien kysyntä euroalueen ulkopuolisissa maissa .
In particular , Deutsche Mark banknotes were used extensively outside Germany , especially in central and eastern Europe .
Varsinkin Saksan markan määräisiä seteleitä käytettiin laajalti Saksan ulkopuolella , etenkin Keski - ja Itä-Euroopan maissa .
In value terms , it was estimated that around one-third of DM banknotes ( equivalent to Euros 32-45 billion ) was used outside Germany .
Arvioiden mukaan Saksan markan määräisistä seteleistä oli käytössä Saksan ulkopuolella arvolla mitattuna noin kolmasosa ( euroissa noin 32 -- 45 miljardia ) .
It was impossible to know how much of this would be changed into euro and to what extent other euro area countries bordering on eastern Europe would exchange these banknotes .
Ei voitu tietää , kuinka suuri osa näistä seteleistä vaihdettaisiin euroiksi ja kuinka laajalti niitä vaihdettaisiin muissa Itä-Euroopan maita lähellä sijaitsevissa euroalueen maissa .
The initial production volume was fixed in 2001 at 14.9 billion banknotes ( representing a value of more than Euros 633 billion ) , of which nine to ten billion were to be the launch stocks , replacing the national banknotes in circulation , and around five billion banknotes would make up the logistical stocks .
Vuonna 2001 päätettiin , että ensimmäisessä tuotantovaiheessa valmistettaisiin 14,9 miljardia euroseteliä ( arvoltaan yli 633 miljardia euroa ) . Näistä 9 -- 10 miljardia seteliä oli tarkoitettu käyttöönottovaihetta varten eli korvaamaan liikkeessä olevat kansalliset setelit , ja noin viisi miljardia euroseteliä varattiin logistisia tarpeita varten .
The estimate for the launch stocks was derived from national banknotes in circulation ( 11.7 billion banknotes at end-2000 ) , although it turned out that fewer banknotes were needed .
Käyttöönottovaiheessa tarvittavien eurosetelien määrä arvioitiin liikkeessä olleiden kansallisten setelien määrän perusteella ( 11,7 miljardia seteliä vuoden 2000 lopussa ) , joskin todellinen setelitarve osoittautui tätä pienemmäksi .
One year after their introduction , 8.2 billion euro banknotes were in circulation .
Kun eurosetelien käyttöönotosta oli kulunut vuosi , liikkeessä oli 8,2 miljardia euroseteliä .
By the end of 2006 , this figure had increased to 11.3 billion .
Vuoden 2006 lopussa luku oli jo 11,3 miljardia .
In addition to the launch and logistical stocks , the ECB 's Governing Council decided in early 2001 to establish a « central reserve stock » ( CRS ) of euro banknotes as a back-up in the event of production problems , quantity and quality shortfalls and / or surges in demand for particular denominations .
EKP : n neuvosto päätti alkuvuonna 2001 , että käyttöönottovaihetta ja loppuvuoden tarpeita varten painettavien setelien lisäksi euroseteleitä painettaisiin varalle . Näin voitaisiin varautua mahdollisiin tuotanto-ongelmiin , määrällisiin ja laadullisiin puutteisiin tai yksittäisten seteliarvojen kysynnän kasvuun .
The CRS consisted of 1.9 billion banknotes ( made up of the banknote denominations that are most commonly used for payments , notably Euros 5 , Euros 10 , Euros 20 , Euros 50 and Euros 100 ) and was mainly produced by a consortium of European printing works that still had some spare capacity .
Varalle painettiin yhteensä 1,9 miljardia euroseteliä ( erityisesti yleisimmin käytettäviä eli 5 , 10 , 20 , 50 ja 100 euron seteleitä ) . Näiden setelien painamisesta vastasi joukko eurooppalaisia setelipainoja , joilla oli ylimääräistä tuotantokapasiteettia .
The ECB placed this order and bought the banknotes .
EKP tilasi ja osti varalle painetut eurosetelit .
NCBs in need of banknotes from the CRS had to buy them from the ECB .
Kansalliset keskuspankit joutuivat ostamaan tarvitsemansa ylimääräiset eurosetelit EKP : ltä .
Around 30 % of this stock was used before and during the changeover .
Kansalliset keskuspankit ostivat noin 30 % näistä varalle painetuista seteleistä ennen käyttöönottoa ja sen aikana .
The remaining part of the CRS was fully transferred to the Eurosystem Strategic Stock .
Loput siirrettiin kokonaisuudessaan eurojärjestelmän strategiseen varastoon .