natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While the profit share started from a historically high level , it has declined to below the historical average since 1970 .
Alkujaan voitto-osuudet olivat pitkän aikavälin keskiarvoihin nähden suuret , mutta ne ovat nyttemmin supistuneet pienemmiksi kuin vuodesta 1970 asti laskettu keskiarvo .
This increases the risks of cost-induced inflation if unit labour costs continue to be high , as companies » ability to accommodate cost increases in their profits is lower .
Mikäli yksikkötyökustannukset pysyvät suurina , tähän liittyy kustannuslähtöisen inflaation vaara , koska yrityksillä on huonommat mahdollisuudet kattaa kustannusten kasvu voittovaroillaan .
The rapid pass-through of wages into prices in 2001 could also reflect a lack of competition in certain sectors , such as construction , retail and insurance .
Palkkakustannusten nopea siirtyminen hintoihin vuonna 2001 saattaa myös ilmentää kilpailun puutetta joillakin aloilla , kuten rakentamisessa , vähittäiskaupassa ja vakuutusalalla .
In its March 2002 inflation report , Sveriges Riksbank expected CPI inflation to average 2.3% in 2002 and 2.2% in 2003 , and the repo rate has since been raised by 0.5 percentage point .
Maaliskuussa 2002 antamassaan inflaatioraportissa Ruotsin keskuspankki ennusti kuluttajahintainflaatiovauhdiksi 2,3 % vuonna 2002 ja 2,2 % vuonna 2003 , ja tämän jälkeen repokorkoa on nostettu 0,5 prosenttiyksikköä .
Over the same period , HICP inflation is not expected to differ markedly from CPI inflation .
Tuona ajanjaksona YKHI-inflaation ei odoteta eroavan merkittävästi kuluttajahintaindeksillä mitatusta inflaatiosta .
Most other inflation forecasters suggest similar rates in the coming two years , except for the OECD , which expects a continued high inflation rate in 2002 and 2003 ( see Table 3b ) .
Useimpien muiden laitosten inflaatioennusteissa vuosien 2002 -- 2003 inflaatiovauhdit ovat vastaavansuuruisia . Poikkeuksena on OECD : n ennuste , jossa inflaation odotetaan jatkuvan nopeana vuosina 2002 ja 2003 ( ks .
Inflation expectations edged upwards in the course of 2001 before declining in late 2001 and early 2002 . Most forecasters anticipate that wage growth will remain around 4 % in the coming two years , while unit labour costs are expected to moderate due to the recovery in labour productivity growth .
taulukko 3b ) . Vuonna 2001 inflaatio-odotukset ensin kasvoivat mutta pienenivät loppuvuodesta ja vuoden 2002 alussa .
Risks to inflation appear to be mainly on the upside and stem from domestic price pressures linked to high resource utilisation . In addition , the recent higher inflation may affect inflation 1 Partly on account of the significant variation in the wage measure « compensation of employees » , the Riksbank and other institutions in Sweden base their analyses on monthly wage statistics provided by Statistics Sweden .
Useimpien laitosten ennusteissa palkkojen nousun odotetaan pysyvän noin 4 prosentissa seuraavan kahden vuoden aikana ja yksikkötyökustannusten kasvu1 Osaksi siitä syystä , että palkkamittari « palkansaajakorvaukset » vaihtelee suuresti , Ruotsin keskuspankin ja muiden ruotsalaisten laitosten analyysi perustuu Ruotsin tilastolaitoksen toimittamaan kuukausittaiseen palkkatilastoon . Tähän tilastoon ei kuulu herkästi vaihtelevia eriä kuten bonuspalkat ja palkkaverot .
These wage statistics exclude volatile items such as wage bonuses and payroll taxes . For 2000 , growth in unit labour costs based on this measure is considerably lower , while for 1999 it is higher .
Tämän tilaston mukaan laskettujen yksikkötyökustannusten kasvu oli vuonna 2000 huomattavasti hitaampaa kuin palkansaajakorvausten , kun taas vuonna 1999 niiden kasvu oli nopeampaa kuin palkansaajakorvausten .
expectations and forthcoming wage negotiations , as already evidenced by threats of demands for compensation by some trade unions under existing wage deals .
Lisäksi viimeaikainen inflaation nopeutuminen voi vaikuttaa inflaatioodotuksiin ja tuleviin palkkaneuvotteluihin , mikä on jo käynyt ilmi siitä , että jotkin ammattiyhdistykset ovat uhanneet vaatia lisäkorvauksia voimassa olevien palkkaratkaisujen perusteella .
Other factors , such as a rapid recovery of labour productivity growth , could , however , mitigate upward pressures on prices , which would , as necessary , be held in check by a tighter monetary policy stance .
Muut tekijät , kuten työn tuottavuuden nopea koheneminen , voivat kuitenkin lieventää hintojen nousupaineita , joita rajoitettaisiin tarpeen mukaan myös tiukemmalla rahapolitiikalla .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability is linked in Sweden to , inter alia , the conduct of balanced monetary and fiscal policies over the medium to long term .
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevien olosuhteiden ylläpitäminen riippuu Ruotsissa mm . siitä , harjoitetaanko keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tasapainoista raha - ja finanssipolitiikkaa .
With a stability-oriented economic policy framework in place , it is crucial to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and further improving the functioning of labour markets .
Kun hintavakauteen tähtäävän talouspolitiikan kehikko on olemassa , on ensisijaisen tärkeää tehostaa kansallista politiikkaa , joka tähtää hyödykemarkkinoiden kilpailun tehostamiseen ja työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseen .
Social partners will need to contribute to price stability and employment growth by keeping wage increases in line with labour productivity growth and developments in competitor countries .
Työmarkkinaosapuolten on tuettava hintavakautta ja työllisyyden kasvua huolehtimalla siitä , että palkankorotukset eivät ole ristiriidassa työn tuottavuuden kasvun tai kilpailijamaiden kehityksen kanssa .
Moreover , following the broad reform agenda as agreed in Lisbon , reforms in product , capital and labour markets as well as in tax and benefit systems appear warranted in order to reduce price pressures and maintain favourable conditions for economic expansion and growth in employment .
Lisäksi vaikuttaa siltä , että Lissabonissa sovitun ohjelman mukaiset uudistukset hyödyke -, pääoma - ja työmarkkinoilla sekä vero - ja etuusjärjestelmissä ovat paikallaan , jotta voidaan vähentää hintapaineita ja ylläpitää talouden ja työllisyyden kasvun kannalta suotuisia olosuhteita .
debt ratio is projected to decrease to 52.6% ( see Table 4 ) .
Vuonna 2002 BKT : hen suhteutetun ylijäämän odotetaan olevan 1,7 % ja velkasuhteen pienenevän 52,6 prosenttiin ( ks . taulukko 4 ) .
Since 1997 the deficit ratio has not exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP .
Vuodesta 1997 lähtien alijäämäsuhde on ollut pienempi kuin julkiset investointimenot suhteessa BKT : hen .
In fact , there have been budget surpluses since 1998 .
Itse asiassa julkisen talouden rahoitusasema on ollut ylijäämäinen vuodesta 1998 alkaen .
Looking back over the years 1992 to 2001 , the Swedish debt-to-GDP ratio decreased overall by 9.2 percentage points .
Vuosina 1992 -- 2001 Ruotsin velkasuhde pieneni kaiken kaikkiaan 9,2 prosenttiyksikköä .
Initially , the Swedish Government 's finances deteriorated sharply , with the debt ratio rising to 77.7% in 1994 .
Ensin Ruotsin valtiontalouden tila heikkeni nopeasti , ja velkasuhde kasvoi 77,7 prosenttiin vuonna 1994 .
This took place against the background of a strong economic and financial crisis in the early 1990s .
Kehitykseen vaikutti 1990-luvun alkupuolen voimakas talous - ja rahoituskriisi .
Subsequently , the debt ratio decreased to stand at 55.3% in 2000 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 22.4 percentage points over six years .
Sen jälkeen velkasuhde alkoi pienetä ja oli lopulta 55,3 % vuonna 2000 ( ks . kuvio 2a ) , joten kuuden vuoden aikana velkasuhde pieneni yhteensä 22,4 prosenttiyksikköä .
When looking at the factors underlying debt developments , the primary balance has been in surplus since 1996 , more than compensating for the unfavourable growth / interest rate differential since 1997 ( see Chart 2b ) .
Velan kehitykseen vaikuttavista tekijöistä voidaan todeta , että Ruotsilla on ollut perusylijäämä vuodesta 1996 alkaen ja vuodesta 1997 lähtien sen vaikutus on ollut suurempi kuin epäsuotuisan BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotuksen ( ks . kuvio 2b ) .
In 2000 and 2001 sizeable primary surpluses of 7.9% and 8.2% of GDP respectively were recorded .
Vuonna 2000 perusylijäämä oli 7,9 % ja myös vuonna 2001 merkittävän suuri , 8,2 %.
The pattern observed during the early 1990s is an illustration of the powerful effects of a strong deterioration in the macroeconomic environment and exceptional events on the debt ratio , particularly in the absence of a sufficient primary surplus to compensate for these factors .
1990-luvun alkuvuosien kehitys osoittaa , kuinka kokonaistalouden tuntuva heikkeneminen ja poikkeukselliset tapahtumat voivat vaikuttaa voimakkaasti velkasuhteeseen erityisesti silloin , kun ei ole olemassa riittävää perusylijäämää , jolla tällaisia vaikutuksia voitaisiin tasoittaa .
Determined fiscal adjustment in recent years has helped to more than offset the initial increase in the debt ratio after 1992 .
Viime vuosien määrätietoisen julkisen talouden vakauttamisen ansiosta velkasuhde on pienentynyt enemmän kuin se kasvoi vuoden 1992 jälkeen .
The share of debt with a short-term maturity is still noticeable , but it has declined from the high levels of the early 1990s , making fiscal balances less sensitive to changes in interest rates .
Lyhytaikaisen velan osuus koko velasta on edelleen huomattava , mutta se on pienentynyt 1990-luvun alun huippuluvuista , mikä on vähentänyt julkisen talouden rahoitusaseman herkkyyttä koron muutoksille .
The proportion of domestic currency debt increased to 81.6% in 2001 , although fiscal balances remain sensitive , in principle , to changes in exchange rates . During the 1990s a pattern of initially sharply deteriorating and subsequently improving outturns can be observed in the budget balanceto-GDP ratio .
Ruotsin kruunun määräisen velan osuus kokonaisvelasta kasvoi 81,6 prosenttiin vuonna 2001 , mutta julkisen talouden rahoitusasema on periaatteessa edelleen herkkä valuuttakurssimuutoksille .
this deficit subsequently declined year by year , turning into a surplus of 1.9% of GDP in 2
2 Julkisen talouden kehitys
In the reference year 2001 Sweden recorded a general government surplus of 4.8% of GDP , thereby comfortably meeting the 3 % reference value for the deficit ratio .
Tarkasteluvuonna 2001 Ruotsin julkisen talouden ylijäämä oli 4,8 % BKT : stä eli reilusti alle alijäämäsuhdetta koskevan 3 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the budget surplus as a share of GDP increased by about 1.1 percentage points .
Vuoteen 2000 verrattuna BKT : hen suhteutettu julkisen talouden ylijäämä kasvoi noin 1,1 prosenttiyksikköä .
This increase is largely explained by the lagged allocation of revenues from capital gains and corporate income in 2000 .
Ylijäämän kasvun selittää suurelta osin se , että osa vuoden 2000 myyntivoittoveroista ja yritystuloveroista saatiin viipeellä .
At the same time , the debt ratio rose by 0.6 percentage point to 55.9% of GDP , i.e. below the 60 % reference value .
Samaan aikaan velkasuhde kasvoi 0,6 prosenttiyksikköä eli 55,9 prosenttiin BKT : stä ,
The deficit-debt adjustment producing this increase in the debt ratio , despite the sizeable government surplus , results mainly from a sale of government bond holdings by social security funds .
BKT : hen suhteutettu rahoitusjäämä kehittyi 1990luvulla siten , että se ensin heikkeni nopeasti ja kohentui myöhemmin . 1980-luvun lopussa BKT : hen suhteutettu rahoitusjäämä oli selvästi ylijäämäinen , mutta vuoteen 1993 mennessä se oli muuttunut alijäämäiseksi .
In 2002 a surplus of 1.7% of GDP is expected , while the 16
Alijäämä oli 11,9 %. Myöhemmin tämä alijäämä pienentyi vuosi vuodelta ja muuttui jälleen ylijäämäksi vuonna 1998 , jolloin se oli 1,9 %.
ECB -* Convergence Report -* 2002 1998 and improving further to 4.8% in 2001 ( see Chart 3a ) .
Vuonna 2001 BKT : hen suhteutettu ylijäämä kasvoi edelleen : se oli 4,8 % ( ks . kuvio 3a ) .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in fiscal balances , cyclical factors , according to Commission estimates , contributed negatively to the fiscal position in 1992/3 and again in the years of relatively slow growth 1996 and 2001 .
Kuten julkisen talouden rahoitusjäämän muutoksia kuvaava kuvio 3b yksityiskohtaisemmin osoittaa , Euroopan komission arvioiden mukaan suhdannetekijät vaikuttivat rahoitusasemaan epäedullisesti vuosina 1992 ja 1993 samoin kuin vuosina 1996 ja 2001 , jolloin talouskasvu oli suhteellisen hidasta .
Strong growth had a positive effect on the fiscal balance in 1994/5 and again from 1998 to 2000 .
Voimakas talouskasvu vaikutti positiivisesti julkisen talouden rahoitusasemaan vuosina 1994 ja 1995 sekä vuosina 1998 -- 2000 .
The annual non-cyclical improvements of between 1.7 and 5.1 percentage points during the period from 1995 to 1998 reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and , to a limited extent , a variety of measures with temporary effects , including changes in the tax system and collection owing to EU membership .
Vuosina 1995 -- 1998 suhdannevaikutuksista puhdistettu rahoitusjäämän kohentuminen oli 1,7 -- 5,1 prosenttiyksikköä vuodessa , missä näkyvät pysyvä , « rakenteellinen » kehitys kohti tasapainoisempaa julkisen talouden rahoitusasemaa sekä jossain määrin tilapäiset vaikutukset , jotka johtuvat erilaisista toimenpiteistä , kuten EU-jäsenyyteen liittyneistä muutoksista verotusjärjestelmässä ja veronkannossa .
Subsequently , non-cyclical factors contributed to a deterioration of the budget balance in 1999 , while they helped to improve the balance in 2000 and 2001 .
Tämän jälkeen ei-suhdannetekijät ovat heikentäneet julkisen talouden rahoitusasemaa vuonna 1999 mutta kohentaneet sitä vuosina 2000 ja 2001 .
Turning to trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure-to-GDP ratio declined rapidly after peaking at 73 % in connection with the economic crisis in the early 1990s .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuviosta 4 havaita , että BKT : hen suhteutetut julkisen talouden menot ovat supistuneet nopeasti 1990-luvun alun taloudellisen kriisin aikaisesta 73 prosentin huippulukemastaan .
All major expenditure categories contributed to the decline , and the overall expenditure ratio eventually reached 57.5% of GDP in 2001 .
Kaikki tärkeimmät menoerät ovat pienentyneet , ja BKT : hen suhteutetut menot pienenivät lopulta 57,5 prosenttiin vuonna 2001 .
A significant contribution to this development resulted from social transfers , which decreased continuously from 23.3% of GDP in 1993 to 18.1% in 2001 .
Huomattavan tärkeitä tässä kehityksessä olivat tulonsiirrot , jotka pienenivät jatkuvasti suhteessa BKT : hen vuodesta 1993 , jolloin ne olivat 23,3 %, vuoteen 2001 , jolloin ne olivat enää 18,1 %.
By comparison , government compensation of employees declined by 2.4 percentage points over the same period .
Samaan aikaan julkisen sektorin palkansaajakorvaukset ovat pienentyneet 2,4 prosenttiyksikköä .
Public capital expenditure , which stood at 6.1% of GDP in 1993 , only accounted for 2.7% of GDP in 2001 .
Vuonna 1993 BKT : hen suhteutetut julkiset investoinnit olivat 6,1 % mutta vuonna 2001 enää 2,7 %.
Interest expenditure started to decline in relation to GDP from 1997 onwards .
BKT : hen suhteutetut korkomenot alkoivat supistua vuodesta 1997 alkaen .
Government current receipts experienced only moderate changes in relation to GDP between 1993 and 2001 .
BKT : hen suhteutetut julkisen talouden tulot ovat muuttuneet suhteellisen vähän vuosina 1993 -- 2001 .
After reaching a temporary peak of 60.9% of GDP in 1998 , current revenues declined somewhat and reached 60.2% of GDP in 2001 .
Vuonna 1998 ne saavuttivat väliaikaisen huippulukeman , 60,9 %, mutta sen jälkeen ne ovat supistuneet hieman ja olivat 60,2 % vuonna 2001 .
Despite this small reduction , they may still be at a level which is detrimental to economic growth .
Tästä vähäisestä pienentymisestä huolimatta ne saattavat olla edelleen tasolla , joka on talouskasvun kannalta epäedullinen .
According to the Swedish medium-term fiscal policy strategy , as presented in the November 2001 update of the Convergence Programme for 2001 to 2004 , the general government financial position is expected to remain in surplus in 2002 while the debt ratio is planned to reach a level of around 50 % in that year and to decrease further thereafter .
Marraskuussa 2001 tarkistettuun , vuosia 2001 -- 2004 koskevaan lähentymisohjelmaan sisältyvän Ruotsin finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian mukaan julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan vuonna 2002 pysyvän ylijäämäisenä ; velkasuhteen odotetaan pienenevän noin 50 prosenttiin tuona vuonna ja supistuvan edelleen tämän jälkeen .
The budget plan for 2002 is in line with these targets .
Vuoden 2002 budjettisuunnitelma on näiden tavoitteiden mukainen .
The Swedish Government has announced that it will continue its budgetary strategy of maintaining a surplus of at least 2 % of GDP on average over the business cycle .
Ruotsin hallitus on ilmoittanut toteuttavansa edelleen budjettistrategiaansa , jonka tavoitteena on saavuttaa suhdannekierron aikana keskimäärin vähintään 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT : hen .
According to the Spring Budget Bill , which revises the relatively favourable projections from early September 2001 on which the Convergence Programme was based , a surplus of 1.8% of GDP is envisaged for 2002 to 2004 .
Ruotsin hallituksen keväällä antamassa talousesityksessä tarkistettiin niitä syyskuun 2001 alkupuolella tehtyjä verrattain suotuisia ennusteita , joihin lähentymisohjelma perustui . Nyt vuosiksi 2002 -- 2004 odotetaan ylijäämää , joka olisi 1,8 % BKT : stä .
These budget surplus targets take into account a significant tax reduction and government expenditure increase in 2002 .
Näissä ylijäämätavoitteissa on otettu huomioon merkittävä verohuojennus ja julkisten menojen kasvu vuonna 2002 .
However , corrective expenditure measures may be necessary to stay below the nominal spending ceilings for the budget .
Menoja voi kuitenkin olla tarpeen tarkistaa , jotta pysyttäisiin budjetissa asetetuissa nimellisissä menoylärajoissa .
Moreover , the implementation of the final stage of the income tax reform is conditional on the achievement of a sufficient surplus , and it may be postponed .
Lisäksi tuloverouudistuksen viimeisen vaiheen toteuttaminen riippuu riittävän ylijäämän saavuttamisesta , joten sitä saatetaan joutua lykkäämään .
If fiscal balances turn out as targeted in the Spring Budget Bill for 2002 to 2004 and budgetary surpluses are attained for the coming years , Sweden will have complied with the requirements of the Stability and Growth Pact of maintaining a medium-term position close to balance or in surplus .
Mikäli rahoitusasema kehittyy vuosiksi 2002 -- 2004 laaditun talousesityksen mukaan ja tulevina vuosina saavutetaan ylijäämäinen rahoitusasema , Ruotsi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vaatimukset rahoitusasemasta , joka on lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen keskipitkällä aikavälillä .
There thus seems to be little risk of Sweden breaching the 3 % deficit limit if public finances develop as planned , or , indeed , even if they worsen somewhat .
Siten se uhka , että Ruotsi rikkoisi alijäämälle asetetun 3 prosentin rajan , on vähäinen , mikäli julkinen talous kehittyy suunnitelmien mukaan tai jopa heikentyy jossain määrin . Mahdollisesta velkasuhteen tulevasta kehityksestä esitetään samanlaisia laskelmia kuin EKP : n
With regard to the potential future course of the debt ratio , calculations are presented in line with the 2000 Convergence Report of the ECB .
lähentymisraportissa vuodelta 2000 .
Assuming that fiscal balances as projected by the European Commission for 2002 are achieved , maintaining an overall balance-to-GDP ratio for 2002 of 1.7% would reduce the debt-to-GDP ratio to 52.6% .
Jos oletetaan , että Euroopan komission vuodeksi 2002 ennustamat julkisen talouden rahoitusjäämät saavutetaan , BKT : hen suhteutetun koko rahoitusjäämän pysyminen muuttumattomana 1,7 prosentissa vuonna 2002 pienentäisi velkasuhteen 52,6 prosenttiin .
Projected developments for Sweden underline the benefits of the surplus position achieved since 1998 for rapidly reducing the debt ratio .
Ruotsin talouskehitystä koskevat ennusteet korostavat vuoden 1998 jälkeen saavutetun ylijäämäisen rahoitusaseman tuomia etuja , joiden avulla velkasuhdetta voidaan pienentää nopeasti .
Maintaining a sufficient surplus until 2015 is a pillar of Sweden 's strategy to cope with the fiscal pressure emerging from demographic ECB -* Convergence Report -* 2002
Riittävän ylijäämän ylläpitäminen vuoteen 2015 asti on keskeinen osa Ruotsin strategiaa sopeutua demograafisista muutoksista aiheutuviin julkisen talouden paineisiin .
As is highlighted in Table 8 , a marked ageing of the population is expected from around 2010 onwards .
Kuten taulukosta 8 ilmenee , väestö ikääntyy merkittävästi vuodesta 2010 alkaen .
Concomitantly , ageingrelated expenditure on pensions , health care and long-term care would then increase significantly in relation to GDP if policies regarding benefits were to continue unchanged . It is therefore essential to reduce net debt and debt servicing costs before the costs of population ageing start to rise significantly so that sufficient room for manoeuvre can be created and an excessive deficit avoided .
Tämän vuoksi ikääntymiseen liittyvät eläke -, terveydenhuolto - ja pitkäaikaishoitomenot kasvavat huomattavasti suhteessa BKT : hen , jos eläkkeiden maksuperusteet pysyvät ennallaan . Siksi on olennaisen tärkeää vähentää nettovelkaa ja velanhoitokustannuksia ennen kuin väestön ikääntymisestä aiheutuvat kustannukset alkavat kasvaa merkittävästi , jotta julkiselle taloudelle voidaan luoda riittävästi liikkumavaraa ja välttää liiallista alijäämää .
To address these challenges , Sweden reformed its pension system in 1999 .
Näihin haasteisiin vastatakseen Ruotsi uudisti eläkejärjestelmänsä vuonna 1999 .
As a result , the public pay-as-you-go pension scheme now works as a notional defined contribution system where pension benefits are automatically adjusted to changes in the contributions base and life expectancy .
Uudessa järjestelmässä rahastoimaton julkinen eläkejärjestelmä toimii maksuperusteisena järjestelmänä siten , että eläke-etuuksia automaattisesti mukautetaan vakuutusmaksuperusteen ja elinajanodotteen muutosten mukaan .
Consequently , the system should remain balanced with stable contribution rates despite the ageing of the population .
Siten järjestelmä todennäköisesti pysyy tasapainoisena ja eläkevakuutusmaksut pysyvät vakaina väestön ikääntymisestä huolimatta .
With individual benefits tightly linked to contributions , the new system also reduces tax distortions .
Kun henkilökohtaiset etuudet ovat tiukasti sidoksissa vakuutusmaksuihin , uusi järjestelmä myös vähentää verotuksen vääristymiä .
The system is complemented by a mandatory funded pillar and by a range of occupational pension arrangements , which will provide additional sources of retirement income .
Järjestelmään kuuluu lisäksi pakollisena osana rahastoiva osuus ja joukko työeläkejärjestelyjä , jotka toimivat eläketulon lisälähteenä .
Moreover , the implementation of further measures aimed at increasing labour force participation ( e.g. reducing the tax burden on low wage earners ) , is important , inter alia , for coping with an ageing population .
Lisäksi on tärkeää panna toimeen uudistuksia , joilla pyritään parantamaan työvoimaosuutta ( esim . kevennetään pienituloisten verotaakkaa ) , jotta selviydytään mm .
3 Exchange rate developments
väestön ikääntymisen vaikutuksista . 3
During the reference period from May 2000 to April 2002 the Swedish krona did not participate in ERM II ( see Table 9a ) .
Tarkastelujakson aikana toukokuusta 2000 huhtikuuhun 2002 Ruotsin kruunu ei ollut mukana ERM II : ssa ( ks . taulukko 9a ) .