natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spain : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Espanja : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( b ) Yksityisen kulutuksen deflaattori BKT : n deflaattori Tuottajahinnat Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator GDP deflator Producer prices Related indicators Real GDP growth Output gap ( p.pt s ) Unemployment rate (%) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Import price deflator Exchange rate appreciation ( c ) Broad monetary aggregate ( M3H )( d ) Stock prices House prices 6.7 .
yks . ) Työttömyysaste (%) Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous Työn tuottavuus , koko kansantalous Tuontihintojen deflaattori Valuuttakurssin vahvistuminen ( c ) Lavean rahan määrä ( M3H ) ( d ) Osakkeiden hinnat Asuntojen hinnat 6,7 .
1996 1997 ( a ) 3.6 3.4 3.4 3.1 1.7 2.3 - 2.1 22.2 2.9 3.8 0.8 2.4 0.9 7.8 22.1 1.9 2.0 1.7 2.5 2.2 1.3 3.4 - 1.5 20.8 1.9 2.7 0.8 4.1 - 4.5 3.0 52.7 1.3
1996 1997 ( a ) 3,6 3,4 3,4 3,1 1,7 2,3 - 2,1 22,2 2,9 3,8 0,8 2,4 0,9 7,8 22,1 1,9 2,0 1,7 2,5 2,2 1,3 3,4 - 1,5 20,8 1,9 2,7 0,8 4,1 - 4,5 3,0 52,7 1,3
Spain : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Espanja : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
Table 4 Spain : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 .
General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of public investment expenditure ( b ) General government gross debt Reference value Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations . ( a ) European Commission projections .
Espanja : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (-) ilman julkisia investointimenoja ( b ) Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo
Spain : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Espanja : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 80 70 60 50 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 80 70 60 50 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 15 10 5 0 - 5 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Growth / interest rate differential Stock-flow adjustment Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 15 10 5 0 - 5 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Velkakannan korjauserä Koko muutos
Spain : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( a ) ( years ) Composition by maturity ( b ) (% of total ) Short-term ( c ) ( < 1 year) Medium-term (1-5 years) Long-term (> 5 years ) 1990 44.8 96.6 3.4 94.1 1.0 65.7 32.4 1.9 1991 45.5 96.0 4.0 87.6 1.4 62.8 31.6 5.6 1992 48.0 93.3 6.7 86.5 1.8 60.5 26.4 13.0 1993 60.0 91.5 8.5 72.0 3.0 43.7 34.9 21.5 1994 62.6 90.8 9.2 80.7 3.0 41.7 33.6 24.7 1995 65.5 90.7 9.3 78.4 3.1 42.1 29.6 28.3 1996 1997 70.1 68.8 91.1 8.9 80.0 3.1 41.0 29.7 29.3 90.4 9.6 78.5 3.7 30.6 37.2 32.1
Espanja : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 44,8 96,6 3,4 94,1 1,0 65,7 32,4 1,9 1991 45,5 96,0 4,0 87,6 1,4 62,8 31,6 5,6 1992 48,0 93,3 6,7 86,5 1,8 60,5 26,4 13,0 1993 60,0 91,5 8,5 72,0 3,0 43,7 34,9 21,5 1994 62,6 90,8 9,2 80,7 3,0 41,7 33,6 24,7 1995 65,5 90,7 9,3 78,4 3,1 42,1 29,6 28,3 1996 1997 70,1 68,8 91,1 8,9 80,0 3,1 41,0 29,7 29,3 90,4 9,6 78,5 3,7 30,6 37,2 32,1 Kokonaisvelka (% BKT : stä ) Valuuttajakauma (% kok .
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
velasta ) Lyhytaikainen ( c ) ( alle vuoden ) Keskipitkä ( 1 - 5 vuotta ) Pitkäaikainen ( yli 5 vuotta ) Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
Only those domestic currency securities that are recorded in the centralised book-entry system .
Vain arvopaperikeskukseen rekisteröidyt kotimaanvaluutan määräiset arvo-osuudet .
Domestic currency securities that are recorded in the centralised book-entry system , foreign currency securities and assumed debt ;
Arvopaperikeskukseen rekisteröidyt kotimaanvaluutan määräiset arvo-osuudet , ulkomaanvaluutan määräiset arvo-osuudet ja oletettu velka ;
overall , these represent between 70 % ( 1992 ) and 81 % ( 1997 ) of the total debt .
näiden osuus on yhteensä 70 % ( 1992 ) - 81 % ( 1997 ) kokonaisvelasta .
Spain : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Espanja : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( b ) Annual changes and underlying factors Cyclical factors 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Non-cyclical factors Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Suhdannetekijät 3 2 1 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Ei-suhdannetekijät Kokonaismuutos
Spain : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 50 45 40 35 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Espanja : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot Tulot 50 45 40 35 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Spain : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Espanja : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
Spain : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) Constant overall balance 70 Constant primary balance Balanced budget
Espanja : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( prosentteina BKT : stä ) Muuttumaton rahoitusjäämä 70 Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 67.4% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of - 2.2% of GDP or the primary balance of 2.1% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
Näissä kolmessa skenaariossa oletetaan , että velkasuhde vuonna 1998 on ennustetun mukainen eli 67,4 % ja että koko rahoitusjäämä , - 2,2 % BKT : stä , tai perusjäämä , 2,1 % BKT : stä , pidetään muuttumattomana tarkastelujakson aikana , tai vaihtoehtoisesti , että budjetit ovat tasapainoisia vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 1998 of 2.9% as estimated by the Commission ; an inflation rate of 2 %;
Laskelmissa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuonna 1998 on komission arvioima 2,9 % ja inflaatiovauhti on 2 %.
Spain : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 19.8 2000 23.5 2010 25.9 2020 30.7 2030 41.0
Espanja : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 19,8 2000 23,5 2010 25,9 2020 2030 30,7 41,0
( a ) Spain : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Espanja : Valuuttakurssin vakaus ( 1.3.1996 - 27.2.1998 )
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) ERMin keskuskursseista (%) suhteessa ( a ) Belgian frangiin Tanskan kruunuun Saksan markkaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Italian liiraan Alankomaiden guldeniin Itävallan šillinkiin Portugalin escudoon Suomen markkaan
Yes 19 June 1989 No
Kyllä 19.6.1989 Ei
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Spanish peseta Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 3.7 4.4 2.9 3.8 1.3 3.6 2.2 2.9 1.6 2.3 1.4 2.0 0.8 1.6 0.5 1.1
( b ) Espanjan pesetan valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 3,7 4,4 8/96 2,9 3,8 11/96 1,3 3,6 2/97 2,2 2,9 5/97 1,6 2,3 8/97 1,4 2,0 11/97 0,8 1,6 2/98 0,5 1,1
Chart 6 Spanish peseta : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
Kuvio 6 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) ESP / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 ESP / NLG Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 ESP / DKK
Espanjan peseta : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) ESP / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 ESP / DKK ESP / DEM ESP / FRF ESP / IEP
ESP / IEP ESP / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
ESP / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 ESP / NLG
Table 9 Spanish peseta : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ;
Taulukko 9 .
February 1998 compared with different benchmark periods ) Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations .
Espanjan peseta : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . Average Jan 87-Feb 98 - 5.1 - 3.8 - 12.1
Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi 0,3 - 1,6 - 27,8
Average 1987 3.5 2.2 - 12.4 0.3 - 1.6 - 27.8
Keskiarvo 1/1987 - 2/1998 - 5,1 - 3,8 - 12,1 Keskiarvo 1987 3,5 2,2 - 12,4
Spain : External developments ( as a percentage of GDP )
Espanja : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
Current account plus new capital account ( b ) Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services ) ( d ) Imports ( goods and services ) ( e )
Vaihtotase ja uusi pääomatase Ulkomainen nettosaatava (+) tai nettovelka (-)( c ) Vienti ( tavarat ja palvelut ) ( d ) Tuonti ( tavarat ja palvelut ) ( e ) ( b )
1996 1997 ( a ) 1.3 1.4 - 18.0 .
1996 1997 ( a ) 1,3 1,4 - 18,0 .
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in national exports of goods was 71.0% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 71,0 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in national imports of goods was 66.3% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 66,3 %;
Spain : Long-term interest rates ( percentages )
Espanja : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 8,7 9,1
Nov 97 6.0 -
11/97 6,0 -
Dec 97 5.6 -
12/97 5,6 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.4 6.3 7.8
1/98 5,4 -
( a ) Spain : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 16 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Espanja : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 16 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Spain : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ;
( b ) Espanja : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 6 Kuluttajahintainflaation ero
FRANCE Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in France was 1.2% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
RANSKA Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Ranskassa oli 1,2 % eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
Seen over the past two years , HICP inflation in France has been low and has fallen to a level which is generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Ranskassa on ollut hidas ja se on hidastunut tasolle , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in France , as measured on the basis of the CPI , has followed a downward trend since the early 1990s .
Taaksepäin katsoen Ranskan kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on hidastunut 1990-luvun alusta lähtien .
Since 1993 inflation has been close to or below 2 % ( see Chart 1 ) .
Vuoden 1993 jälkeen inflaatio on ollut 2 prosentin paikkeilla tai sitä hitaampi ( kuvio 1 ) .
This experience of low inflation reflects a number of important policy choices , in particular the continued orientation of monetary policy towards exchange rate and price stability within the framework of the ERM .
Hitaaseen inflaatioon ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan suuntaaminen edelleen valuuttakurssi - ja hintavakaustavoitteen saavuttamiseen ERMissä .
Recent adjustments in fiscal policy , together with some structural measures aimed at increasing product market competition , especially in formerly sheltered sectors , have reinforced the low inflation climate .
Viimeaikaiset finanssipolitiikan tarkistukset sekä eräät toimenpiteet hyödykemarkkinakilpailun lisäämiseksi erityisesti aiemmin suojelluilla sektoreilla ovat tukeneet suotuisaa inflaatiokehitystä .
Notably , a negative output gap emerged in the context of the 1993 recession ( see Table 2 ) .
Tästä on esimerkkinä erityisesti vuoden 1993 laman yhteydessä syntynyt negatiivinen tuotantokuilu ( taulukko 2 ) .
Since 1994 economic growth has recovered , but this has not been sufficient to eliminate the output gap .
Talouskasvu on alkanut elpyä vuodesta 1994 lähtien , mutta kasvu ei ole ollut niin nopeaa , että tuotantokuilu olisi sulkeutunut .
Against this background , growth in unit labour costs has been moderate since 1994 .
Näin ollen yksikkötyökustannusten nousu on ollut maltillista vuodesta 1994 lähtien .
Moreover , the broadly stable effective exchange rate during the 1990s has helped to keep growth in import prices subdued .
Lisäksi se , että efektiivinen valuuttakurssi on ollut yleisesti ottaen vakaa 1990-luvulla , on osaltaan pitänyt tuontihintojen nousun vaimeana .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing to ‰ % and there are no signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on hidastunut 0,5 prosenttiin , eikä taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella ole merkkejä välittömistä hintojen nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest rates of generally well below 2 % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuosina 1998 ja 1999 olisi yleensä selvästi alle 2 prosentin ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with a narrowing of the output gap .
Tällä ajanjaksolla hintojen vakauteen kohdistuva riskitekijä on tuotantokuilun supistuminen .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in France to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevan ympäristön ylläpitäminen riippuu Ranskassa mm . siitä , miten finanssipolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current high rate of unemployment in France .
Hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävän kansallisen politiikan tehostaminen tulee olemaan yhtä tärkeää , ottaen huomioon Ranskan nykyinen korkea työttömyysaste .
Fiscal developments In the reference year 1997 the deficit ratio was 3.0% , i.e. at the level of the 3 % reference value , and the debt ratio was 58.0% , i.e. just below the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen oli 3,0 % eli täsmälleen 3 prosentin viitearvon mukainen , ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 58,0 % eli hieman alle 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 1.1 percentage points and the debt ratio has increased by 2.3 percentage points .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin alijäämäsuhde pieneni 1,1 ja velkasuhde kasvoi 2,3 prosenttiyksikköä .
In 1998 the deficit ratio is forecast to decrease to 2.9% of GDP , while the debt ratio is projected to increase marginally to 58.1% .
Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 2,9 prosenttiin ja velkasuhteen arvioidaan suurenevan hieman , eli 58,1 prosenttiin .
In 1996 and 1997 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP by 1.5 percentage points and 0.2 percentage points respectively ( see Table 4 ) .
Vuonna 1996 alijäämäsuhde oli 1,5 prosenttiyksikköä suurempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen ja vuonna 1997 se oli 0,2 prosenttiyksikköä suurempi ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the French debt-to-GDP ratio increased by 22.5 percentage points ( see Chart 2a ) .
Vuosina 1990 - 1997 Ranskan velkasuhde suureni 22,5 prosenttiyksikköä ( taulukko 2a ) .
As is shown in greater detail in Chart 2b , the 123
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , keskeisimmät tekijät velkasuhteen kehityksessä olivat toisaalta vuosina 1992 - 1996 kirjatut perusalijäämät ja toisaalta BKT : n kasvu -
main factors underlying the evolution of the debt ratio were , on the one hand , primary deficits recorded in the years 1992-96 and , on the other , the debtincreasing effects of a negative growth / interest rate differential over the whole period .
vauhdin ja koron negatiivisen erotuksen velkaa kasvattava vaikutus koko jakson aikana .
Stock-flow adjustments played a relatively minor role , albeit increasing debt in most years .
« Velkakannan korjauserillä » oli suhteellisen vähäinen osuus , joskin ne useimpina vuosina lisäsivät velan määrää .
Only in 1997 did the primary balance again show a small surplus , thereby marginally curbing the growth of the debt ratio .
Perusjäämä tuli lievästi ylijäämäiseksi vasta vuonna 1997 , jolloin se jarrutti hieman velkasuhteen kasvua .
The patterns observed thus far during the 1990s may be seen as indicative of the risks to the debt ratio which can arise when the lasting effects of an unfavourable growth / interest rate differential are not counteracted by primary surpluses .
1990-luvun tähänastinen kehitys kuvastaa niitä riskejä , joita velkasuhteelle voi aiheutua , kun perusylijäämät eivät kompensoi epäsuotuisan BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotuksen pysyviä vaikutuksia .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has remained at relatively high levels since the early 1990s ( though decreasing ) , while the average maturity has remained broadly stable ( see Table 5 ) .
Ranskan kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus on ollut suhteellisen suuri , joskin pienenevä , 1990luvun alkuvuosista saakka , mutta velan keskimääräinen maturiteetti on ollut jokseenkin muuttumaton ( taulukko 5 ) .
With regard to 1997 , the proportion of debt with a short-term residual maturity is still relatively high , and , taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are relatively sensitive to changes in interest rates .
Vuonna 1997 lyhytmaturiteettisen velan osuus oli edelleen suhteellisen suuri , ja kun otetaan huomioon velkasuhteen nykyinen koko , julkisen talouden rahoitusasema on suhteellisen herkkä korkojen muutoksille .
On the other hand , the proportion of foreign currency debt in France is low and most is in ECU and may eventually be redenominated in euro ;
Toisaalta valuuttamääräisen velan osuus Ranskassa on pieni ja suurin osa siitä on ecumääräistä ja muutettaneen siksi aikanaan euromääräiseksi .
hence , fiscal balances are relatively insensitive to changes in exchange rates . During the 1990s a pattern of first deteriorating and subsequently improving outturns was observed in the deficit-toGDP ratio .
Valuuttakurssimuutoksilla on sen vuoksi suhteellisen vähäinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan . Alijäämäsuhde kehittyi 1990-luvulla siten , että se ensin heikentyi ja myöhemmin kohentui .
Starting from a ratio of 1.6% in 1990 , the deficit increased sharply to reach a peak of 5.8% in 1994 ;
Alijäämäsuhde suureni 1,6 prosentista vuonna 1990 huomattavasti eli 5,8 prosenttiin vuonna 1994 ;
since then , the deficit has declined year by year to stand at 3.0% in 1997 ( see Chart 3a ) .
sen jälkeen alijäämä pieneni vuosi vuodelta , ja vuonna 1997 se oli 3,0 % ( kuvio 3a ) .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors played a dominant role in increasing the deficit ratio in 1991 and 1993 , and in checking its increase in 1994 .
Kuten käy ilmi kuviosta 3b , jossa kuvataan alijäämän muutoksia , suhdannetekijöillä oli keskeinen alijäämää kasvattava vaikutus vuosina 1991 ja 1993 ja keskeinen alijäämän kasvua hillitsevä vaikutus vuonna 1994 .
Thereafter , mainly noncyclical factors contributed to the reduction in deficits .
Sen jälkeen alijäämän pienenemiseen vaikuttivat pääasiassa « ei-suhdannetekijät » .
However , these non-cyclical 124 improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
Rahoitusjäämän « suhdanteista puhdistettu » kohentuminen voi heijastaa pysyvää , « rakenteellista » kehitystä kohti tasapainoisempaa julkisen talouden rahoitusasemaa ja / tai erilaisia tilapäisesti vaikuttavia toimenpiteitä .
Evidence available suggests that measures with a temporary effect played a deficit-reducing role in 1997 , amounting to 0.6% of GDP .
siihen , että tällaisilla tilapäisillä tekijöillä oli vuonna 1997 alijäämää pienentävä vaikutus , joka oli 0,6 % BKT : stä .
As they were mainly of a self-reversing nature , compensating measures already included in the 1998 budget will need to yield their expected results and , in addition , compensating measures will need to be taken in later years when the self-reversing effects unwind .
Koska toimet olivat luonteeltaan « itsensä kumoavia » , jo vuoden 1998 budjettiin sisältyvien kompensoivien toimien on toteuduttava odotetulla tavalla ja niitä on toteutettava myöhempinä vuosinakin , kun itsensä kumoavien toimien vaikutukset toteutuvat .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose sharply between 1990 and 1993 .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuvion 4 avulla todeta , että julkisen talouden menojen suhde BKT : hen suureni huomattavasti vuosina 1990 - 1993 .