natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator GDP deflator Producer prices ( c ) Related indicators Real GDP growth Output gap ( p.pt s ) Unemployment rate (%) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Import price deflator Exchange rate appreciation ( d ) Broad monetary aggregate ( M3H )( e ) Stock prices House prices 13.4 .
yks . ) Työttömyysaste (%) Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous Työn tuottavuus , koko kansantalous Tuontihintojen deflaattori Valuuttakurssin vahvistuminen ( d ) Lavean rahan määrä ( M3H ) ( e ) Osakkeiden hinnat Asuntojen hinnat 13,4 .
1996 3.1 3.3 3.1 2.8 4.2 3.6 - 2.0 7.3 2.9 5.7 2.7 0.3 - 0.4 7.5 15.6 1.6 1997 ( a ) 2.2 2.4 2.2 2.9 1.9 3.8 - 1.3 6.7 2.8 4.8 1.9 - 0.3 - 2.0 8.1 56.9 3.6
1996 1997 ( a ) 3,1 3,3 3,1 2,8 4,2 3,6 - 2,0 7,3 2,9 5,7 2,7 0,3 - 0,4 7,5 15,6 1,6 2,2 2,4 2,2 2,9 1,9 3,8 - 1,3 6,7 2,8 4,8 1,9 - 0,3 - 2,0 8,1 56,9 3,6
Portugal : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Portugali : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
( a ) Recent trends in consumer price inflation Sep 97 National consumer price index ( CPI ) Annual percentage change Change in the average of latest 3 months from previous 3 months , annualised rate , seasonally adjusted ( a ) Change in the average of latest 6 months from previous 6 months , annualised rate , seasonally adjusted ( a ) Source : National non-harmonised data .
( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys 9/97 10/97 11/97 12/97 1/98 ( b ) Kansallinen kuluttajahintaindeksi ( KHI ) Vuotuinen prosenttimuutos Viimeisten 3 kk : n ja niitä edeltäneiden 3 kk : n keskiarvon prosenttimuutos vuositasolle korotettuna ja kausivaihtelut tasoitettuna ( a ) Viimeisten 6 kk : n ja niitä edeltäneiden 6 kk : n keskiarvon prosenttimuutos vuositasolle korotettuna ja kausivaihtelut tasoitettuna ( a ) Lähde : Kansalliset yhdenmukaistamattomat tiedot .
( a ) CPI excluding seasonal items .
( a ) Kausiluontoisista hyödykkeistä puhdistettu KHI .
( b ) New index ; no seasonally adjusted data available .
( b ) Uusi indeksi , kausivaihtelusta puhdistettua tietoa ei ole saatavilla .
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF .
( a ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF .
Portugal : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Portugali : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä )
Portugal : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Portugali : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 68 66 64 62 60 58 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 68 66 64 62 60 58 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Portugal : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( a ) ( years ) Composition by maturity ( b ) (% of total ) Short-term ( c ) ( < 1 year) Medium-term (1-5 years) Long-term (> 5 years ) 1990 65.3 90.0 10.0 86.8 3.5 47.7 15.3 37.0 1991 67.3 92.9 7.1 85.3 3.6 38.9 36.3 24.8 1992 60.1 93.0 7.0 90.5 3.6 35.6 58.4 6.0 1993 63.1 88.3 11.7 83.3 3.5 33.5 54.5 12.0 1994 63.8 84.7 15.3 79.3 3.0 36.0 47.1 16.9 1995 65.9 81.7 18.3 78.2 3.0 38.5 39.1 22.4 1996 1997 65.0 62.0 81.2 18.8 75.3 3.2 42.1 31.5 26.3 .
Taulukko 5 . Portugali : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet 1990 65,3 90,0 10,0 86,8 3,5 47,7 15,3 37,0 1991 67,3 92,9 7,1 85,3 3,6 38,9 36,3 24,8 1992 60,1 93,0 7,0 90,5 3,6 35,6 58,4 6,0 1993 63,1 88,3 11,7 83,3 3,5 33,5 54,5 12,0 1994 63,8 84,7 15,3 79,3 3,0 36,0 47,1 16,9 1995 65,9 81,7 18,3 78,2 3,0 38,5 39,1 22,4 1996 1997 65,0 62,0 81,2 18,8 75,3 3,2 42,1 31,5 26,3 .
Domestic currency debt only .
Vain kotimaanvaluutan määräinen velka .
An average maturity of five years is assumed for savings certificates , which represent between 14.3% ( 1994 ) and 7.7% ( 1990 ) of total debt .
Talletustodistusten keskimääräiseksi maturiteetiksi on oletettu 5 vuotta ; talletustodistusten osuus kokonaisvelasta oli 14,3 % ( 1994 ) - 7,7 % ( 1990 ) .
State debt excluding coins and domestic bank loans , which represents between 87.1% ( 1991 ) and 96.3% ( 1994 ) of the general government gross debt .
Valtionvelka ilman metallirahaa ja kotimaisia pankkivelkoja . Tämän velan osuus on 87,1 % ( 1991 ) - 96,3 % ( 1994 ) julkisen talouden kokonaisvelasta .
Savings certificates are classified as short-term debt .
Talletustodistukset luokitellaan lyhytaikaisiksi veloiksi .
1990-93 domestic currency debt only .
1990 - 93 vain kotimaanvaluutan määräinen velka .
( c ) Including savings certificates .
( c ) Sisältää talletustodistukset .
Portugal : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Portugali : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( b ) Annual changes and underlying factors Cyclical factors 4 2 0 - 2 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Non-cyclical factors Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Suhdannetekijät 4 2 0 - 2 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Ei-suhdannetekijät Kokonaismuutos
Portugal : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 45 40 35 30 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Portugali : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot Tulot 45 40 35 30 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
Portugal : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Portugali : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
Portugal : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 19.5 2000 20.9 2010 22.0 2020 25.3 2030 33.5
Portugali : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 19,5 2000 20,9 2010 22,0 2020 25,3 2030 33,5
( a ) Portugal : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Portugali : Valuuttakurssin vakaus ( 1.3.1996 - 27.2.1998 )
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Finnish markka Yes 6 April 1992 No
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) ERMin keskuskursseista (%) suhteessa ( a ) Belgian frangiin Tanskan kruunuun Saksan markkaan Espanjan pesetaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Italian liiraan Alankomaiden guldeniin Itävallan šillinkiin Suomen markkaan 2,8 2,8 2,9 1,7 3,5 3,0 3,0 2,5 2,9 1,2
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Portuguese escudo Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 2.0 4.1 1.3 3.8 1.5 3.8 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 1.8 3.1 2.0 2.7 1.7 2.5 1.1 1.8 0.4 1.4
( b ) Portugalin escudon valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 2,0 4,1 8/96 1,3 3,8 11/96 1,5 3,8 2/97 1,8 3,1 5/97 2,0 2,7 8/97 1,7 2,5 11/97 1,1 1,8 2/98 0,4 1,4
Chart 5 Portuguese escudo : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
Kuvio 5 .
percentages ; 1 March 1996 to 27 February 1998 ) PTE / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 PTE / DKK PTE / DEM PTE / ESP PTE / FRF
Portugalin escudo : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) PTE / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 PTE / DKK PTE / DEM PTE / ESP PTE / FRF
PTE / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
PTE / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
Portuguese escudo : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ; percentage deviations ;
Portugalin escudo : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations . Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi 11,8 . - 55,9
Average Jan 87-Feb 98 7.7 . - 6.2
Keskiarvo 1/1987 - 2/1998 7,7 .
Average 1987 26.8 . - 16.3
- 6,2 Keskiarvo 1987 26,8 .
Portugal : External developments ( as a percentage of GDP )
Portugali : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
Current account plus new capital account ( b ) Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services ) ( d ) Imports ( goods and services ) ( e )
Vaihtotase ja uusi pääomatase Ulkomainen nettosaatava (+) tai nettovelka (-)( c ) Vienti ( tavarat ja palvelut )( d ) Tuonti ( tavarat ja palvelut )( e ) ( b )
1996 1997 ( a ) - 1.4 - 2.0 10.6 9.9 43.9 45.7 55.7 59.2
1996 1997 ( a ) - 1,4 - 2,0 10,6 9,9 43,9 45,7 55,7 59,2
( c ) International investment position ( IIP ) as defined by the IMF ( see Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , or the close st possible substitute .
( c ) IMF : n määritelmän mukainen ulkomainen velka-asema ( international investment position , IIP , ks . Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) tai lähin mahdollinen vastine .
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 80.0% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 80,0 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 75.7% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 75,7 %;
Portugal : Long-term interest rates ( percentages )
Portugali : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 8,6 9,1
( a ) Portugal : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 16 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Portugali : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 16 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Portugal : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 12 9 6 3 0 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Portugali : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 12 9 6 3 0 - 3 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Kuluttajahintainflaation ero
FINLAND Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Finland was 1.3% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
SUOMI Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Suomessa oli 1,3 % eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
In 1996 average HICP inflation was 1.1% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 1,1 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in Finland has been at levels which are generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Suomessa on pysytellyt tasolla , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Finland , as measured on the basis of the CPI , has followed a downward trend since the early 1990s , with the rate having stood close to , or well below , 2 % since 1993 ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Suomen kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on hidastunut 1990-luvun alusta lähtien , ja vuodesta 1993 lähtien inflaatiovauhti on pysytellyt 2 prosentin paikkeilla tai selvästi sitä hitaampana ( kuvio 1 ) .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the shift in monetary policy towards the primary objective of price stability .
Inflaation hidastumiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan suuntaaminen ensisijaisen hintavakauden tavoitteen saavuttamiseen .
Since 1993 this objective has been enshrined in a target of around 2 % for the underlying rate of consumer price inflation and it has most recently been pursued within the framework of the ERM .
Vuodesta 1993 tämä tavoite on ilmaistu noin 2 prosentin pohjainflaatiotavoitteena , johon on viime aikoina pyritty ERMissä .
This general orientation has been supported by , inter alia , adjustments in fiscal policy and enhanced competition in formerly protected sectors of the economy , linked also to Finland s accession to the EU in 1995 .
Tätä yleislinjaa ovat tukeneet mm . finanssipolitiikan sopeutus ja kilpailun tehostuminen aiemmin suojatuilla sektoreilla , mikä liittyi myös Suomen EU-jäsenyyteen vuonna 1995 .
Measures have also been taken to increase the flexibility of the economy , including the labour markets .
On myös ryhdytty toimenpiteisiin talouden ja työmarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi .
In addition , the macroeconomic environment has contributed significantly to containing upward pressure on prices .
Kokonaistaloudellinen ympäristö on lisäksi merkittävästi hillinnyt hintojen nousupaineita .
In particular , in the context of the dramatic fall in output between 1990 and 1993 , a large negative output gap emerged ( see Table 2 ) .
Tästä on esimerkkinä erityisesti se , että tuotannon supistuttua jyrkästi vuosina 1990 - 1993 syntyi suuri negatiivinen tuotantokuilu ( taulukko 2 ) .
Since 1994 a robust recovery has been under way and the output gap has narrowed .
Vuodesta 1994 talous on elpynyt voimakkaasti ja tuotantokuilu on kaventunut .
Against this background , growth in compensation per employee picked up in 1994-95 .
Näin ollen työntekijää kohden laskettavien palkkakustannusten kasvu kiihtyi vuosina 1994 - 1995 .
Cuts in employers social security contributions in conjunction with strong growth in labour productivity have contributed to the subdued rise in unit labour costs ;
Työnantajien sosiaaliturvamaksujen pienennykset ja työn tuottavuuden voimakas kasvu ovat osaltaan vaikuttaneet siihen , että yksikkötyökustannusten nousu on pysynyt vaimeana ;
import prices have remained broadly stable in recent years , thereby also helping to keep inflationary pressures under control .
tuontihintojen kehitys on ollut yleisesti ottaen vakaa viime vuosina , mikä myös on hillinnyt inflaatiopaineita .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been increasing slightly towards 2 % and there are some signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on hieman kiihtynyt kohti 2 : ta prosenttia , ja taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella on joitakin merkkejä hintojen välittömistä nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest a rate of 2-2‰ % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuosina 1998 ja 1999 olisi 2 - 2,5 % ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with capacity constraints and trends in asset prices .
Tänä ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuvia riskitekijöitä ovat tuotantokapeikot ja varallisuushintojen kehitys .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Finland to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevan ympäristön ylläpitäminen riippuu Suomessa mm . siitä , miten finanssipolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current high rate of unemployment in Finland .
Hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävän kansallisen politiikan tehostaminen tulee olemaan yhtä tärkeää , ottaen huomioon Suomen nykyinen korkea työttömyysaste .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government deficit ratio was 0.9% , i.e. well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 55.8% , i.e. below the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen oli 0,9 % eli selvästi alle 3 prosentin viitearvon , ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 55,8 % eli alle 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 2.4 percentage points and the debt ratio has decreased by 1.8 percentage points .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin alijäämäsuhde pieneni 2,4 prosenttiyksikköä ja velkasuhde 1,8 prosenttiyksikköä .
In 1998 a surplus of 0.3% of GDP is 231 expected , while the debt ratio is projected to decrease to 53.6% .
Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan muuttuvan 0,3 prosentin ylijäämäksi suhteessa BKT : hen ja velkasuhteen pienenevän 53,6 prosenttiin . Vuonna 1996 alijäämäsuhde oli suurempi kuin julkisten
Whereas in 1996 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP , in 1997 it was below it ( see Table 4 ) .
investointimenojen suhde BKT : hen ; vuonna 1997 se oli pienempi ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Finnish debt-to-GDP ratio increased by 41.3 percentage points ;
Vuosina 1990 - 1997 Suomen velkasuhde suureni 41,3 prosenttiyksikköä .
initially the situation of Finland s government finances deteriorated sharply , and the debt ratio rose from 14.5% of GDP in 1990 to 59.6% in 1994 .
Suomen julkisen talouden tilanne huononi ensin nopeasti , ja vuodesta 1990 velkasuhde kasvoi 14,5 prosentista 59,6 prosenttiin vuonna 1994 .
Thereafter , the debt ratio declined to 55.8% ( see Chart 2a ) .
Sen jälkeen velkasuhde pieneni 55,8 prosenttiin ( kuvio 2a ) .
As is shown in greater detail in Chart 2b , in the early 1990s both an unfavourable growth and interest rate environment , reflecting a fall in Finland s GDP of 13 % over three years , and a deteriorating primary balance played a role in increasing government debt .
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , 1990-luvun alussa velan kasvuun vaikuttivat sekä heikkenevä perusjäämä että epäsuotuisa talouskasvu - ja korkokehitys , joka oli seurausta Suomen BKT : n 13 prosentin laskusta kolmen vuoden kuluessa .
However , as is reflected in the so-called stock-flow adjustment item of public debt , the financial support granted to the banking sector and the revaluation of foreign currency denominated government debt after the sizable depreciation of the Finnish markka between 1991 and 1993 had the strongest impact .
Kuten julkisen velan « velkakannan korjauserä » osoittaa , voimakkain vaikutus oli kuitenkin pankkituella ja valuuttamääräisen velan arvon nousulla Suomen markan heikennyttyä merkittävästi vuosina 1991 - 1993 .
Having reached a balanced position in 1995 , the primary surplus started to increase thereafter , thereby compensating for the debt-increasing effects resulting from the macroeconomic environment and further stock-flow adjustments in 1997 .
Perusjäämä saavutti tasapainotilan vuonna 1995 , minkä jälkeen se alkoi kasvaa ja siten kompensoida kokonaistaloudellisten tekijöiden ja vuonna 1997 kirjattujen uusien velkakannan korjauserien velkaa kasvattavia vaikutuksia .
The pattern observed thus far during the 1990s is an illustration of the powerful effects which exceptional events combined with a strong deterioration in the macroeconomic environment can have on the debt ratio , particularly if the primary balance does not improve promptly so as to counterbalance such effects .
1990luvun kehitys kuvastaa , miten poikkeukselliset tapahtumat yhdessä kokonaistalouden syvän heikkenemisen kanssa voivat vaikuttaa voimakkaasti velkasuhteeseen erityisesti jos perusjäämä ei kasva nopeasti ja kompensoi tällaisia vaikutuksia .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has tended to increase during the 1990s , while the average maturity has remained broadly stable ( see Table 5 ) .
Suomen kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus on kasvanut 1990-luvulla , joskin velan keskimääräinen maturiteetti on pysynyt jokseenkin ennallaan ( taulukko 5 ) .
With regard to 1997 , the proportion of gross debt with a short-term residual maturity is noticeable .
Vuonna 1997 lyhytmaturiteettisen velan osuus bruttovelasta oli edelleen huomattava .
However , since short-term debt in Finland is matched by liquid short-term assets , the 232 sensitivity of the government fiscal balance to changes in interest rates is significantly reduced .
Koska Suomella on lyhytaikaisen velan vastineeksi likvidejä lyhytaikaisia saamisia , koron muutoksilla ei ole merkittävää vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan .
On the other hand , the proportion of foreign currency debt is high ( although decreasing more recently ) , rendering fiscal balances in principle sensitive to changes in exchange rates , although part of this debt may eventually be redenominated in euro .
Toisaalta suuri osa julkisesta velasta ( tosin osuus on viime aikoina pienentynyt ) on valuuttamääräistä , mistä syystä julkisen talouden rahoitusasema on periaatteessa herkkä valuuttakurssimuutoksille , joskin osa velasta tullee aikanaan muuttumaan euromääräiseksi .
During the 1990s a pattern of first sharply deteriorating and subsequently improving outturns can be observed in the deficit-toGDP ratio .
Alijäämäsuhde kehittyi 1990-luvulla siten , että ensin se heikkeni huomattavasti ja myö -
Starting from a surplus of 5.4% of GDP in 1990 , a deficit emerged in 1991 and increased quickly to reach a peak of 8.0% in 1993 ;
Julkisen talouden ylijäämän suhde BKT : hen oli 5,4 % vuonna 1990 . Vuonna 1991 ylijäämän tilalle tuli alijäämä , joka kasvoi nopeasti ja oli suurimmillaan 8,0 % BKT : stä vuonna 1993 .
since then , the deficit has declined year by year to stand at 0.9% in 1997 ( see Chart 3a ) .
Tämän jälkeen alijäämä pieneni vuosi vuodelta , ja vuonna 1997 se oli 0,9 % ( kuvio 3a ) .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors dominated the increase in the deficit until 1993 and its decrease thereafter .
Kuten käy ilmi kuviosta 3b , jossa kuvataan alijäämän muutoksia , suhdannetekijöillä oli keskeinen alijäämää kasvattava vaikutus vuoteen 1993 asti ja supistava vaikutus sen jälkeen .