natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where data on floating rate debt are not available these items are classified according to their residual maturity .
Jos vaihtuvakorkoisista veloista ei ole vastaavia tietoja , erät on luokiteltu niiden jäljellä olevan maturiteetin mukaan .
( c ) Including short-term debt and debt linked to short-term interest rates .
( c ) Sisältää lyhytaikaiset velat ja lyhyisiin korkoihin sidotut velat .
Germany : General government surplus (+) / deficit (-) ( as a percentage of GDP )
Saksa : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 0 - 1 - 2 - 3 - 4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Cyclical factors 1.5 1.0 0.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Non-cyclical factors Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Suhdannetekijät 1.5 1.0 0.5 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Ei-suhdannetekijät Kokonaismuutos
Germany : General government expenditure and receipts ( as a percentage of GDP ) Total expenditure 52 50 48 46 44 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Total current receipts
Saksa : Julkisen talouden menot ja tulot ( prosentteina BKT : stä ) Menot 52 50 48 46 44 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Tulot
Germany : General government budgetary position ( as a percentage of GDP )
Saksa : Julkisen talouden tulot ja menot ( prosentteina BKT : stä )
( a ) A negative sign indicates that the government deficit is higher than investment expenditure . 83
Negatiivinen luku tarkoittaa , että julkisen talouden alijäämä on suurempi kuin investointimenot .
Germany : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( as a percentage of GDP ) Constant overall balance Constant primary balance Balanced budget
Saksa : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( prosentteina BKT : stä ) Muuttumaton rahoitusjäämä Muuttumaton perusjäämä Budjettitasapaino
55 1998 1999 Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations .
55 1998 1999 Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) ja EMIn laskelmat .
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 61.2% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of - 2.5% of GDP or the primary balance of 1.2% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
Huom . Näissä kolmessa skenaariossa oletetaan , että velkasuhde vuonna 1998 on ennustetun mukainen eli 61,2 % ja että koko rahoitusjäämä , - 2,5 % BKT : stä , tai perusjäämä , 1,2 % BKT : stä , pidetään muuttumattomana tarkastelujakson aikana , tai vaihtoehtoisesti , että budjetit ovat tasapainoisia vuodesta 1999 eteenpäin .
Germany : Projections of elderly dependency ratio 1990 ( a ) Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 21.7 2000 23.8 2010 30.3 2020 35.4 2030 49.2
Saksa : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 ( a ) Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 21,7 2000 23,8 2010 30,3 2020 2030 35,4 49,2
( a ) Western Germany .
( a ) Länsi-Saksa . 83
84 III Exchange rate developments Table 8
III Valuuttakurssikehitys Taulukko 8 .
( a ) Germany : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Saksa : Valuuttakurssin vakaus ( 1.3.1996 - 27.2.1998 )
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from central rates in the ERM grid (%) against ( a ) Belgian franc Danish krone Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) ERMin keskuskursseista (%) suhteessa ( a ) Belgian frangiin Tanskan kruunuun Espanjan pesetaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Italian liiraan Alankomaiden guldeniin Itävallan šillinkiin Portugalin escudoon Suomen markkaan
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Deutsche Mark Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 - 0.2 - 0.2 - 0.1 - 0.1 - 0.1 - 0.1 - 0.0 - 0.0
( b ) Saksan markan valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 - 0,2 8/96 - 0,2 11/96 - 0,1 2/97 - 0,1 5/97 - 0,1 8/97 - 0,1 11/97 - 0,0 2/98 - 0,0
( a ) Not applicable .
( a ) Ei sovellettavissa .
( b ) Differential of three-month interbank interest rates against a weighted average of interest rates in Belgium , Germany , France , the Netherlands and Austria , in percentage points .
( b ) Kolmen kuukauden rahamarkkinakorkojen ero Belgian , Saksan , Ranskan , Alankomaiden ja Itävallan korkojen painotettuun keskiarvoon prosenttiyksikköinä .
Chart 6 Deutsche Mark : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
Kuvio 6 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) DEM / BEF DEM / DKK DEM / ESP DEM / FRF DEM / IEP 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1
Saksan markka : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) DEM / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 DEM / DKK DEM / ESP DEM / FRF DEM / IEP
DEM / ITL
DEM / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2
15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1
1996 Q3
Deutsche Mark : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ; percentage deviations ;
Saksan markka : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
February 1998 compared with different benchmark periods ) Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations .
Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi 1,8 4,2 24,1
Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) . Average Jan 87-Feb 98 3.2 1.2 4.1
Huom . Positiivinen luku tarkoittaa valuutan vahvistumista , negatiivinen sen heikkenemistä .
86 Table 10
Taulukko 10 .
Germany : External developments ( as a percentage of GDP )
Saksa : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
Current account plus new capital account Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services )( d ) Imports ( goods and services ) ( e )
Vaihtotase ja uusi pääomatase Ulkomainen nettosaatava (+) tai nettovelka (-)( c ) Vienti ( tavarat ja palvelut )( d ) Tuonti ( tavarat ja palvelut )( e )
1996 1997 ( a ) - 0.6 - 0.1 4.1 .
1996 1997 ( a ) - 0,6 - 0,1 4,1 .
Western Germany up to 1990 , unified Germany thereafter .
Länsi-Saksa vuoteen 1990 asti , sen jälkeen yhdistynyt Saksa .
( c ) International investment position ( IIP ) as defined by the IMF ( see Balance of Payments Yearbook , Part 1 , 1994 ) , or the closest possible substitute .
( c ) IMF : n määritelmän mukainen ulkomainen velka-asema ( international investment position , IIP , ks . Balance of Payments Yearbook , Part I , 1994 ) tai lähin mahdollinen vastine .
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 56.4% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 56,4 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 55.1% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 55,1 %;
Germany : Long-term interest rates ( percentages )
Saksa : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 6,2 9,1
Nov 97 5.6 -
11/97 5,6 -
Dec 97 5.3 -
12/97 5,3 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.1 5.6 7.8
1/98 5,1 -
( a ) Germany : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Saksa : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Germany : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ; in percentage points ) Long-term interest rate differential 2
( b ) Saksa : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 2 Kuluttajahintainflaation ero
- 1 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ;
- 1 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Lähde : Korot , Euroopan komissio ( jos tietoja ei ole ollut saatavissa , on käytetty kaikkein vertailukelpoisimpia tietoja ) ;
* Weighted average of data for Belgium , Germany , France , the Netherlands and Austria . 88
* Belgian , Saksan , Ranskan , Alankomaiden ja Itävallan tietojen painotettu keskiarvo .
GREECE Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Greece was 5.2% , i.e. considerably above the reference value of 2.7% .
KREIKKA Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Kreikassa oli 5,2 % eli huomattavasti 2,7 prosentin viitearvoa nopeampi .
In 1996 average HICP inflation was 7.9% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 7,9 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in Greece has been significantly reduced without , as yet , having reached a level generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Kreikassa on hidastunut merkittävästi saavuttamatta kuitenkaan vielä tasoa , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , a clear trend towards lower rates of inflation in Greece has been discernible since the early 1990s .
Taaksepäin katsoen Kreikassa on ollut havaittavissa selvä inflaation hidastumissuuntaus 1990-luvun alusta lähtien .
Consumer price inflation , as measured on the basis of the CPI , decreased steadily from above 20 % in 1990 to 5‰ % in 1997 ( see Chart 1 ) .
Kuluttajahintainflaatio ( kuluttajahintaindeksillä mitattuna ) on vähentynyt tasaisesti yli 20 prosentista vuonna 1990 5,5 prosenttiin vuonna 1997 ( kuvio 1 ) .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the progressive tightening of monetary policy since the turn of the decade with a view to reducing rates of inflation .
Inflaation hidastumiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan progressiivinen kiristäminen vuosikymmenen vaihteesta inflaation hillitsemiseksi .
Initially , policy-makers sought to achieve the inflation target via an exchange rate policy which did not fully accommodate inflation differentials relative to Greece s main trading partners ;
Aluksi inflaatiotavoitteeseen pyrittiin harjoittamalla valuuttakurssipolitiikkaa , jossa ei täysin myötäilty eroja Kreikan tärkeimpien kauppakumppaneiden inflaatioon ;
since 1995 the authorities have linked the Greek drachma closely to the ECU .
vuodesta 1995 viranomaiset ovat kytkeneet Kreikan drakman tiiviisti ecuun .
The reduction in inflation has been supported both by adjustments in fiscal policy which aim , inter alia , at broadening the tax base and combating tax evasion , as well as by structural changes in the labour market and the liberalisation of financial markets .
Inflaatiovauhdin hidastumista ovat tukeneet finanssipolitiikan muutokset , joilla pyritään mm . veropohjan laajentamiseen ja veronkierron estämiseen , työmarkkinoiden rakenteelliset muutokset ja rahoitusmarkkinoiden vapautuminen .
In particular , in the context of the recession in 1993 , a negative output gap emerged ( see Table 2 ) .
Tästä on esimerkkinä erityisesti negatiivisen tuotantokuilun syntyminen laman yhteydessä vuonna 1993 ( taulukko 2 ) .
Since 1996 economic growth has recovered and the output gap has narrowed .
Vuoden 1996 jälkeen talouskasvu on elpynyt ja tuotantokuilu supistunut .
Against this background , both growth in compensation per employee and growth in unit labour costs decelerated but still grew at over 10 % per annum on average until 1995 ;
Näin ollen sekä työntekijää kohden laskettavien palkkakustannusten että yksikkötyökustannusten kasvu hidastuivat jatkuen silti yli 10 % keskimääräistä vuosivauhtia vuoteen 1995 asti .
in 1997 growth in unit labour costs was reduced to 7‰ %.
Vuonna 1997 yksikkötyökustannusten kasvu hidastui 7,5 prosenttiin .
Increases in import prices have been curbed from above 13 % in 1990 to below 3 % in 1997 .
Tuontihintojen nousua on hillitty yli 13 prosentista vuonna 1990 alle 3 prosenttiin vuonna 1997 .
A reduction in inflationary tendencies is also indicated by other relevant measures of inflation ( see Table 2 ) .
Inflaation laantumista osoittavat myös muut inflaatioindikaattorit ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing to 4.4% ( see Table 3a ) .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on hidastunut 4,4 prosenttiin ( taulukko 3a ) .
Most forecasts of inflation suggest a rate of around 4‰ % for 1998 and 3‰ % for 1999 ( see Table 3b ) .
Useimpien inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuonna 1998 olisi 4,5 prosentin paikkeilla ja vuonna 1999 3,5 % ( taulukko 3b ) .
Upside risks over this period are associated with wage growth .
Tänä ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuva riskitekijä on palkkakustannusten nousu .
7 Looking further ahead , creating an environment conducive to price stability relates in Greece to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
1 Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevan ympäristön ylläpitäminen riippuu Kreikassa mm . siitä , miten finanssipolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
it will be equally important to strengthen national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current high rate of unemployment in Greece .
Hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävän kansallisen politiikan tehostaminen tulee olemaan yhtä tärkeää , ottaen huomioon Kreikan nykyinen korkea työttömyysaste .
Fiscal developments In the reference year 1997 the general government deficit ratio was 4.0% , i.e. above the 3 % reference value , and the debt ratio was 108.7% , i.e. far above the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen oli 4,0 % eli yli 3 prosentin viitearvon , ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 108,7 % eli paljon yli 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 3.5 percentage points and the 7 An adjustment plan which accompanies the entry of the drachma to the ERM effective from 16 March 1998 seeks to limit any associated inflationary risks .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin alijäämäsuhde pieneni 3,5 ja velkasuhde 2,9 prosenttiyksikköä . Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 2,2 prosenttiin ja velkasuhteen
debt ratio by 2.9 percentage points . In 1998 the deficit ratio is forecast to decrease to 2.2% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 107.7% .
Sopeutusohjelmalla , joka liittyy drakman ERMjäsenyyteen 16.3.1998 alkaen , pyritään hillitsemään palkkoihin liittyviä inflaatioriskejä . 88
In 1996 and 1997 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment expenditure to GDP by 4.5 percentage points and 0.7 percentage point respectively ( see Table 4 ) .
Vuonna 1996 alijäämäsuhde oli 4,5 prosenttiyksikköä suurempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen ja vuonna 1997 se oli 0,7 prosenttiyksikköä suurempi ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Greek debt-to-GDP ratio increased by 18.6 percentage points ;
Vuosina 1990 - 1997 Kreikan velkasuhde suureni 18,6 prosenttiyksikköä .
initially the ratio tended to rise continuously , from 90.1% in 1990 to 111.6% in 1993 , to broadly stabilise thereafter , decreasing to 108.7% in 1997 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 2.9 percentage points since the latest peak in 1996 .
Ensin velkasuhde suureni jatkuvasti vuonna 1990 todetusta 90,1 prosentista 111,6 prosenttiin vuonna 1993 , minkä jälkeen kasvu tasoittui ja velkasuhde pieneni 108,7 prosenttiin vuonna 1997 ( kuvio 2a ) , joten velkasuhde pieneni viimeisestä , vuoden 1996 huippuarvosta 2,9 prosenttiyksikköä .
As is shown in greater detail in Chart 2b , in the early 1990s the strongest factor underlying the increase in the ratio , notably in 1993 , came from the so-called stock-flow adjustment item of public debt , reflecting the adverse effects of the depreciation of the Greek drachma and of consolidation operations .
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , 1990-luvun alussa , erityisesti vuonna 1993 , velkasuhteen kasvun keskeisin tekijä oli julkiseen velkaan sisältyvä « velkakannan korjauserä » , joka johtui Kreikan drakman heikkenemisen ja julkisen talouden vakauttamistoimien negatiivisista vaikutuksista .
By contrast , since 1994 the primary balance has recorded a surplus , thus outweighing the sizable impact of further stock-flow adjustments .
Vuodesta 1994 perusjäämä on kuitenkin ollut positiivinen , mikä on kompensoinut seuraavista « velkakannan korjauseristä » aiheutunutta suurehkoa velan kasvua .
The patterns observed in the early 1990s may be seen as indicative of the risks to public finances which can arise when special factors exert upward pressures on the debt which are only partly compensated by equivalent primary surpluses .
1990-luvun alun kehitys kuvastaa riskejä , joita julkiseen talouteen voi syntyä , kun erikoistekijät aiheuttavat velan kasvupaineita , joita pystytään vain osittain kompensoimaan vastaavilla perusylijäämillä .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term maturity has been decreasing from the high levels of the early 1990s , which is a development in the right direction .
Kreikan kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus , joka vielä 1990-luvun alkuvuosina oli suuri , on pienentynyt , mikä on kehitystä oikeaan suuntaan .
With respect to 1997 , the proportion of debt with a short-term maturity is still noticeable , and , taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are relatively sensitive to changes in interest rates .
Lyhytmaturiteettisen velan osuus koko velasta oli vuonna 1997 edelleen huomattava , ja kun otetaan huomioon velkasuhteen nykyinen koko , julkisen talouden rahoitusasema on suhteellisen herkkä koron muutoksille .
In addition , the proportion of foreign currency debt in Greece is relatively high and fiscal balances are sensitive to changes in exchange rates . During the 1990s a pattern of first adverse and subsequently improving outturns can 90
Lisäksi valuuttamääräisen velan osuus on suhteellisen suuri , minkä takia rahoitusasema on herkkä valuuttakurssimuutoksille .
be observed in the deficit-to-GDP ratio .
Alijäämäsuhde kehittyi 1990-luvulla siten , että se heikkeni ensin ja koheni myöhemmin .
Starting from a ratio of 16.1% of GDP in 1990 , the deficit declined to 11.5% in 1991 , but increased again in the following two years to stand at 13.8% in 1993 .
Vuodesta 1990 alijäämäsuhde pieneni ensin 16,1 prosentista 11,5 prosenttiin vuonna 1991 , mutta suureni jälleen seuraavana kahtena vuotena ja oli 13,8 % vuonna 1993 .
Since then , the deficit has declined year by year to stand at 4.0% in 1997 As is shown in Chart 3a , it has been reduced over four consecutive years by a total of 9.8 percentage points .
vuosi vuodelta ja oli 4,0 % vuonna 1997 . Kuvio 3a osoittaa , miten alijäämä pieneni neljänä peräkkäisenä vuotena yhteensä 9,8 prosenttiyksikköä .
Although the deficit ratio has declined substantially and continuously , it has not reached a level close to the reference value of 3 % of GDP in 1997 .
Vaikka alijäämäsuhde on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti , se ei ole vuonna 1997 saavuttanut tasoa , joka on lähellä 3 prosentin viitearvoa .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors played a major role only in 1993 .
Kuten käy ilmi kuviosta 3b , jossa kuvataan alijäämän muutoksia , suhdannetekijöillä oli merkittävä vaikutus vain vuonna 1993 .
Evidence available suggests that such measures with a temporary effect reduced the deficit ratio by 0.2 percentage point in 1997 , compared with 0.3 percentage point in 1996 .
Käytettävissä olevat taustatiedot viittaavat siihen , että tällaiset tilapäiset tekijät pienensivät alijäämäsuhdetta 0,2 % BKT : stä vuonna 1997 ja 0,3 % BKT : stä vuonna 1996 .
As they were mainly of a one-off nature , the compensating measures already introduced in the 1998 budget will need to yield their expected results in 1998 in order to keep fiscal balances on the planned path .
Koska kyseessä olivat pääasiassa « kertaluonteiset » toimet , jo vuoden 1998 budjettiin sisältyvien kompensoivien toimien on toteuduttava odotetulla tavalla vuonna 1998 , jotta julkisen talouden rahoitusaseman tasapainottuminen saataisiin pysymään suunnitellulla uralla .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio , after declining in 1991 , showed an upward movement until 1993 , mainly reflecting a steep increase in interest payments ( see Table 6 ) as a result of a surge in debt .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuvion 4 avulla todeta , että julkisen talouden menojen suhde BKT : hen pieneni vuonna 1991 , minkä jälkeen se suureni vuoteen 1993 asti pääasiassa velan nopeasta kasvusta aiheutuneen korkomenojen huomattavan nousun takia ( taulukko 6 ) .
Since 1995 a downward trend in the total expenditure ratio has been discernible , mainly reflecting lower interest payments and a reduction in net capital expenditure .
Vuoden 1995 jälkeen menojen suhde BKT : hen on pienenevä , mikä johtuu pääasiassa siitä , että korkomenot ovat pienemmät ja myös pääomamenot ovat vähentyneet .
Overall the expenditure ratio in 1997 was more than 6 percentage points lower than at the beginning of the 1990s , reflecting in particular a sharp reduction in net capital expenditure and also some reductions in all other main expenditure categories in relation to GDP .
Vuonna 1997 menojen suhde BKT : hen oli yli 6 prosenttiyksikköä pienempi kuin 1990-luvun alussa , mikä johtui erityisesti julkisten investointien jyrkästä supistumisesta mutta myös jonkinasteisesta pienenemisestä kaikissa muissakin menoluokissa suhteessa BKT : hen .
Given this pattern , a balanced continuation of the downward trend of total expenditure to GDP would appear to require greater adjustments in expenditure items other than capital expenditure .
Nämä seikat huomioon ottaen menojen tasapainoisen vähenemisen jatkuminen suhteessa BKT : hen näyttäisi edellyttävän suurempia tarkistuksia kaikkiin menoeriin paitsi pääomamenoihin . Julkisen talouden tulot suhteessa BKT : hen olivat