natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The unemployment rate stabilised at just below 5.5% in the second half of 2000 , down from Table 11 around 6 % at the end of the previous year .
soittui . Työttömyysaste pysytteli hieman alle 5,5 prosentissa vuoden 2000 jälkipuoliskolla , kun se edellisen vuoden lopussa oli ollut noin 6 %.
After reaching a peak in February 2000 , primarily owing to the effect of bonuses , earnings growth decelerated in the months to July to an annual rate of 3.9% , before picking up again in the second half of the year to reach an annual rate of 4.4% at the end of 2000 .
Palkat nousivat eniten helmikuussa 2000 lähinnä bonusten vaikutusten vuoksi . Palkkojen nousu hidastui heinäkuuhun asti ulottuvalla ajanjaksolla , jolloin niiden vuotuinen nousuvauhti oli 3,9 %.
2 Unit labour costs decelerated , both as a result of slower growth in labour compensation and because productivity growth picked up in the course of 2000 , after having reached a low of 1 % in 1999 . Notwithstanding strong output growth and some evidence of capacity constraints , the RPIX inflation rate remained well below the 2.5% target throughout the year .
Vuoden jälkipuoliskolla palkkojen nousu kiihtyi jälleen , ja vuoden lopussa vuotuinen nousuvauhti oli 4,4 %. 2 Yksikkötyökustannukset laskivat , mihin olivat syynä sekä palkkakustannusten kasvun hidastuminen että tuottavuuden kasvun nopeutuminen vuonna 2000 .
Measured by the HICP , inflation fell from 1.3% in 1999 to 0.8% in 2000 .
Tuottavuuden kasvu oli vuonna 1999 alhaisimmillaan 1 %.
The slow growth of import 2 Wage growth is derived from data from national sources not included in Table 11 .
2 Palkkojen nousua koskevassa kohdassa viitataan sellaisiin kansallisiin tietoihin , jotka eivät sisälly taulukkoon 11 .
Macroeconomic indicators for the United Kingdom ( annual percentage changes , unless otherwise indicated )
Ison-Britannian talousindikaattorit ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei toisin mainita )
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2000 2000 2000 2000 Q1 Q2 Q3 Q4 Real GDP Contribution to real GDP growth : 1 ) Real domestic demand including stocks Net exports HICP Compensation per employee Unit labour costs , whole economy Import deflator ( goods and services ) Current plus new capital account (% of GDP ) Total employment Unemployment rate (% of labour force ) Fiscal balance (% of GDP ) 2 ) , 3 ) Consolidated gross debt (% of GDP ) 2 ) Three-month interest rate (% per annum ) 4 ) Ten-year government bond yield (% per annum ) 4 ) Exchange rate against the ECU or euro 4 ) , 5 ) 4.4 3.5 0.9 2.0 3.1 - 0.3 3.1 - 0.5 0.9 9.6 - 6.8 50.6 5.5 8.2 0.78 2.8 1.8 1.0 2.7 3.1 1.0 6.1 - 0.9 0.7 8.7 - 5.8 52.5 6.7 8.3 0.83 2.6 3.0 - 0.5 2.5 3.4 1.9 0.3 0.1 1.1 8.2 - 4.4 52.7 6.0 7.9 0.81 3.5 3.8 - 0.3 1.8 4.4 2.8 - 6.7 2.7 2.0 7.0 - 2.0 51.1 6.8 7.1 0.69 2.6 4.7 - 2.0 1.6 5.0 3.4 - 6.3 0.1 1.1 6.3 0.4 48.0 7.3 5.6 0.68 2.3 3.8 - 1.5 1.3 4.6 3.5 - 2.5 - 3.4 1.3 6.1 1.3 45.7 5.4 5.0 0.66 3.0 3.9 - 0.9 0.8 3.6 1.6 1.0 .
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2000 2000 2000 2000 I II III IV BKT : n määrä Vaikutus BKT : n määrän kasvuun : 1 ) Kotimainen kysyntä varastot mukaan lukien Nettovienti YKHI Työvoimakustannukset / työntekijä Yksikkötyökustannukset koko kansantaloudessa Tuonnin deflaattori ( tavarat ja palvelut ) Vaihtotase ja uusi pääomatase (% BKT : stä ) Työllisyys Työttömyysaste (% työvoimasta ) Julkisen talouden rahoitusasema (% BKT : stä ) 2 ) , 3 ) Konsolidoitu bruttovelka (% BKT : stä ) 2 ) 3 kk : n korko (% vuodessa ) 4 ) Valtion 10 vuoden joukkovelkakirjalainan tuotto (% vuodessa ) 4 ) Valuuttakurssi ecuun tai euroon nähden 4 ) , 5 ) 4,4 3,5 0,9 2,0 3,1 - 0,3 3,1 - 0,5 0,9 9,6 - 6,8 50,6 5,5 8,2 0,78 2,8 1,8 1,0 2,7 3,1 1,0 6,1 - 0,9 0,7 8,7 - 5,8 52,5 6,7 8,3 0,83 2,6 3,0 - 0,5 2,5 3,4 1,9 0,3 0,1 1,1 8,2 - 4,4 52,7 6,0 7,9 0,81 3,5 3,8 - 0,3 1,8 4,4 2,8 - 6,7 2,7 2,0 7,0 - 2,0 51,1 6,8 7,1 0,69 2,6 4,7 - 2,0 1,6 5,0 3,4 - 6,3 0,1 1,1 6,3 0,4 48,0 7,3 5,6 0,68 2,3 3,8 - 1,5 1,3 4,6 3,5 - 2,5 - 3,4 1,3 6,1 1,3 45,7 5,4 5,0 0,66 3,0 3,9 - 0,9 0,8 3,6 1,6 1,0 .
General government surplus (+) / deficit (-) .
Julkisen talouden ylijäämä (+)/ alijäämä (-) .
Inflation differentials between the non-participating EU countries and the euro area HICP inflation differentials between the four non-euro area EU Member States and the euro area average ranged from - 1.6 to + 0.5 percentage points in 2000 .
Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden ja euroalueen väliset inflaatioerot Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden ja euroalueen YKHI-inflaatioiden erot vaihtelivat -- 1,6 : stä 0,5 prosenttiyksikköön vuonna 2000 .
In the two ERM II countries , Denmark and Greece , inflation was somewhat higher than the euro area average , but the spreads remained relatively small when compared with those of the 1990s .
ERM II : een osallistuvissa Tanskassa ja Kreikassa inflaatio oli hiukan nopeampaa kuin euroalueella keskimäärin , mutta erot olivat suhteellisen pieniä verrattuna vastaaviin inflaatioeroihin 1990-luvulla .
They were also small when compared with the inflation spreads within the euro area .
Näiden maiden inflaatioerot olivat myös pieniä verrattuna euroalueen sisäisiin inflaatioeroihin .
Sweden and the United Kingdom experienced low inflation rates in 2000 , despite strong output growth in recent years ;
Ruotsissa ja Isossa-Britanniassa inflaatio oli hidas vuonna 2000 , vaikka tuotanto on kasvanut voimakkaasti molemmissa maissa viime vuosina .
HICP inflation in both these countries was below that of the best performing euro area Member State .
Niiden YKHI-inflaatio on ollut hitaampaa kuin missään euroalueen maassa .
When looking at the components of HICP inflation , it is found that the relative inflation performance of the four countries vis-à-vis the euro area was very different for industry and services .
YKHIn eriä tarkasteltaessa voidaan havaita , että euroalueen ulkopuolisissa maissa teollisuustuotteiden ja palveluiden hintakehitys on ollut hyvin erilainen kuin euroalueella .
In all four non-euro area countries , HICP inflation for industrial products ( excluding energy and food ) was lower than in the euro area .
Kaikissa euroalueen ulkopuolisissa maissa teollisuustuotteiden hintojen YKHI-inflaatio ( laskettuna ilman energian ja elintarvikkeiden hintoja ) oli hitaampi kuin euroalueella .
In the case of the United Kingdom , HICP inflation in industry was more than 4 percentage points below that of the euro area .
Isossa-Britanniassa tehdasteollisuustuotteiden hintojen YKHI-inflaatio oli yli 4 prosenttiyksikköä hitaampi kuin euroalueella .
HICP inflation for services , however , was higher in the non-participating EU countries than in the euro area , with the exception of Sweden .
Muissa euroalueen ulkopuolisissa maissa kuin Ruotsissa palveluiden hintojen inflaatio sitä vastoin oli nopeampi kuin euroalueella .
The highest inflation rate for services was recorded in Denmark , where it stood almost 2 percentage points above that of the euro area .
Palveluiden hintojen inflaatio oli nopein Tanskassa , jossa se oli melkein 2 prosenttiyksikköä nopeampi kuin euroalueella .
This common pattern of relatively low HICP inflation in industry and higher inflation in services , as compared with the euro area , seems to be at least partly related to deviating exchange rate movements and labour cost
Teollisuustuotteiden verrattain hidas ja palveluiden verrattain nopea inflaatio euroalueen ulkopuolisissa maissa näyttää osittain johtuneen siitä , että näiden maiden valuuttakurssien ja työvoimakustannusten kehitys on vuonna 2000 ollut erilainen kuin euroalueella ( ks .
Inflation indicators relative to the euro area ( spread of annual growth rates vis-à-vis euro area growth rates in 2000 in percentage points )
Inflaatioerot euroalueen ulkopuolisten EU-maiden ja euroalueen välillä eri indikaattorien mukaan ( vuotuisten kasvuvauhtien ero prosenttiyksikköinä vuonna 2000 )
HICP total HICP industry effective depreciation import deflator HICP services compensation per employee unit labour costs 4 2 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 - 16 Greece Denmark Sweden United Kingdom 4 2 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 - 16
Koko YKHI YKHI / teollisuus Efektiivinen heikkeneminen Tuonnin deflaattori YKHI / palvelut Työvoimakustannukset / työntekijä Yksikkötyökustannukset 4 2 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 - 16 Kreikka Tanska Ruotsi Iso-Britannia 4 2 0 - 2 - 4 - 6 - 8 - 10 - 12 - 14 - 16
Sources : Eurostat , ECB calculations and estimates .
Huom .
« Effective depreciation » is defined as the inverse of the change in the effective exchange rate .
« Efektiivinen heikkeneminen » on efektiivisen valuuttakurssin muutos käänteisenä .
All variables refer to annual averages .
Kaikki muuttujat perustuvat vuosikeskiarvioihin .
Import deflator , compensation per employee and unit labour costs refer to the average of the first three quarters of 2000 for Denmark and are based on ECB annual growth estimates for the euro area .
Tanskan tiedot tuonnin deflaattorista , työvoimakustannuksista / työntekijä ja yksikkötyökustannuksista perustuvat vuoden 2000 kolmen ensimmäisen neljänneksen tietoihin ja EKP : n arvioimaan euroalueen vuotuiseen kasvuvauhtiin .
For Sweden , compensation per employee is defined as wages and salaries per employee and unit labour costs are equal to unit wage and salary costs .
Ruotsin työvoimakustannukset / työntekijä on määritelty työntekijää kohti lasketuksi palkaksi ja yksikkötyökustannukset ovat yhtä kuin yksikköpalkkakustannukset .
developments in 2000 ( see chart above ) . A number of other country-specific factors , not depicted in the chart , are also likely to have played a role , such as rises in prices of public services in Denmark or developments in indirect taxes in Greece .
maakohtaiset tekijät , joita ei ole esitetty kuviossa . Näitä ovat julkisten palvelujen hintojen nousu Tanskassa ja välillisen verotuksen kehitys Kreikassa .
The annual average nominal effective exchange rates of non-participating EU countries did not depreciate as markedly as that of the euro area ;
Euroalueen ulkopuolisten EU-maiden valuuttojen nimelliset efektiiviset valuuttakurssit eivät keskimäärin heikentyneet vuositasolla niin merkittävästi kuin euron vastaava kurssi ;
in the case of the United Kingdom , the annual average nominal effective exchange rate appreciated in 2000 .
Englannin punnan nimellinen efektiivinen valuuttakurssi jopa vahvistui vuonna 2000 .
For the two ERM II countries , this less marked depreciation was the result of differences in their trade patterns by comparison with the euro area .
ERM II : een kuuluvien Tanskan kruunun ja Kreikan drakman nimelliset efektiiviset valuuttakurssit eivät heikentyneet yhtä paljon kuin euron vastaava kurssi , koska näiden maiden ulkomaankaupan rakenne poikkeaa euroalueen ulkomaankaupan rakenteesta .
For Sweden and the United Kingdom , there was an additional effect from the appreciation of the respective bilateral exchange rates of the krona and the pound sterling vis-à-vis the euro .
Ruotsin kruunun ja Englannin punnan efektiiviset valuuttakurssit eivät myöskään heikentyneet yhtä paljon kuin euron vastaava kurssi , mihin vaikutti lisäksi kruunun ja punnan kahdenvälisten eurokurssien vahvistuminen .
Stronger currencies were generally reflected in lower import price inflation , affecting both input costs and competition in output markets for tradeable products .
Euroalueen ulkopuolisten maiden valuuttojen suhteellisen vahvuuden ansiosta näiden maiden tuontihintainflaatio oli euroaluetta hitaampi , mikä vaikutti tuotantopanosten hintoihin ja kilpailuun lopputuotteiden markkinoilla .
In the case of the United Kingdom , the import deflator rose in 2000 by 7.2 percentage points less than that of the euro area .
Isossa-Britanniassa tuonnin deflaattori kasvoi 7,2 prosenttiyksikköä vähemmän kuin euroalueella vuonna 2000 .
The relative strength of the pound sterling has therefore contributed significantly to the more favourable inflation performance of the United Kingdom in industrial goods .
Punnan suhteellinen vahvuus on siten vaikuttanut merkittävästi siihen , että teollisuustuotteiden hintojen inflaatio on ollut Isossa-Britanniassa hitaampi kuin euroalueella .
By contrast , the rise in compensation per employee and unit labour costs was greater in all four countries than in the euro area .
Sitä vastoin työntekijää kohden laskettavat palkkakustannukset ja yksikkötyökustannukset nousivat euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa enemmän kuin euroalueella .
This is likely to have contributed to the comparatively high HICP inflation for services of these countries .
Tämä on todennäköisesti vaikuttanut palveluiden hintojen verrattain nopeaan inflaatioon näissä maissa .
Sweden is the exception in this case , as it combined low HICP inflation for services of just 1 % with an increase in compensation per employee and in unit labour costs above that of the euro area average .
Ruotsi on kuitenkin poikkeus , koska palveluiden hintojen inflaatio oli vain 1 %, vaikka työntekijää kohden lasketut palkkakustannukset ja yksikkötyökustannukset kasvoivat enemmän kuin euroalueella keskimäärin .
The explanation for this can be found primarily in the price-dampening effects of liberalisation in the public utilities sector .
Tämä johtuu pääasiassa siitä , että yleishyödyllisiä julkisia laitoksia koskevan sääntelyn purkaminen on hidastanut hintojen nousua .
To summarise , all four non-participating EU countries appear to have experienced externally generated and more domestically generated inflationary pressures than the euro area in 2000 .
Yhteenvetona voidaan todeta , että euroalueen ulkopuolisissa EU-maissa inflaatiopaineet ovat johtuneet pikemminkin kotimaisista kuin ulkoisista tekijöistä vuonna 2000 .
Certainly in the United Kingdom , the appreciation of the pound sterling and the concomitant fall in consumer prices for industrial goods were critical in keeping HICP inflation at the lowest level among the EU Member States .
Isossa-Britanniassa punnan vahvistuminen ja siihen liittyvä teollisuustuotteiden kuluttajahintojen lasku olivat merkittäviä tekijöitä siinä , että Ison-Britannian YKHI-inflaatio oli EU-maiden hitaimpia .
In Sweden , low services price inflation , related to the liberalisation process in the public utilities sector , contributed significantly to the environment of price stability .
Ruotsissa palveluiden hintojen hidas inflaatio , joka liittyi yleishyödyllisiä julkisia laitoksia koskevan sääntelyn purkamiseen , vaikutti merkittävästi hintavakauteen . Tanskassa ja Kreikassa palveluiden hintojen inflaatio oli nopeampi kuin euroalueella , mikä todennäköisesti johtui siitä , että niissä palkka - ja yksikkötyökustannukset nousivat enemmän kuin euroalueella .
Denmark and Greece had inflation rates above those of the euro area in the services sector , which was probably related to stronger increases in wage and unit labour costs .
Vaikka tuotanto kasvoi voimakkaasti ja kapasiteettirajoitteista oli nähtävissä joitakin merkkejä , RPIX-inflaatio oli selvästi hitaampi kuin 2,5 prosentin tavoite koko vuoden ajan .
prices as a result of the appreciation of the pound sterling vis-à-vis the euro may have contributed significantly to keeping inflation low ( see Box 8 ) .
Punnan vahvistuttua euroon nähden tuontihinnat nousivat hitaasti , mikä on voinut vaikuttaa merkittävästi siihen , että inflaatio pysyi hitaana ( ks . kehikko 8 ) .
Strong import price competition and lower export margins affected profit margins , particularly in the manufacturing sector .
Voimakas kilpailu tuontihinnoissa ja alentuneet vientimarginaalit vaikuttivat voittomarginaaleihin erityisesti tehdasteollisuudessa .
The net rate of return of manufacturing companies in the third quarter is estimated to have been at its lowest level since 1993 .
Arvioiden mukaan tehdasteollisuusyritysten nettotuotot olivat kolmannella neljänneksellä pienimmillään sitten vuoden 1993 .
The general government budget surplus as a percentage of GDP is estimated to have remained at 1.3% in 2000 , approximately the same as in 1999 ( excluding receipts from UMTS licences ) .
BKT : hen suhteutetun julkisen talouden ylijäämä Isossa-Britanniassa oli arvioiden mukaan 1,3 % vuonna 2000 eli suurin piirtein sama kuin vuonna 1999 ( kolmannen sukupolven matkapuhelinten toimilupien myynnistä saatuja tuloja ei ole laskettu mukaan ) .
The update of the United Kingdom 's Convergence Programme , presented in December 2000 , projected a government budget in balance by 2002 , in line with the Government 's long-term fiscal targets .
Joulukuussa 2000 päivitetyn Ison-Britannian lähentymisohjelman mukaan julkisen rahoitusaseman arvioidaan olevan tasapainossa vuoteen 2002 mennessä , mikä on sopusoinnussa hallituksen pitkän aikavälin finanssipoliittisten tavoitteiden kanssa .
According to the Programme , there is a projected rise in spending , in particular for the Government 's priority areas of health , education and transport .
Lähentymisohjelman mukaan julkiset menot kasvavat erityisesti hallituksen tärkeimmiksi määrittämissä menoluokissa , joita ovat terveydenhoito , koulutus ja kuljetus .
Capital expenditure is expected to increase markedly as a result of the Government 's commitment to double its net investment as a proportion of GDP .
Pääomamenojen odotetaan kasvavan huomattavasti , koska hallitus on sitoutunut kaksinkertaistamaan BKT : hen suhteutetut nettoinvestoinnit .
The government debt ratio fell in 2000 to an estimated 41.0% of GDP from 45.7% in 1999 .
BKT : hen suhteutettu julkinen velka pieneni vuonna 2000 arvioiden mukaan 41,0 prosenttiin , kun se vuonna 1999 oli ollut
It is projected to fall to 36.5% by 2002 .
45,7 %. Julkisen velan ennustetaan pienenevän 36,5 prosenttiin vuoteen 2002 mennessä .
The Bank of England conducts monetary policy within a flexible exchange rate regime with an explicit inflation target , set by the United Kingdom Government at 2.5% . In 2000 , the repo rate was raised in January
Ison-Britannian keskuspankin valuuttakurssijärjestelmä on joustava , ja rahapolitiikkaa ohjataan eksplisiittisesti ilmaistun inflaatiotavoitteen avulla .
ECB -* Annual Report -* 2000 and February , on both occasions by 0.25 percentage point , amid concerns about future inflationary pressures , and was left unchanged at 6.0% throughout the rest of 2000 .
Hallitus on asettanut tavoitteeksi 2,5 prosentin inflaation . Vuonna 2000 repokorkoa nostettiin tammikuussa ja helmikuussa , kummallakin kerralla 0,25 prosenttiyksikköä .
In February 2001 , the Bank of England lowered its repo rate by 0.25 percentage point to 5.75% .
Repokorko pysyi 6,0 prosenttina koko vuoden 2000 lopun ajan . Helmikuussa 2001 keskuspankki laski repokorkoaan 0,25 prosenttiyksikköä 5,75 prosenttiin .
Short-term interest rates remained around 6.0% throughout 2000 , before falling to around 5.5% at the end of February 2001 , around 0.8 percentage point above euro area short-term rates .
Lyhyet korot pysyttelivät noin 6,0 prosentissa vuonna 2000 ja laskivat suunnilleen 5,5 prosenttiin helmikuun 2001 lopussa , jolloin ne olivat noin 0,8 prosenttiyksikköä euroalueen vastaavia korkoja korkeammat .
Long-term interest rates fell from around 5.8% at the beginning of 2000 to 4.8% at the end of February 2001 , which was around the same level as euro area rates .
Pitkät korot olivat vuoden 2000 alussa noin 5,8 % ja laskivat helmikuun 2001 loppuun mennessä 4,8 prosenttiin eli suurin piirtein samaan kuin euroalueella .
After having appreciated against the euro in late 1999 and during the first four months of 2000 , the pound sterling depreciated against the euro throughout May and June , from its strongest level of GBP 0.57 to GBP 0.63 .
Punta vahvistui euroon nähden vuoden 1999 lopussa ja vuoden 2000 neljänä ensimmäisenä kuukautena , ja vahvimmillaan punnan eurokurssi oli 0,57 . Toukokuussa ja kesäkuussa punnan eurokurssi heikkeni 0,63 : een .
From late June to the end of the year , the pound sterling rebounded strongly before losing ground to the euro .
Kesäkuun lopusta vuoden loppupuolelle punta vahvistui euroon nähden voimakkaasti , kunnes se taas heikkeni .
At the end of February 2001 , it stood at GBP 0.64 .
Helmikuun 2001 lopussa punnan eurokurssi oli 0,64 .
Our Lady 's Hospital for Sick Children , Ireland Designed by Eamonn Coleman .
Our Lady 's Hospital for Sick Children , Irlanti Eamonn Coleman , nimetön työ
Untitled
Luku V
Chapter V European , international and bilateral issues
Euroopan laajuinen , kansainvälinen ja kahdenvälinen yhteistyö
European issues 29 September 2000 , the ECB 's participation in meetings of the EPC has now been put on an equal legal footing with that of the Member States and the European Commission . As a participant in meetings both of the EFC and of the EPC , the ECB took part in the regular , ongoing work conducted in the context of the Community 's various economic policy procedures and multilateral surveillance exercises .
Eurooppa-suhteet Osallistuessaan sekä talous - ja rahoituskomitean että EU : n talouspoliittisen komitean kokouksiin EKP oli mukana säännöllisessä työskentelyssä , joka liittyi EU : n erilaisiin talouspoliittisiin menettelyihin ja monenväliseen valvontaan . EKP osallistui erityisesti talouspolitiikan yleislinjojen ( ns .
In particular , the ECB was involved in the preparation of the Broad Economic Policy Guidelines and the assessment of the Member States » stability and convergence programmes .
laajojen suuntaviivojen ) valmisteluun sekä jäsenvaltioiden vakaus - ja lähentymisohjelmien arviointiin . EKP antoi myös panoksensa useita eri kysymyksiä koskeviin keskusteluihin .
Furthermore , the ECB provided input into discussions on a number of issues , such as the impact of ageing populations on public finances , the contribution of public finances to growth and employment , and the development of structural performance indicators , on which work was mandated by the Lisbon Special European Council on employment , economic reform and social cohesion ( see below ) .
Näitä kysymyksiä olivat esimerkiksi väestön ikääntymisen vaikutus julkiseen talouteen , julkisen talouden osuus kasvun ja työllisyyden edistämisessä sekä rakenteellisten suoritusindikaattorien kehittäminen . Jälkimmäisistä päätettiin Lissabonissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston erityiskokouksessa , jonka aiheina olivat työllisyys , taloudelliset uudistukset ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ( ks .
2 The ECB has also continued to participate in the twice-yearly Macroeconomic Dialogue ( MED ) , which brings together representatives not only of the Member States , the European Commission , the ECB and the non-euro area central banks , but also of European employers » organisations and trade unions .
kohta 1.2 ) . 2 EKP on edelleen ottanut osaa kaksi kertaa vuodessa järjestettävään makrotaloudelliseen vuoropuheluun , johon osallistuvat EU : n jäsenvaltioiden , Euroopan komission , EKP : n ja euroalueen ulkopuolisten EU-maiden keskuspankkien edustajat ja näiden lisäksi myös työnantajien ja työntekijöiden järjestöjen edustajia .
In 2000 the MED continued to develop as a forum in which representatives of all the major actors which decide on or influence policy-making at the macroeconomic level can usefully exchange views , both on the economic outlook and on the policy challenges ahead .
Vuonna 2000 makrotaloudellinen vuoropuhelu kehittyi edelleen foorumina , jolla kaikki keskeisimmät makrotalouspolitiikasta päättävät ja siihen vaikuttavat tahot voivat vaihtaa mielipiteitään talousnäkymistä ja makrotalouspolitiikan tulevaisuuden haasteista .
From among the broad range of issues dealt with in European institutions and bodies in 2000 ,
Euroopan yhteisön toimielinten ja laitosten vuonna 2000 käsittelemistä lukuisista eri asioista on seuraavassa tarkasteltu muutamia , joilla on ollut erityistä merkitystä taloudelliselta ja institutionaaliselta kannalta .
In 2000 the ECB continued to maintain and develop its relations with the institutions and bodies of the European Community .
Vuonna 2000 EKP piti yllä ja kehitti edelleen suhteitaan Euroopan yhteisön toimielimiin ja laitoksiin .