natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stressing the need for sustained consolidation efforts over an extended period of time resulting in significant and persistent overall fiscal surpluses is indeed critical in the case of Italy , since the current high level of debt would otherwise impose a continuous burden on fiscal policy and the economy as a whole .
Italian tapauksessa onkin ehdottomasti korostettava sitä , että vakauttamistoimia olisi jatkettava pitkän aikaa ja niiden tulisi johtaa huomattavaan ja pysyvään rahoitusylijäämään , sillä muutoin nykyinen suuri velkamäärä on jatkuvasti finanssipolitiikan ja koko talouden taakkana .
As has been seen in the past , high levels of debt increase the 156 vulnerability of fiscal positions in unfavourable circumstances , thus heightening the risk of a serious worsening of public finances .
Kuten aiemmin on nähty , suuri velan määrä lisää julkisen talouden rahoitusaseman alttiutta epäsuotuisille olosuhteille , jolloin riski , että julkinen talous saattaa vakavasti heiketä , kasvaa .
In addition , there are future budgetary challenges to meet concerning budgetary procedures and the implications of demographic changes .
Lisäksi on varauduttava tuleviin budjetti - haasteisiin , jotka liittyvät budjetointimenettelyihin ja demografisiin muutoksiin .
As regards the first issue , new legislation and changes in procedures have been introduced since December 1996 in order to control cash payments and reduce the deposits with the Treasury ( conti di tesoreria ) of local authorities and other public bodies .
Budjetointiin liittyen Italiassa on joulukuussa 1996 säädetty uusia lakeja ja muutettu menettelytapoja , jotta voitaisiin rajoittaa kassamaksuja ja paikallisviranomaisten ja muiden julkisyhteisöjen talletuksia valtion kassaan (" conti di tesoreria ") .
These deposits , which represent readily available cash balances , declined from 7.1% of GDP at the end of 1996 to 4.1% at the end of 1997 , thus reducing risks for expenditure control .
Nämä talletukset , jotka ovat likvidejä , olivat 7,1 % BKT : stä vuoden 1996 lopussa ja pienenivät 4,1 prosenttiin vuoden 1997 lopussa , jolloin menojen kontrolloinnin riskit pienenivät .
This induced an increase in budget expenditure carryovers ( residui passivi ) from 7.0 to 8.7% of GDP .
Tällöin budjetin menopuolen siirtyvät erät (" residui passivi ") kasvoivat 7,0 prosentista 8,7 prosenttiin BKT : stä .
These amounts do not represent resources which are freely available for expenditure , as state budget expenditure on a cash basis cannot exceed the limit set by Parliament to be consistent with fiscal targets ( for 1998 cash authorisations amount to 32.3% of GDP ) .
Näitä varoja ei voi käyttää vapaasti menojen rahoittamiseen , sillä valtion kassaperusteiset menot eivät saa ylittää parlamentin asettamaa rajoitusta , jonka mukaan niiden tulee olla sopusoinnussa julkisen talouden tavoitteiden kanssa ( vuodeksi 1998 myönnetyt kassaoikeudet ovat 32,3 % BKT : stä ) .
Tight control of expenditure nevertheless requires further action .
Menojen tiukka kontrollointi edellyttää kuitenkin lisätoimia .
Regarding demographic changes , as is highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected and , in the context of an unfunded public pension system , public pension expenditure is projected to increase in terms of GDP , on the assumption that policies regarding benefits continue unchanged .
Kuten taulukosta 8 ilmenee , väestö ikääntyy merkittävästi vuodesta 2010 alkaen . Koska Italiassa on ei-rahastoiva eläkejärjestelmä , julkisten eläkemenojen ennustetaan kasvavan suhteessa BKT : hen jos eläkkeiden maksuperusteita ei muuteta .
Exchange rate developments The Italian lira , which had participated in the ERM from its inception on 13 March 1979 until 17 September 1992 , returned to the ERM on 25 November 1996 , i.e. it has participated in the ERM for around 15 months of the two-year reference period ( from March 1996 to February 1998 ) prior to the examination by the EMI ( see Table 9a ) .
Valuuttakurssikehitys Italian liira , joka oli osallistunut ERMiin sen alkamispäivästä 13.3.1979 lähtien 17.9.1992 saakka , palasi ERMiin 25.11.1996 , eli se on osallistunut ERMiin noin 15 kuukauden ajan kahden vuoden ( tarkastelujaksosta ( maaliskuusta 1996 helmikuuhun 1998 ) ennen EMIn arviointia ( taulukko 9a ) .
As mentioned above , Italian monetary policy has been geared towards the primary objective of price stability , most recently again within the ERM .
Kuten edellä todettiin , Italian rahapolitiikan ensisijainen tavoite on hintavakauden saavuttaminen , mihin on viime aikoina pyritty jälleen ERMissä .
At the beginning of the reference period , before it rejoined the ERM , the lira initially experienced a small and temporary setback in its strengthening trend , reaching a maximum downward deviation of 7.6% below its future central rate against one ERM currency in March 1996 .
Tarkastelujakson alussa , ennen liittymistään uudelleen ERMiin , liiran vahvistuvassa suunnassa oli pieni tilapäinen notkahdus , jolloin sen suurin poikkeama alaspäin maaliskuussa 1996 oli 7,6 % yhden tulevan ERM-keskuskurssinsa alapuolella .
Thereafter , it resumed its appreciation and tended towards its later central parities , moving for most of the time within a narrow range ( see Chart 6 ) .
Tämän jälkeen liira alkoi jälleen vahvistua ja lähentyä tulevia keskuskurssejaan , ja sen vaihtelut ovat olleet vähäisiä ( kuvio 6 ) .
Since joining the ERM in November 1996 the lira , benefiting from sizable short-term interest rate differentials vis - - vis most partner currencies , has normally traded close to its central rates against other ERM currencies ( see Chart 6 and Table 9a ) .
Liityttyään ERMiin marraskuussa 1996 Italian liira , etunaan suurehkot lyhyiden korkojen erot useimpiin ERM-maiden valuuttoihin nähden , on pysytellyt lähellä keskuskurssejaan muita ERM-valuuttoja vastaan ( kuvio 6 ja taulukko 9b ) .
On occasion the Italian lira traded outside a range close to its central rates vis - - vis several partner currencies .
Ajoittain Italian liiran kurssi suhteessa useisiin ERMvaluuttoihin on liikkunut keskuskurssiensa lähellä olevan välin ulkopuolella .
The maximum upward and downward deviations from central rates , on the basis of 10 business day moving averages , were 2.5% and - 3.0% respectively , abstracting from the autonomous upward trend of the Irish pound ( see Table 9a ) .
Suurimmat poikkeamat keskuskurssien ylä - ja alapuolella 10 pankkipäivän liukuvan keskiarvon perusteella ovat olleet 2,5 ja - 3,0 %, jos Irlannin punnan vahvistuvaa suuntausta ei oteta huomioon ( taulukko 9a ) .
The episodes in which such deviations occurred were temporary , the relatively high degree of exchange rate volatility vis - - vis the Deutsche Mark recorded initially declined to low levels during the reference period ( see Table 9b ) and short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates
Lisäksi aluksi suhteellisen voimakas valuuttakurssin vaihtelu Saksan markkaa vastaan on pienentynyt tarkastelujakson aikana vähäiseksi ( taulukko 9b ) .
narrowed steadily .
Lyhyiden korkojen erot suhteessa alhaisimman koron EUmaihin ovat kaventuneet tasaisesti .
Since rejoining the ERM Italy has not devalued its currency s bilateral central rate against any other Member State s currency .
ERMiin liittymisensä jälkeen Italia ei ole devalvoinut valuuttansa kahdenvälistä keskuskurssia minkään muun jäsenvaltion valuuttaa vastaan .
In a longer-term context , when measured in terms of real effective exchange rates , current exchange rates of the Italian lira against other ERM participating currencies suggest that current levels are somewhat below the average of the year 1987 but generally close to historical average values ( see Table 10 ) .
Pitkän aikavälin tarkastelussa Italian liiran reaaliset efektiiviset valuuttakurssit muita ERM-valuuttoja vastaan osoittavat , että nykyiset efektiiviset kurssit ovat vuoden 1987 keskiarvoa jonkin verran alempana , mutta kaiken kaikkiaan lähellä aikaisempia keskiarvoja ( taulukko 10 ) .
As regards other external developments , Italy has recorded sizable and growing current account surpluses since 1993 , which have brought the country s net external liability position near to balance ( see Table 11 ) .
Muusta ulkoisesta kehityksestä voidaan todeta , että Italialla on vuodesta 1993 ollut suurehko ja kasvava vaihtotaseen ylijäämä , minkä ansiosta Italian nettovelka ulkomaille on pienentynyt miltei nollaan ( taulukko 11 ) .
It may also be recalled that , according to the most recent data available , Italy has a ratio of foreign trade to GDP of 28 % for exports and 24 % for imports , and a share of intra-EU trade of 55 % for exports and 61 % for imports .
EU-maiden osuus Italian koko viennistä on 55 ja tuonnista 61 %.
Long-term interest rate developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Italy were 6.7% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability .
Pitkien korkojen kehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona Italian pitkät korot olivat keskimäärin 6,7 % ja alittivat siten korkokriteerin 7,8 prosentin viitearvon , joka on määritelty kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion perusteella .
While this was also the case for 1997 as a whole , twelve-month average long-term interest rates were above the reference value in 1996 ( see Table 12 ) ;
Näin oli myös koko vuoden 1997 aikana , mutta vuonna 1996 kahdentoista kuukauden keskimääräiset pitkät korot olivat viitearvoa korkeammat ( taulukko 12 ) ;
they have been below the reference value since February 1997 .
helmikuusta 1997 lähtien pitkät korot ovat olleet viitearvoa matalammat .
Long-term interest rates were broadly stable in the early 1990s , underwent a phase of volatility in 1993-94 , and from mid-1995 onwards have been on a steeply declining trend ( see Chart 7a ) .
Italian pitkät korot olivat suurin piirtein vakaat 1990-luvun alussa , vuosina 1993 1994 ne olivat vaihtelevat , ja vuoden 1995 puolivälistä lähtien ne ovat olleet jyrkässä laskussa ( kuvio 7a ) .
In the early 1990s Italian long-term interest rates did not converge systematically with those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields ( see Chart 7b ) .
1990-luvun alkupuolella Italian pitkät korot eivät lähentyneet järjestelmällisesti matalakorkoisimpien EUmaiden pitkiä korkoja ( kuvio 7b ) .
However , since early 1995 the process of convergence has accelerated , and the differential has now been virtually eliminated .
Lähentymisprosessi on kuitenkin nopeutunut vuoden 1995 alusta , ja korkoero on nyt käytännöllisesti katsoen hävinnyt .
The main factors underlying this trend were the significant decline and ultimate elimination of the inflation differential against the EU countries with the lowest long-term interest rates and the recent improvement in the country s fiscal position .
Tähän kehitykseen ovat vaikuttaneet pääasiassa se , että Italian inflaatiovauhdin ero matalakorkoisimpiin EU-maihin nähden pieneni ensin nopeasti ja supistui lopulta olemattomiin , sekä se , että Italian julkisen talouden rahoitusasema on viime aikoina kohentunut .
In addition , the recovery of the exchange rate of the Italian lira in late 1995 and in the first half of 1996 as well as its relative stability more recently in the context of the ERM also account for the narrowing of the differential .
Lisäksi vuoden 1995 loppupuolella ja vuoden 1996 ensimmäisen vuosipuoliskon aikana tapahtunut Italian liiran kurssin vahvistuminen sekä sen suhteellinen vakaus , viime aikoina ERMissä , ovat myös tukeneet korkoeron kaventumista .
These underlying developments were seen by markets as improving the prospects for participation in Stage Three of EMU - an element which may in turn have played an independent role in accelerating the narrowing of yield differentials , both directly and by further improving the prospects for price and exchange rate stability .
Markkinoiden näkemys oli , että tämä kehitys paransi maan edellytyksiä osallistua EMUn kolmanteen vaiheeseen tämä seikka sinänsä on vuorostaan voinut vaikuttaa korkoerojen nopeampaan kaventumiseen sekä suoraan että parantamalla hinta - ja valuuttakurssivakauden näkymiä .
the EMI . On the basis of the evidence reviewed in the Report , in an ex post assessment , the lira has been broadly stable over the reference period as a whole .
Lopputiivistelmä Tarkastelujakson aikana Italia on saavuttanut 1,8 prosentin YKHI-inflaation , joka on selvästi perustamissopimuksen mukaista viitearvoa alempi . Yksikkötyökustannusten nousu nopeutui vuonna 1996 , mutta hidastui 3,1 prosenttiin vuonna 1997 .
Within the ERM it has remained generally close to its unchanged central parities , without the need for measures to support the exchange rate .
Raportissa tarkastellun aineiston perusteella liira on jälkikäteen arvioiden koko tarkastelujakson aikana ollut jokseenkin vakaa . ERMissä se on yleensä pysytellyt lähellä muuttumattomia keskuskurssejaan , eikä toimenpiteitä valuutan tukemiseksi ole tarvittu .
In 1997 Italy achieved a fiscal deficit ratio of 2.7% of GDP , i.e. below the reference value , and the outlook is for a further decrease to 2.5% in 1998 .
Vuonna 1997 Italian julkisen talouden alijäämä oli 2,7 % BKT : stä eli alle viitearvon , ja vuonna 1998 sen odotetaan pienenevän edelleen 2,5 prosenttiin BKT : stä .
The debt-toGDP ratio is far above the 60 % reference value .
Velka suhteessa BKT : hen on paljon 60 prosentin viitearvon yläpuolella .
After having reached a peak in 1994 , the ratio declined by 3.3 percentage points to stand at 121.6% in 1997 .
suurimmillaan vuonna 1994 , minkä jälkeen se on pienentynyt 3,3 prosenttiyksiköllä 121,6 prosenttiin vuonna 1997 .
The outlook is for a decline in the debt ratio to 118.1% of GDP in 1998 .
Velkasuhteen odotetaan pienenevän 118,1 prosenttiin BKT : stä vuonna 1998 .
Notwithstanding the efforts and the substantial progress made towards improving the current fiscal situation , there must be an ongoing concern as to whether the ratio of government debt to GDP will be sufficiently diminishing and approaching the reference value at a satisfactory pace and whether sustainability of the fiscal position has been achieved ;
Huolimatta ponnisteluista julkisen talouden nykytilanteen parantamiseksi ja siinä saavutetusta huomattavasta edistymisestä on edelleen jatkuvasti kannettava huolta siitä , onko velkasuhde « riittävästi pienentyvä ja riittävän nopeasti viitearvoa lähestyvä » ja onko julkisen talouden rahoitusasema saatu kestävälle pohjalle .
addressing this issue will have to remain a key priority for the Italian authorities .
Tämän kysymyksen ratkaisemisen tulee edelleen olla Italian viranomaisten keskeisenä tavoitteena .
Significant and persistent overall fiscal surpluses are rapidly needed to be able to forcefully reduce the debt ratio to 60 % of GDP within an appropriate period of time .
Huomattava ja pysyvä julkisen talouden rahoitusylijäämä on saavutettava nopeasti , jotta velkasuhde saataisiin tehokkaasti pienennetyksi 60 prosenttiin BKT : stä kohtuullisessa ajassa .
This compares with a recorded fiscal deficit of 2.7% of GDP in 1997 as well as the deficit forecast for 1998 of 2.5% .
Tähän voi verrata vuoden 1997 alijäämäsuhdetta , joka oli 2,7 %, sekä vuodeksi 1998 ennustettua alijäämäsuhdetta , joka on 2,5 %.
With regard to other factors , in 1996 and 1997 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment to GDP , while Italy has recorded sizable and increasing current account surpluses which brought the net external liability position near to balance .
Muista tekijöistä voidaan todeta , että vuosina 1996 ja 1997 julkisen talouden alijäämä oli suurempi kuin julkiset investointimenot . Italian vaihtotaseen ylijäämät ovat olleet suurehkoja ja kasvavia , ja niiden ansiosta Italian nettovelka ulkomaille on supistunut lähes olemattomiin .
Concluding summary Over the reference period Italy has achieved a rate of HICP inflation of 1.8% , which is well below the reference value stipulated by the Treaty .
Luettelo taulukoista ja kuvioista * ITALIA I Hintakehitys Taulukko 1 . Italia : YKHI-inflaatio Kuvio 1 .
The growth of unit labour costs picked up in 1996 , before slowing to 3.1% in 1997 , and a general trend towards low rates of inflation was also apparent in terms of other relevant price indices .
Italia : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia Taulukko 3 .
Looking ahead , there is little sign of immediate upward pressure on inflation ;
Italia : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys ( b ) Inflaatioennusteita
the most recent forecast projects inflation to stand slightly below 2 % in 1998 and around 2 % in 1999 .
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 . Italia : Julkisen talouden rahoitusasema Kuvio 2 .
The level of long-term interest rates was 6.7% , i.e. below the respective reference value . The Italian lira has been participating in the ERM for around 15 months , i.e. for less than two years prior to the examination by
Italia : Julkisen talouden bruttovelka ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Taulukko 5 .
158 List of Tables and Charts * ITALY I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Italy : HICP inflation Italy : Price developments Italy : Measures of inflation and related indicators Italy : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Italia : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet Kuvio 3 . Italia : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Kuvio 4 .
II
Italia : Julkisen talouden menot ja tulot Taulukko 6 .
Fiscal developments Table 4 Italy : General government financial position Chart 2 Italy : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Italy : General government gross debt - structural features Chart 3 Italy : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Chart 4 Italy : General government expenditure and receipts Table 6 Italy : General government budgetary position Table 7 Italy : Debt convergence calculations ( a ) On the basis of overall fiscal balances ( b ) On the basis of primary fiscal balances Chart 5 Italy : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios ( a ) Real GDP growth rate : 1.8% ( b ) Real GDP growth rate : 2.5% Table 8 Italy : Projections of elderly dependency ratio
Italia : Velan lähentymistä koskevat laskelmat ( a ) Koko rahoitusjäämään perustuva laskelma ( b ) Perusjäämään perustuva laskelma Kuvio 5 . Italia : Velkasuhteen kehitys vaihtoehtoisia oletuksia käyttäen ( a ) BKT : n määrän kasvu 1,8 % ( b ) BKT : n määrän kasvu 2,5 % Taulukko 8 .
III Exchange rate developments Table 9 ( a ) Italy : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Italian lira Chart 6 Italian lira : Deviations from ERM bilateral central rates Table 10 Italian lira : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 11 Italy : External developments
( a ) Italia : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Italian liiran valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 6 . Italian liira : Poikkeamat ERMin keskuskursseista Taulukko 10 .
IV Long-term interest rate developments Table 12 Italy : Long-term interest rates Chart 7 ( a ) Italy : Long-term interest rate ( b ) Italy : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Italia : Pitkät korot Kuvio 7 . ( a ) Italia : Pitkä korko ( b ) Italia : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat
Italy : HICP inflation ( annual percentage changes )
Italia : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos )
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
YKHI-inflaatio Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 4,0 2,5
Nov 97 1.8 -
11/97 1,8 -
Dec 97 1.8 -
12/97 1,8 -
Italy : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 14 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 1990 Source : National data .
Italia : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) Kuluttajahintaindeksi 14 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 1990 Lähde : Kansalliset tiedot .
Italy : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Italia : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) 6,1 5,7 KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( b ) Yksityisen kulutuksen deflaattori 6,3 BKT : n deflaattori 7,6 Tuottajahinnat 4,1 Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu 2,2 Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator GDP deflator Producer prices Related indicators Real GDP growth Output gap ( p.pt s ) Unemployment rate (%)( c ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Import price deflator Exchange rate appreciation ( d ) Broad monetary aggregate ( M3H )( e ) Stock prices House prices 6.1 5.7 6.3 7.6 4.1 2.2 2.5 9.1 9.3 10.7 1.3 - 0.5 2.6 6.9 0.7 -
yks . ) 2,5 9,1 Työttömyysaste (%) ( c ) Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous 9,3 Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous 10,7 Työn tuottavuus , koko kansantalous 1,3 Tuontihintojen deflaattori - 0,5 2,6 Valuuttakurssin vahvistuminen ( d ) 6,9 Lavean rahan määrä ( M3H ) ( e ) Osakkeiden hinnat 0,7 Asuntojen hinnat -
1996 1997 ( a ) 3.9 3.8 4.4 5.0 1.9 0.7 - 1.2 12.1 4.9 5.5 0.6 - 1.8 9.5 - 0.7 0.6 1.7 1.7 2.2 2.6 1.3 1.5 - 1.4 12.3 3.1 4.6 1.5 - 0.1 0.7 9.9 36.9 -
19961997 ( a ) 3,9 3,8 4,4 5,0 1,9 0,7 - 1,2 12,1 4,9 5,5 0,6 - 1,8 9,5 - 0,7 0,6 1,7 1,7 2,2 2,6 1,3 1,5 - 1,4 12,3 3,1 4,6 1,5 - 0,1 0,7 9,9 36,9 -
( c ) Data prior to 1993 have been adjusted for breaks .
( c ) Aikasarjaa 1993 edeltävältä jaksolta korjattu katkosten takia .
Italy : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Italia : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
Oct 97 1.6 1.4 1.4
10/97 1,6 11/97 1,6
Nov 97 1.6 1.7 1.4
12/97 1,5
Dec 97 1.5 1.9 1.5
1/98 1,6 1,4
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF .
1,6 ( b ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF .
Italy : General government f inancial position ( as a percentage of GDP )
Italia : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä )
Italy : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Italia : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 130 120 110 100 90 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 130 120 110 100 90 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 15 10 5 0 - 5 - 10 Growth / interest rate differential
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 15 10 5 0 - 5 - 10
Stock-flow adjustment Total change
Velkakannan korjauserä Koko muutos