natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This means that compliance with reserve requirements is determined on the basis of the average of the daily balances on the counterparties » reserve accounts over a one-month reserve maintenance period .
Tämä merkitsee , että varantovelvoitteen täyttyminen määritellään sen mukaan , mikä on vastapuolen varantotilin keskimääräinen päivittäinen saldo kuukauden pituisen pitoajanjakson aikana .
Maintenance periods start on the 24th calendar day of each month and end on the 23rd calendar day of the following month .
Pitoajanjakso alkaa kunkin kuukauden 24 . kalenteripäivänä ja päättyy seuraavan kuukauden 23 .
The Eurosystem has aimed to ensure that the minimum reserve system neither puts a burden on the banking system in the euro area nor hinders the efficient allocation of resources . For this reason , credit institutions » holdings of required reserves are remunerated .
päivänä . Eurojärjestelmä on pyrkinyt varmistamaan , ettei vähimmäisvarantojärjestelmä rasita euroalueen pankkijärjestelmää eikä haittaa resurssien tehokasta kohdentamista .
The remuneration corresponds to the average , over the maintenance period , of the marginal rate ( weighted according to the number of calendar days ) of the main refinancing operations .
Tästä syystä luottolaitosten vähimmäisvarannoille maksetaan korkoa , joka on EKP : n perusrahoitusoperaatioiden ( kalenteripäivien määrällä painotettu ) keskimääräinen marginaalikorko pitoajanjakson aikana .
This rate is therefore very close to short-term money market interest rates .
Korko on siis lähes sama kuin lyhyet rahamarkkinakorot .
Chart 4.2 shows an example of the determination of the Eurosystem 's reserve requirement , for the maintenance period from 24 November to 23 December 2000 .
Kuviossa 4.2 on esimerkki eurojärjestelmän varantovelvoitteen määräytymisestä pitoajanjaksona 24.11 . -- 23.12.2000 .
In this example , the reserve base of the credit institutions is determined by the liabilities taken from their balance sheets as at 31 October 2000 .
Tässä esimerkissä luottolaitosten varantopohja määräytyy niiden taseisiin 31.10.2000 kirjattujen velkaerien perusteella . Varantovelvoite 24.11 .
By applying the 2 % reserve ratio to the relevant reserve base and deducting the lump-sum allowance , the reserve requirements are determined for the maintenance period starting on 24 November and ending on 23 December . The blue line in Chart 4.2 indicates how averaging provisions work in the Eurosystem 's minimum reserve system .
alkavalle ja 23.12 . päättyvälle pitoajanjaksolle lasketaan siten , että asianomaisiin varantopohjan eriin sovelletaan varantoprosenttia 2 , minkä jälkeen tehdään könttäsummavähennys .
Credit institutions » current account holdings can fluctuate freely around the reserve requirements , but the average current account holdings must at least be equal to the reserve requirement over the whole maintenance period .
Kuvion sinisestä viivasta näkyy , miten keskiarvoistaminen toimii eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmässä : luottolaitosten sekkitilitalletukset voivat vaihdella vapaasti varantovelvoitteita suurempina ja pienempinä , mutta sekkitilitalletusten keskimäärän koko pitoajanjaksona on oltava vähintään yhtä suuri kuin varantovelvoitteen määrä .
In the example , the average credit institution holdings on current accounts with the Eurosystem amounted to Euros 117.2 billion , implying excess reserves of Euros 0.6 billion over the reserve requirements of Euros 116.6 billion .
Esimerkissä luottolaitosten keskimääräiset sekkitilitalletukset eurojärjestelmässä olivat 117,2 miljardia euroa ja varantovelvoitteet 116,6 miljardia euroa , joten luottolaitoksilla oli 0,6 miljardia euroa varantovelvoitteen ylittäviä talletuksia .
Lump-sum allowance
Könttäsummavähennys
Averaging provisions and the reserve maintenance period
Keskiarvoistaminen ja pitoajanjakso
Remuneration of required reserves
Vähimmäisvarantojen korollisuus
Determination of reserve requirements
Varantovelvoitteiden määräytyminen
Chart 4.2 The functioning of the Eurosystem 's reserve requirement system ( EUR billions )
Kuvio 4.2 Eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmän toiminta ( mrd . euroa )
reserve base ( left-hand scale ) reserve requirement ( right-hand scale ) daily reserve holdings ( right-hand scale ) 7000 6000 5000 4000 3000 2000 1000 0 31 October 2000 Source : ECB .
Varantopohja ( vasen asteikko ) Varantovelvoite ( oikea asteikko ) Päivittäiset varantotalletukset ( oikea asteikko ) 7 000 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 31.10.2000 24.11.2000 23.12.2000 Varantovelvoite = varantopohja x velvoiteprosentti -- könttäsummavähennys 116,6 mrd .
24 November 2000 Reserve requirement = Reserve base * Reserve ratio - lump-sum allowances Euros 116.6 billion Euros 6039 billion 2 % Euros 4.1 billion 160 150 140 130 120 110 100 90 23 December 2000
euroa 2 % 4,1 mrd . euroa 160 150 140 130 120 110 100 90
Functions The first key function of the minimum reserve system is to stabilise money market interest rates .
Tehtävät Ensimmäinen vähimmäisvarantojärjestelmän keskeisistä tehtävistä on vakauttaa rahamarkkinakorkoja .
This function is performed by the averaging provision .
Tähän käytetään keskiarvoistamista .
The averaging provision allows credit institutions to smooth out daily liquidity fluctuations ( e.g. those arising from fluctuations in the demand for banknotes ) , since transitory reserve imbalances can be offset by opposite reserve imbalances within the same maintenance period .
Sen ansiosta luottolaitokset voivat tasoittaa likviditeetin päivittäisiä ( esim . setelien kysynnän muutoksista johtuvia ) vaihteluja , sillä esim .
The averaging provision also implies that institutions can profit from lending in the market and run a reserve deficit whenever the shortest money market rates are above those expected to prevail for the remainder of the maintenance period . In the opposite scenario , they can borrow in the market and run a reserve surplus .
tilapäiset varantovajeet voivat saman pitoajanjakson aikana kumoutua varantoylijäämillä . Keskiarvoistamisen ansiosta luottolaitokset voivat myös hyötyä luotonannosta markkinoilla pitämällä varantovajetta , kun lyhyimmät rahamarkkinakorot ovat korkeammat kuin korot , joiden odotetaan vallitsevan pitoajanjakson loppuaikana .
In theory , this « intertemporal arbitrage » should ensure equality throughout the maintenance period between the current level and the expected level of the shortest money market rates at the end of the maintenance period .
Jos korot taas ovat alhaisemmat , luottolaitokset voivat lainata markkinoilta ja kerätä varantoylijäämää . Teoriassa tämän ns .
This mechanism stabilises the overnight interest rate during the maintenance period and makes it unnecessary for the central bank to intervene frequently in the money market .
yli ajan - arbitraasin pitäisi taata , että lyhyimpien rahamarkkinakorkojen taso olisi koko pitoajanjaksona sama kuin sen odotetaan olevan pitoajanjakson lopussa .
The averaging provision works very smoothly during the maintenance period .
Mekanismi vakauttaa pitoajanjakson yön yli - korkoa , ja tällöin keskuspankin ei tarvitse intervenoida rahamarkkinoilla usein .
However , at the end of the period , the reserve requirement becomes binding and banks can no longer transfer a liquidity surplus or deficit into the future .
Keskiarvoistaminen toimii hyvin joustavasti pitoajanjakson kuluessa , mutta jakson lopussa varantovelvoitteista tulee sitovia , eivätkä pankit voi enää siirtää likviditeettiylijäämäänsä tai - vajettaan tulevaisuuteen .
This explains the spikes in the EONIA towards the end of each maintenance period , as can be seen from Chart 4.1 .
Tämä selittää kunkin pitoajanjakson lopussa ilmenevät eoniakoron piikit ( ks . kuvio 4.1 ) .
Stabilisation of money market interest rates
Rahamarkkinakorkojen vakauttaminen 71
Chart 4.3
Kuvio 4.3
Recourse to standing facilities in 1999 and 2000 ( EUR billions ;
Maksuvalmiusjärjestelmän käyttö vuosina 1999 ja 2000 ( mrd . euroa ;
averages of daily positions over the maintenance period )
pitoajanjakson päivittäisten saldojen keskiarvoja ) Talletusmahdollisuuden käyttö Maksuvalmiusluoton käyttö
recourse to the deposit facility recourse to the marginal lending facility 6.0 4.0 2.0 0.0 - 2.0 - 4.0 - 6.0 Feb. Mar .
6,0 4,0 2,0 0,0 -- 2,0 -- 4,0 -- 6,0 Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu
Sep. Oct . Nov. Dec . 1999 2000 6.0 4.0 2.0 0.0 - 2.0 - 4.0 - 6.0
6,0 4,0 2,0 0,0 -- 2,0 -- 4,0 -- 6,0 1999 2000 Lähde : EKP .
Note : The x axis refers to the month in which a maintenance period ended ( note that the first maintenance period ended only in February 1999 ) .
Kuukauden nimi viittaa kuukauteen , jona pitoajanjakso päättyi ( ensimmäinen pitoajanjakso päättyi vasta helmikuussa 1999 ) .
Enlargement of the structural liquidity shortage
Rakenteellisen keskuspankkirahoituksen tarpeen lisääminen
A second important function assigned to the minimum reserve system is the enlargement of the structural liquidity shortage of the banking system .
Vähimmäisvarantojärjestelmän toisena tärkeänä tehtävänä on lisätä pankkijärjestelmän rakenteellisen keskuspankkirahoituksen tarvetta .
The need for credit institutions to hold reserves with the NCBs contributes to increasing the demand for central bank refinancing , which , in turn , makes it easier for the ECB to steer money market rates through regular liquidity-providing operations .
Tarve pitää vähimmäisvarantoja kansallisissa keskuspankeissa kasvattaa luottolaitosten keskuspankkirahoituksen kysyntää , mikä auttaa EKP : tä ohjaamaan rahamarkkinakorkoja säännöllisillä likviditeettiä lisäävillä operaatioilla .
4.5 Standing facilities As mentioned above , the Eurosystem also implements monetary policy by setting the interest rates on its standing facilities .
4.5 Maksuvalmiusjärjestelmä Kuten jo todettiin , eurojärjestelmä toteuttaa rahapolitiikkaa myös asettamalla maksuvalmiusjärjestelmän korot .
Standing facilities provide or absorb liquidity with an overnight maturity on the initiative of counterparties .
Maksuvalmiusjärjestelmä antaa ja ottaa vastaan yön yli - likviditeettiä vastapuolten aloitteesta .
Two standing facilities are available to eligible counterparties : the marginal lending facility and the deposit facility .
Maksuvalmiusjärjestelmässä on kaksi osaa , joita hyväksytyt vastapuolet voivat käyttää : maksuvalmiusluotto ja talletusmahdollisuus .
The incentive for banks to use standing facilities is significantly reduced by the rates applied to them , which are normally unfavourable when compared with market rates .
Maksuvalmiusjärjestelmän käytön houkuttelevuutta vähentää merkittävästi se , että sen korot ovat markkinakorkoihin verrattuna tavallisesti epäedulliset .
Chart 4.3 shows the average daily use of the standing facilities in 1999 and 2000 . This mostly remained below Euros 1 billion , demonstrating that they serve only to provide and absorb liquidity in exceptional circumstances .
Maksuvalmiusjärjestelmän keskimääräinen päivittäinen käyttö vuosina 1999 ja 2000 oli suurimman osan ajasta alle miljardi euroa , mikä osoittaa , että järjestelmän avulla lisätään tai vähennetään likviditeettiä ainoastaan poikkeustilanteissa ( ks . kuvio 4.3 ) .
The introduction of the euro at the beginning of 1999 and the transition to the year 2000 were examples of such exceptional circumstances , and serve to explain the relatively high level of recourse to the marginal lending facility in the maintenance periods ending in February 1999 and January 2000 respectively .
Tällaisia olivat esimerkiksi euron käyttöönotto vuoden 1999 alussa ja vuosituhannen vaihde . Niiden vuoksi maksuvalmiusluottoa käytettiin verrattain runsaasti helmikuussa 1999 ja tammikuussa 2000 päättyvien pitoajanjaksojen lopussa .
5 5 The first maintenance period was longer than normal , starting on 1 January 1999 and ending on 23 February 1999 .
5 5 Vuoden 1999 ensimmäinen pitoajanjakso oli tavallista pidempi . Se alkoi 1.1.1999 ja päättyi 23.2.1999 .
Marginal lending and deposit facilities
Maksuvalmiusluotto ja talletusmahdollisuus
Important in exceptional circumstances ...
Tärkeä poikkeustilanteissa ...
Chart 4.4 Recourse to standing facilities within a maintenance period ( EUR billions ;
Kuvio 4.4 Maksuvalmiusjärjestelmän käyttö pitoajanjakson aikana ( mrd . euroa ;
average of daily positions from February 1999 to December 2000 ) marginal lending facility deposit facility
pitoajanjakson kunkin päivän keskimääräinen saldo helmikuusta 1999 joulukuuhun 2000 )
6.0 4.0 2.0 0.0 - 2.0 - 4.0 - 6.0 24 t 25 h th 26 th 27 th 28 th 29 t 30 h th 31 st 1s t 2n d 3r d 4t h 5t h 6t h 7t h 8t h 9t h 10 th 11 th 12 th 13 th 14 th 15 t 16 h th 17 th 18 th 19 t 20 h th 21 22 st n 23 d rd 6.0 4.0 2.0 0.0 - 2.0 - 4.0 - 6.0
Maksuvalmiusluotto Talletusmahdollisuus 6,0 4,0 2,0 0,0 -- 2,0 -- 4,0 -- 6,0 6,0 4,0 2,0 0,0 -- 2,0 -- 4,0 -- 6,0 24 .
Source : ECB .
23 . Lähde : EKP .
Chart 4.4 reflects the typical pattern of recourse to the standing facilities within a reserve maintenance period . As can be seen from the chart , the use of the standing facilities is largest at the end of the reserve maintenance period .
Maksuvalmiusjärjestelmän tavanomaisen käytön tarkastelu pitoajanjaksoittain osoittaa , että järjestelmää käytetään eniten pitoajanjakson lopussa ( ks . kuvio 4.4 ) .
6 This is due to the averaging mechanism of the minimum reserve system , which allows credit institutions to run daily liquidity deficits and surpluses and either bring forward the fulfilment of reserve requirements or postpone it until the end of the maintenance period .
6 Tämä johtuu keskiarvoistamisesta , jonka ansiosta luottolaitoksilla voi olla päivittäin likviditeettivajeita tai - ylijäämiä ja jonka ansiosta ne voivat täyttää varantovelvoitteensa joko etuajassa tai vasta pitoajanjakson lopussa .
Reserve requirements become binding only on the last day of the maintenance period when liquidity deficits or surpluses can no longer be compensated by opposite imbalances within the same maintenance period .
Varantovelvoitteesta tulee sitova vasta pitoajanjakson viimeisenä päivänä , jolloin likviditeettivajetta ei ole enää mahdollista kompensoida saman jakson aikana likviditeettiylijäämällä -- tai päinvastoin .
4.6 Central bank liquidity and liquidity needs of the banking system To sum up , the operational framework is the set of instruments and procedures which a central bank uses to steer interest rates , signal monetary policy intentions and manage liquidity in the money market .
4.6 Keskuspankkirahoitus ja pankkijärjestelmän likviditeettitarpeet Kaiken kaikkiaan rahapolitiikan ohjausjärjestelmä tarkoittaa välineitä ja menetelmiä , joita keskuspankki käyttää säädelläkseen korkoja , viestiäkseen rahapolitiikan kireydestä ja hallitakseen rahamarkkinoiden likviditeettiä .
The euro area banking system -- due to its need for banknotes and the obligation to fulfil reserve requirements , in particular -- has an aggregate liquidity deficit and is reliant on refinancing from the Eurosystem .
Setelirahantarpeen ja varsinkin varantovelvoitteen täyttämisen vuoksi euroalueen pankkijärjestelmällä kokonaisuutena on likviditeettivaje , joten se on riippuvainen eurojärjestelmän rahoituksesta .
In this environment , the Eurosystem acts as a supplier of liquidity and can thus steer money market interest rates and transmit monetary policy impulses across the euro area .
Tässä ympäristössä eurojärjestelmä toimii likviditeetin tarjoajana ja voi näin ohjata rahamarkkinakorkoja ja välittää rahapolitiikan vaikutteita koko euroalueella .
6 Chart 4.4 also reflects a relatively high level of recourse around the end of the month . However , this result is greatly influenced by the special circumstances that occurred during the transition to the year 2000 .
6 Kuviosta 4.4 ilmenee myös , että maksuvalmiusjärjestelmää on käytetty verrattain runsaasti kuukauden lopussa . Tähän ovat kuitenkin vaikuttaneet merkittävästi vuosituhannen vaihteeseen liittyneet eritysolot .
Consolidated balance sheet of the Eurosystem
Eurojärjestelmän konsolidoitu tase
The interaction between the Eurosystem and the banking system can be illustrated with the help of the consolidated balance sheet of the Eurosystem .
Eurojärjestelmän ja pankkijärjestelmän vuorovaikutusta voidaan kuvata eurojärjestelmän konsolidoidun taseen avulla .
Table 4.3 presents a simplified form of a standardised central bank balance sheet .
Taulukossa 4.3 esitetään yksinkertaistettu versio tavanomaisesta keskuspankin taseesta .
On the assets side , there are three main liquidity-providing items : « refinancing to credit institutions » , « marginal lending facility » and « net foreign assets » .
Vastaavaa-puolella on kolme tärkeintä likviditeettiä lisäävää erää : « luottolaitoksille myönnetty jälleenrahoitus » , « maksuvalmiusluotto » ja « ulkomaiset nettosaamiset » .
« Refinancing to credit institutions » refers to the amount outstanding of liquidity-providing open market operations .
« Luottolaitoksille myönnetty jälleenrahoitus » tarkoittaa avoinna olevien likviditeettiä lisäävien avomarkkinaoperaatioiden määrää .
In the case of the Eurosystem , these operations always include the main and longer-term refinancing operations .
Eurojärjestelmän taseessa näihin operaatioihin sisältyvät aina perusrahoitusoperaatiot ja pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot .
Liquidity-providing fine-tuning operations and structural operations would also be included under this item .
Likviditeettiä lisäävät hienosäätö -
The « marginal lending facility » refers to overnight credit provided by the central bank to those
Vastaavaa-puoli
Assets Table 4.3
Taulukko 4.3
Central bank balance sheet structure A standardised central bank balance sheet : ASSETS Refinancing to credit institutions Marginal lending facility Net foreign assets LIABILITIES Credit institutions » holdings on current accounts ( reserves ) Deposit facility Banknotes in circulation Government deposits Other factors ( net ) Can be rearranged as follows : LIQUIDITY SUPPLY THROUGH MONETARY POLICY OPERATIONS « refinancing to credit institutions » plus « marginal lending facility » minus « deposit facility » equals AUTONOMOUS FACTORS « banknotes in circulation » plus « government deposits » minus « net foreign assets » plus « other factors ( net ) » plus RESERVES « credit institutions » holdings on current accounts " 74
Keskuspankin taseen rakenne Vakiomuotoinen keskuspankin tase VASTAAVAA Luottolaitoksille myönnetty jälleenrahoitus Maksuvalmiusluotto Ulkomaiset nettosaamiset VASTATTAVAA Luottolaitosten talletukset sekkitileillä ( varannot ) Talletusmahdollisuus Liikkeessä olevat setelit Valtion talletukset Muut tekijät ( netto ) Uudelleen järjesteltynä : RAHAPOLIITTISILLA OPERAATIOILLA TARJOTTU LIKVIDITEETTI luottolaitoksille myönnetty jälleenrahoitus plus maksuvalmiusluotto miinus talletusmahdollisuus on yhtä kuin AUTONOMISET TEKIJÄT liikkeessä olevat setelit plus valtion talletukset miinus ulkomaiset nettosaamiset plus muut tekijät ( netto ) plus VARANNOT luottolaitosten talletukset sekkitileillä
credit institutions which have recourse to this facility .
operaatiot ja rakenteelliset operaatiot kirjattaisiin niin ikään tähän erään .
« Net foreign assets » refers to assets in foreign currency owned by the central bank , net of any central bank liabilities denominated in foreign currency .
« Maksuvalmiusluotto » käsittää keskuspankin myöntämän yön yli - luoton niille luottolaitoksille , joilla on siihen oikeus .
On the liabilities side , there are five main items .
« Ulkomaiset nettosaamiset » viittaa keskuspankin valuuttamääräisiin saamisiin , joista on vähennetty sen valuuttamääräiset velat .
These are « credit institutions » holdings on current accounts » , the « deposit facility » ," banknotes in circulation » , « government deposits » and « other net factors » .
Vastattavaa-puolella on viisi pääerää « luottolaitosten talletukset sekkitileillä » , « talletusmahdollisuus » , « liikkeessä olevat setelit » , « valtion talletukset » ja « muut tekijät ( netto ) » .
« Credit institutions » holdings on current accounts » refers to balances owned by credit institutions and held with the central bank in order to meet settlement obligations from interbank transactions and to fulfil reserve requirements ( also referred to merely as « reserves ") .
« Luottolaitosten talletukset sekkitileillä » käsittää luottolaitosten saldot niiden keskuspankissa olevilla tileillä pankkien välisten maksujen selvitystä ja varantovelvoitteiden täyttämistä varten ( lyhyemmin : varannot ) .
The « deposit facility » refers to the total overnight recourse to this standing facility .
« Talletusmahdollisuus » tarkoittaa maksuvalmiusjärjestelmässä tehtyjen yön yli - talletusten kokonaismäärää .
« Banknotes » indicates the quantity of banknotes put into circulation by the central bank at the request of credit institutions .
« Liikkeessä olevat setelit » viittaa niiden seteleiden määrään , jotka keskuspankki on laskenut liikkeeseen luottolaitosten pyynnöstä .
This is usually the largest item on the liabilities side .
Tämä on yleensä vastattavaa-puolen suurin erä .
« Government deposits » reflects the existence of current account balances held by national Treasuries with NCBs .
Erässä « valtion talletukset » on valtioiden kansallisissa keskuspankeissa olevien sekkitilien saldot .
Finally , « other net factors » is a balancing item encompassing the remaining items on the balance sheet . From an accounting point of view , the respective amounts of total assets and liabilities must always be equal .
« Muut tekijät ( netto ) » sisältää taseen kaikkien muiden erien nettosumman . Kirjanpidossa saamisten ja velkojen on aina vastattava toisiaan .
In order to understand how a central bank operates , it is convenient to split the balance sheet into three elements , as indicated by the lower three panels of Table 4.3 .
Jotta keskuspankin toimintaa voisi ymmärtää paremmin , taseen voi jakaa kolmeen osaan ( taulukon 4.3 kolme alinta palkkia ) .
As shown in the table , the net amount of liquidity that is actually supplied by the central bank to credit institutions is the sum of two elements .
Keskuspankin luottolaitoksille tarjoaman likviditeetin nettomäärä muodostuu kahdesta kokonaisuudesta .
The first element is made up of the « autonomous factors » ( the sum of « banknotes in circulation » plus « government deposits » minus « net foreign assets » plus « other factors ( net ) » , which is the net effect of the remaining balance sheet items affecting the money market liquidity ) .
Ensimmäinen kokonaisuus käsittää « autonomiset tekijät » (" liikkeessä olevat setelit » plus « valtion talletukset » miinus « ulkomaiset nettosaamiset » plus « muut tekijät ( netto ) » . Näistä viimeinen tarkoittaa kaikkien muiden rahamarkkinoiden likviditeettiin vaikuttavien tase-erien nettovaikutusta .
These factors influence the liquidity of the banking system and are labelled « autonomous » in central bank jargon because they are not normally the result of the use of monetary policy instruments .
Autonomiset tekijät vaikuttavat pankkijärjestelmän likviditeettiin ja niitä kutsutaan keskuspankkikielessä autonomisiksi , koska ne eivät yleensä perustu rahapoliittisten instrumenttien käyttöön .
7 The second element is made up of credit institutions » « reserves » (" credit institutions » holdings on current accounts ") .
7 Toinen kokonaisuus muodostuu luottolaitosten « varannoista » (" luottolaitosten talletukset sekkitileillä ") .
The sum of the « autonomous factors » plus the « reserves » equals the supply of liquidity through monetary policy operations ( the sum of « refinancing to credit institutions » plus « marginal lending facility » minus « deposit facility ") .
« Autonomisten tekijöiden » ja « varantojen » summa vastaa rahapoliittisilla operaatioilla jaetun likviditeetin määrää (" luottolaitoksille myönnetty rahoitus » plus « maksuvalmiusluotto » miinus « talletusmahdollisuus ") .