natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evidence available suggests that measures taken in the context of the 1993 tax reform led to a one-off increase in revenues in 1997 , estimated to amount to 0.6% of GDP .
Käytettävissä olevat taustatiedot viittaavat siihen , että vuoden 1993 verouudistuksen yhteydessä toteutetut toimet johtivat « kertaluonteiseen » verotulojen kasvuun vuonna 1997 ; näiden toimien vaikutuksen on arvioitu olleen 0,6 % BKT : stä .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose sharply between 1990 and 1993 .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita , voidaan kuvion 4 avulla todeta , että julkisen talouden menojen suhde BKT : hen kasvoi nopeasti vuosina 1990 1993 .
Against the background of high and rising unemployment current transfers in the form of social security payments increased steeply , and , owing to the rapid increase in the debt ratio , interest payments also surged as a percentage of GDP , while public consumption increased mostly as a result of the decline in GDP ( see Table 6 ) .
Suuri ja lisääntyvä työttömyys kasvatti tuolloin huomattavasti sosiaaliturvamenoja , velkasuhteen nopea kasvu aikaansai myös korkomenojen voimakkaan suurenemisen suhteessa BKT : hen , minkä lisäksi julkinen kulutus kasvoi pääasiassa BKT : n supistumisen takia ( taulukko 6 ) .
After 1993 the total expenditure ratio declined as a consequence of a reduction in all expenditure categories with the exception of interest payments .
Vuoden 1993 jälkeen menojen suhde BKT : hen pieneni , mikä johtui pääasiassa siitä , että kaikki menoluokat paitsi korkomenot supistuivat .
The expenditure ratio in 1997 was nearly 8 percentage points higher than at the beginning of the 1990s , reflecting higher ratios for all major items except net capital expenditure and public consumption .
Menojen suhde BKT : hen vuonna 1997 oli melkein 8 prosenttiyksikköä suurempi kuin 1990-luvun alkuvuosina , sillä kaikki pääluokat paitsi julkiset investointimenot ja julkinen kulutus olivat kasvaneet suhteessa BKT : hen .
Given this pattern and taking into account both that interest payments have increased in line with the higher debt ratio and that current transfers are still well above the level observed in 1990 , a continuation of the downward trend of total expenditure to GDP would seem to require greater emphasis to be placed on adjustments in current transfers .
Kun otetaan huomioon sekä se , että korkomenot ovat nousseet velkasuhteen kasvaessa , että se , että tulonsiirrot ovat edelleen huomattavasti vuoden 1990 tulonsiirtoja suuremmat , menojen pienenevä suunta suhteessa BKT : hen näyttäisi edellyttävän sitä , että enemmän huomiota kohdistetaan tulonsiirtojen tarkistuksiin . Julkisen talouden
Government revenue increased in relation to GDP until 1992 , since when it has tended to decline .
232 tulot suhteessa BKT : hen kasvoivat vuoteen 1992 asti , minkä jälkeen ne ovat pienentyneet .
It may be at a level which is detrimental to economic growth .
Ne saattavat olla jo tasolla , joka on kasvun kannalta haitallinen .
According to the Finnish medium-term fiscal policy strategy , as presented in the Convergence Programme for 1998-2001 dated September 1997 , the general government financial position is expected to be close to balance in 1998 and the debt ratio is expected to decline .
Syyskuussa 1997 päivättyyn lähentymisohjelmaan vuosiksi 1998 - 2001 sisältyvän Suomen finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian mukaan julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan vuonna 1998 olevan miltei tasapainossa ja velkasuhteen pienenevän .
The budget for 1998 is in line with the programme .
Vuoden 1998 budjetti on lähentymisohjelman mukainen .
On the part of the central government , the budget foresees both reduced expenditure ( mostly as a consequence of cuts in transfers and the postponement of investment to prevent the economy overheating ) as well as increased income tax revenues .
Valtiontalouden osalta budjetissa ennakoidaan , että menot tulevat supistumaan ( tähän ovat syynä pääasiassa tulonsiirtojen leikkaaminen ja investointien lykkääminen talouden ylikuumenemisen ehkäisemiseksi ) ja että tuloverokertymä tulee kasvamaan .
Surpluses are projected from 1998 onwards and the debt ratio is expected to continue to decline .
Julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan olevan ylijäämäinen vuodesta 1998 eteenpäin ja velkasuhteen odotetaan pienenevän edelleen .
With regard to the development of fiscal deficits and debt ratios , current projections are more favourable than the 1997 update of the Convergence Programme .
Julkisen talouden rahoitusjäämien ja velkasuhteen osalta tämänhetkiset ennusteet viittaavat suotuisampaan kehitykseen kuin lähentymisohjelman vuoden 1997 päivitys .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , Finland should comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Jos toteutuneet rahoitusjäämät ovat lähentymisohjelmassa vuosiksi 1999 - 2000 ennustetun mukaisia , Suomen pitäisi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
However , the actual fiscal position benefits from a strong economy ; risks may arise if economic growth slows down .
Julkisen talouden nykyinen rahoitusasema hyötyy vahvasta taloudesta , joten talouskasvun hidastumisesta voi kuitenkin aiheutua riskejä .
In the case of Finland it would appear that a further reduction in the debt ratio to levels of well below 60 % can be achieved if current budgetary plans are maintained .
Suomen tapauksessa näyttäisi kuitenkin siltä , että velkasuhdetta pystyttäisiin pienentämään edelleen selvästi alle 60 prosentin , jos nykyisissä budjettisuunnitelmissa pysytään .
Such considerations are also important in the case of Finland since additional room for manoeuvre will be necessary in order to be able to address future budgetary challenges .
Nämä seikat ovat tärkeitä Suomen tapauksessa myös siksi , että liikkumavaran lisäys olisi tarpeen , jotta tuleviin budjettihaasteisiin voitaisiin varautua .
As is highlighted in Table 7 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected .
Kuten taulukossa 7 on kuvattu , väestö ikääntyy merkittävästi vuodesta 2010 alkaen .
As a consequence , public pension expenditure is forecast to increase in relation to GDP , particularly if policies regarding benefits continue unchanged .
Tästä seuraa , että julkisten eläkemenojen suhteessa BKT : hen ennustetaan kasvavan , varsinkin jos eläkkeiden maksuperusteita ei muuteta .
Finland benefits , however , from a partly funded pension system .
Suomen etuna on kuitenkin osittain rahastoiva eläkejärjestelmä .
One aspect of particular relevance in Finland is that the partly funded pension system currently invests a large part of its surpluses in government paper , thereby reducing the consolidated government gross debt .
Yksi Suomen osalta huomioon otettava seikka on se , että tämä osittain rahastoiva eläkejärjestelmä sijoittaa suuren osan ylijäämistään valtionpapereihin , mikä vähentää konsolidoidun julkisen bruttovelan määrää .
Moreover , the demographic trend over the next few decades will have an adverse effect on the current surpluses in the pension system , thereby making further improvements in the general government fiscal balance essential .
Lisäksi seuraavien vuosikymmenien demografinen kehitys tulee verottamaan eläkejärjestelmän ylijäämiä , mistä syystä muun julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen on välttämätöntä .
Alleviation of the overall burden of population ageing will be facilitated to a greater degree the better the state of public finances when the demographic situation worsens .
Väestön ikääntymisestä aiheutuva rasite tulee sitä helpommaksi kantaa , mitä paremmassa kunnossa julkinen talous on , kun demografinen tilanne alkaa huonontua .
Exchange rate developments The Finnish markka has been participating in the ERM since 14 October 1996 , i.e. for around 16 months of the two-year reference period ( from March 1996 to February 1998 ) prior to the examination by the EMI ( see Table 8a ) .
Valuuttakurssikehitys Suomen markka on osallistunut ERMiin 14.10.1996 lähtien eli noin 16 kuukautta kahden vuoden tarkastelujaksosta maaliskuusta 1996 helmikuuhun 1998 ennen EMIn arviointia ( taulukko 8a ) .
As mentioned above , in 1993 Finnish monetary policy adopted price 233 stability as its primary objective , which has most recently been pursued within the context of the ERM .
Kuten edellä todettiin , vuonna 1993 Suomen rahapolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi tuli hintavakauden saavuttaminen , mihin on viime aikoina pyritty ERMissä .
At the beginning of the reference period , before it joined the ERM , the markka initially continued its weakening movement apparent over the previous few months , which had interrupted the longer-term upward movement since 1993 .
Tarkastelujakson alussa , ennen liittymistään ERMiin , markka jatkoi parin edellisen kuukauden aikana ilmennyttä heikentymistään , joka oli katkaissut markan vuodesta 1993 lähtien jatkuneen vahvistuvan suuntauksen .
It reached a maximum downward deviation of 6.5% below its future central rate against one ERM currency in April 1996 .
Markan suurin poikkeama yhden tulevan ERM-keskuskurssinsa alapuolella oli 6,5 % huhtikuussa 1996 .
Thereafter , it appreciated and generally traded within a narrow range around its later central parities .
Sen jälkeen markka vahvistui ja pysytteli melko lähellä myöhempiä keskuskurssejaan . 233
Since joining the ERM in October 1996 the markka has normally traded close to its central rates against other ERM currencies ( see Chart 5 and Table 8a ) .
Liityttyään ERMiin lokakuussa 1996 Suomen markka on pysytellyt lähellä keskuskurssejaan muita ERM-valuuttoja vastaan ( kuvio 5 ja taulukko 8a ) .
On occasion the Finnish markka traded outside a range close to its central rates vis - - vis various partner currencies .
Ajoittain Suomen markka on liikkunut keskuskurssiensa lähellä olevan välin ulkopuolella .
The maximum upward and downward deviations from central rates , on the basis of 10 business day moving averages , were 3.6% and - 1.1% respectively , abstracting from the autonomous upward trend of the Irish pound ( see Table 8a ) .
Suurimmat poikkeamat keskuskurssien ylä - ja alapuolella 10 pankkipäivän liukuvan keskiarvon perusteella ovat olleet 3,6 ja - 1,1 %, jos Irlannin punnan vahvistuvaa suuntausta ei oteta huomioon ( taulukko 8a ) .
The episodes in which such deviations occurred were temporary , the relatively high degree of exchange rate volatility vis - - vis the Deutsche Mark observed in specific periods declined to low levels over the reference period ( see Table 8b ) and short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates were insignificant .
Lisäksi ajoittain suurehko valuuttakurssin vaihtelu Saksan markkaa vastaan on tarkastelujaksona pienentynyt vähäiseksi ( taulukko 8b ) . Lyhyiden korkojen erot suhteessa alhaisimman koron EU-maihin ovat olleet erittäin pienet .
Since joining the ERM Finland has not devalued its currency s bilateral central rate against any other Member State s currency .
ERMiin liittymisensä jälkeen Suomi ei ole devalvoinut valuuttansa kahdenvälistä keskuskurssia minkään muun jäsenvaltion valuuttaa vastaan .
In a longer-term context , when measured in terms of real effective exchange rates , current exchange rates of the Finnish markka against other ERM participating currencies suggest that the currency is somewhat below historical values based on long-term averages and on the year 1987 ( see Table 9 ) .
Pitkän aikavälin tarkastelussa Suomen markan reaaliset efektiiviset valuuttakurssit muiden ERM-jäsenvaltioiden valuuttoja vastaan osoittavat , että nykyiset efektiiviset kurssit ovat jonkin verran pitkän aikavälin keskiarvojaan sekä vuoden 1987 arvojaan alempana ( taulukko 9 ) .
With regard to other external developments , sizable current account surpluses have been recorded since 1994 , which have reduced the large net external liability position which occurred as a result of the accumulation of deficit positions over several decades ( see Table 10 ) .
Muusta ulkoisesta kehityksestä voidaan todeta , että Suomen vaihtotaseen ylijäämät ovat vuodesta 1994 lähtien olleet suurehkoja . Ne pienensivät Suomen suurta ulkomaista nettovelkaa , joka oli kertynyt useiden vuosikymmenien aikana ( taulukko 10 ) .
It may also be recalled that Finland is a small open economy with , according to the most recent data , a ratio of foreign trade to GDP of 37 % for exports and 29 % for imports , and a share of intra-EU trade of 53 % for exports and 59 % for imports . Long-term interest rate developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Finland were 5.9% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability .
Suomi on pieni avoin talous , jossa tuoreimpien tilastotietojen mukaan viennin suhde BKT : hen on 37 ja tuonnin 29 %; EU-maiden osuus Suomen koko viennistä on 53 ja tuonnista 59 %.
For 1997 as a whole , as well as for 1996 , they were well below the reference value ( see Table 11 ) .
selvästi viitearvon alapuolella koko vuoden 1997 aikana sekä vuonna 1996 ( taulukko 11 ) .
Long-term interest rates have been on a broadly declining trend since the early 1990s ( see Chart 6a ) .
Suomen pitkät korot ovat olleet yleisesti ottaen laskussa 1990-luvun alusta lähtien ( kuvio 6a ) .
A trend towards the convergence of Finnish long-term interest rates with those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields has also been observed for most of the period since the early 1990s .
Ne ovat lähentyneet matalakorkoisimpien EU-maiden pitkiä korkoja suurimman osan ajasta 1990-luvun alusta lähtien .
This process of convergence has accelerated since late 1994 , and the differential has now been virtually eliminated ( see Chart 6b ) .
Vuoden 1994 lopusta lähentyminen on nopeutunut , ja korkoero on nyt käytännöllisesti katsoen hävinnyt ( kuvio 6b ) .
The main factors underlying this trend were the comparatively low rate of inflation , the relative stability of the Finnish markka s exchange rate and an improvement in the country s fiscal position .
Tähän kehitykseen ovat vaikuttaneet pääasiassa verrattain hidas inflaatiovauhti , Suomen markan kurssin suhteellinen vakaus ja maan julkisen talouden rahoitusaseman kohentuminen .
234 Concluding summary Over the reference period Finland has achieved a rate of HICP inflation of 1.3% , which is well below the reference value stipulated by the Treaty .
Lopputiivistelmä Tarkastelujakson aikana Suomi on saavuttanut 1,3 prosentin YKHI-inflaation , joka on selvästi perustamissopimuksen mukaista viitearvoa alempi .
Unit labour costs declined in 1997 and low rates of inflation were also apparent in terms of other relevant price indices .
Yksikkötyökustannukset laskivat vuonna 1997 ja inflaatio oli myös muilla indikaattoreilla arvioiden alhainen .
Looking ahead , there are some signs of immediate upward pressure on inflation ;
Lähitulevaisuudessa on joitakin merkkejä välittömistä inflaatiopaineista .
forecasts suggest a rate of 2-2‰ % in 1998 and 1999 .
Inflaatiovauhdin ennustetaan olevan 2 - 2,5 % vuosina 1998 ja 1999 .
In 1997 Finland achieved a fiscal deficit ratio of 0.9% of GDP , i.e. well below the reference value , and the outlook is for a surplus of 0.3% in 1998 .
Vuonna 1997 Suomen julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT : hen oli 0,9 % eli selvästi alle viitearvon , ja vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan muuttuvan 0,3 prosentin ylijäämäksi .
In addition , the fiscal debt ratio declined to 55.8% of GDP in 1997 , thus remaining below the 60 % reference value .
Julkinen velka suhteessa BKT : hen pieneni 55,8 prosenttiin Pitkien korkojen kehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona Suomen pitkät korot olivat keskimäärin 5,9 % ja alittivat siten korkokriteerinä olevan 7,8 prosentin viitearvon , joka on määritelty kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion perusteella .
Regarding the sustainability of fiscal developments , the outlook is for a further decline to 53.6% in 1998 .
vuonna 1997 ja oli siten 60 prosentin viitearvon alapuolella . Julkisen talouden kehityksen kestävyydestä voidaan todeta , että velkasuhteen odotetaan pienenevän edelleen 53,6 prosenttiin vuonna 1998 .
Against this background , Finland should comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus , and the debt ratio would fall further below 60 %.
Näin ollen Suomen pitäisi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen , ja sen velkasuhde pienenisi vielä enemmän alle 60 prosentin .
With regard to other factors , Finland has recorded sizable current account surpluses while continuing to have a net foreign liability position .
Muista tekijöistä voidaan todeta , että Suomen vaihtotaseen ylijäämät ovat olleet suurehkoja , mutta maalla on edelleen nettovelkaa ulkomaille .
In the context of the ageing of the population , Finland benefits from a partly funded pension system .
Väestön ikääntymisen suhteen Suomen etuna on osittain rahastoiva eläkejärjestelmä .
List of Tables and Charts * FINLAND I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Finland : HICP inflation Finland : Price developments Finland : Measures of inflation and related indicators Finland : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Suomi : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia Taulukko 3 . Suomi : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys ( b ) Inflaatioennusteita
Fiscal developments Table 4 Finland : General government financial position Chart 2 Finland : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Finland : General government gross debt - structural features Chart 3 Finland : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Chart 4 Finland : General government expenditure and receipts Table 6 Finland : General government budgetary position Table 7 Finland : Projections of elderly dependency ratio
Suomi : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet Kuvio 3 . Suomi : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Kuvio 4 .
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Finland : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Finnish markka Chart 5 Finnish markka : Deviations from ERM bilateral central rates Table 9 Finnish markka : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 10 Finland : External developments
III Valuuttakurssikehitys Taulukko 8 . ( a ) Suomi : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Suomen markan valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 5 .
IV Long-term interest rate developments Table 11 Finland : Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Finland : Long-term interest rate ( b ) Finland : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Suomi : Pitkät korot Kuvio 6 . ( a ) Suomi : Pitkä korko ( b ) Suomi : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat
Finland : HICP inflation ( annual percentage changes )
Suomi : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos )
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
YKHI-inflaatio Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 1,1 2,5
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 1.8 1.3 2.7
1/98 1,8 -
Finland : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 10 Unit labour costs Import price deflator
Suomi : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) Kuluttajahintaindeksi 10 Yksikkötyökustannukset Tuontihintojen deflaattori
- 5 1990 Source : National data .
- 5 1990 Lähde : Kansalliset tiedot .
Finland : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Suomi : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) 6,2 4,6 KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( b ) Yksityisen kulutuksen deflaattori 6,0 BKT : n deflaattori 5,8 Tuottajahinnat 2,1 Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu 0,0 Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) 6.2 4.6 CPI excluding changes in net indirect taxes ( b ) Private consumption deflator 6.0 GDP deflator 5.8 Producer prices 2.1 Related indicators Real GDP growth 0.0 Output gap ( p.pt s ) 7.7 Unemployment rate (%) 3.3 Unit labour costs , whole economy 8.8 Compensation per employee , whole economy 9.4 Labour productivity , whole economy 0.6 Import price deflator 1.1 1.8 Exchange rate appreciation ( c ) ( d ) Broad monetary aggregate ( M3H ) 5.3 Stock prices - 27.3 House prices - 5.5
yks . ) 7,7 Työttömyysaste (%) 3,3 Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous 8,8 Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous 9,4 Työn tuottavuus , koko kansantalous 0,6 Tuontihintojen deflaattori 1,1 1,8 Valuuttakurssin vahvistuminen ( c ) 5,3 Lavean rahan määrä ( M3H ) ( d ) Osakkeiden hinnat - 27,3 Asuntojen hinnat - 5,5
1996 1997 ( a ) 0.6 - 0.2 1.6 1.3 0.1 3.6 - 2.4 15.8 0.6 3.2 2.6 1.8 - 2.8 - 1.2 6.6 5.5 1.2 0.8 1.4 1.2 0.5 5.9 0.3 14.5 - 2.4 - 0.4 2.0 1.6 - 2.4 7.4 56.9 17.5
1996 1997 ( a ) 0,6 - 0,2 1,6 1,3 0,1 3,6 - 2,4 15,8 0,6 3,2 2,6 1,8 - 2,8 - 1,2 6,6 5,5 1,2 0,8 1,4 1,2 0,5 5,9 0,3 14,5 - 2,4 - 0,4 2,0 1,6 - 2,4 7,4 56,9 17,5
Finland : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Suomi : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
Oct 97 1.7 2.6 2.2
10/97 1,7 11/97 1,9
Nov 97 1.9 2.5 2.3
12/97 1,9
Dec 97 1.9 2.6 2.5
1/98 2,0 1,6
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) , OECD and IMF .
2,6 ( a ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF .
Table 4 Finland : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 .
General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of public investment expenditure ( b ) General government gross debt Reference value Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations . ( a ) European Commission projections .
Suomi : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (-) ilman julkisia investointimenoja ( b ) Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo
1998 ( a ) 0.3 - 3 .
1998 ( a ) 0,3 - 3 .
Finland : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Suomi : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 80 60 40 20 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 80 60 40 20 0 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 20 15 10 5 0 - 5 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Growth / interest rate differential Stock-flow adjustment Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 20 15 10 5 0 - 5 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Velkakannan korjauserä Koko muutos