natgillin/translations-raw huggingface dataset:
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the French franc Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 1.8 0.5 1.5 0.4 1.9 0.3 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 1.2 0.2 0.9 0.1 1.1 0.1 0.5 0.0 0.3 0.0
( b ) Ranskan frangin valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 1,8 0,5 8/96 1,5 0,4 11/96 1,9 0,3 2/97 1,2 0,2 5/97 0,9 0,1 8/97 1,1 0,1 11/97 0,5 0,0 2/98 0,3 0,0
Chart 5 French franc : Deviations from ERM bilateral central rates ( daily data ;
Kuvio 5 .
1 March 1996 to 27 February 1998 ) FRF / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 FRF / NLG Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 FRF / DKK
Ranskan frangi : Poikkeamat ERMin keskuskursseista ( päivittäisiä tietoja , prosentteina , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) FRF / BEF 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 FRF / DKK FRF / DEM FRF / ESP FRF / IEP
FRF / IEP FRF / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15
FRF / ITL 15 10 5 0 - 5 - 10 - 15 Q2 FRF / NLG
Table 9 French franc : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States ( monthly data ;
Taulukko 9 .
percentage deviations ; February 1998 compared with different benchmark periods )
Ranskan frangi : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations . Note : A positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
Keskiarvo Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 1/1987 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi - 2,2 - 0,8 1,5 0,2 - 0,5 6,3
Average Jan 87-Feb 98 0.2 - 0.5 6.3 Average 1987 - 1.5 - 1.6 10.1
Keskiarvo 1987 - 1,5 - 1,6 10,1 Lähde : BISin ja EMIn laskelmat .
France : External developments ( as a percentage of GDP )
Ranska : Ulkoinen kehitys ( prosentteina BKT : stä )
1996 1997 ( a ) 1.3 2.9 - 0.4 .
1996 1997 ( a ) 1,3 2,9 - 0,4 .
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 62.6% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 62,6 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 63.3% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 63,3 %;
France : Long-term interest rates ( percentages )
Ranska : Pitkät korot ( prosentteina )
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 6,3 9,1
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.1 5.5 7.8
1/98 5,1 -
( a ) France : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentags ) 11 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Ranska : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 11 10 9 8 7 6 5 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) France : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ;
( b ) Ranska : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 2 Kuluttajahintainflaation ero
Source : Interest rates : European Commission ( where these are not available the most comparable data have been used ) ;
Lähde : Korot , Euroopan komissio ( jos tietoja ei ole ollut saatavissa , on käytetty kaikkein vertailukelpoisimpia tietoja ) ;
IRELAND Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in Ireland was 1.2% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
IRLANTI Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Irlannissa oli 1,2 % eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
In 1996 average HICP inflation was 2.2% .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 2,2 %.
Seen over the past two years , HICP inflation in Ireland has been low and has fallen to a level which is generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana YKHI-inflaatiovauhti Irlannissa on ollut hidas ja hidastunut tasolle , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in Ireland , as measured on the basis of the CPI , has followed a broad downward trend since the early 1990s ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Irlannin kuluttajahintaindeksillä mitattu kuluttajahintainflaatio on yleisesti ottaen hidastunut 1990-luvun alusta lähtien ( kuvio 1 ) .
Inflation fell from 3.4% in 1990 to 1.5% in 1993 .
Vuodesta 1990 inflaatiovauhti hidastui 3,4 prosentista 1,5 prosenttiin vuonna 1993 .
Thereafter , it rose to around 2.5% in 199495 , before declining again to around 1.5% in 1996-97 .
Sen jälkeen se nousi 2,5 prosentin paikkeille vuosina 1994 1995 , minkä jälkeen se taas hidastui noin 1,5 prosenttiin vuosina 1996 - 1997 .
This experience of a general decline in rates of inflation reflects a number of important policy choices , notably a monetary policy stance geared towards the primary objective of price stability within the framework of the ERM .
Inflaatiovauhdin yleisesti ottaen hidastuvaan suuntaukseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan suuntaaminen ensisijaisen hintavakauden tavoitteen saavuttamiseen ERMissä .
The reduction in inflation has also been supported by other policies , in particular wage moderation .
Inflaation hidastumista ovat tukeneet myös muut politiikan lohkot , erityisesti maltilliset palkankorotukset .
With regard to the macroeconomic environment , it is notable that lower inflation has been achieved against the background of buoyant real GDP growth , which stood at over 7 % on average in the eight years to 1997 ( see Table 2 ) .
Kokonaistalouden kannalta on huomattava , että alhainen inflaatio on saavutettu BKT : n kasvun ollessa voimakasta ; BKT : n kasvuvauhti oli keskimäärin yli 7 % kahdeksan vuoden ajan vuoteen 1997 asti ( taulukko 2 ) .
Notwithstanding a tightening of labour market conditions , growth in compensation per employee was moderate in 1994-96 .
Vaikka tilanne työmarkkinoilla kiristyi , palkkakustannusten kasvu työntekijää kohden oli maltillista vuosina 1994 - 1996 .
In 1997 wage increases picked up while remaining moderate in manufacturing industry .
Vuonna 1997 palkankorotukset alkoivat suurentua , joskin teollisuudessa ne pysyivät maltillisina .
In combination with strong growth in labour productivity , unit labour costs have declined from 1994 onwards .
Työn tuottavuuden kasvaessa voimakkaasti yksikkötyökustannukset vähenivät vuodesta 1994 alkaen .
Import price increases have varied in recent years , partly as a result of effective exchange rate movements , but were subdued in 1996-97 .
Tuontihintojen nousuvauhti on viime vuosina ollut vaihteleva , osittain efektiivisen valuuttakurssin muutosten takia , mutta vuosina 1996 1997 nousuvauhti on ollut vaimea .
Low rates of inflation are also apparent when it is measured in 138 terms of other relevant price indices ( see Table 2 ) .
Myös muilla indikaattoreilla arvioiden inflaatio on ollut alhainen ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , the latest available outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) show a rate of inflation of 1.6% but there are some signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on 1,6 %, mutta taulukossa 3a esitettyjen lukujen perusteella on joitakin merkkejä hintojen lyhyen aikavälin nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest it may rise towards 3 % over the next two years ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti saattaisi kasvaa kahden seuraavan vuoden aikana kohti 3 : a prosenttia ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are mainly associated with the domestic environment , in particular strong money and credit growth , the procyclical fiscal policy , the development of asset prices , tight labour market conditions and strong GDP growth .
Tänä ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuvia riskitekijöitä ovat kotimainen kehitys , erityisesti rahan määrän ja luottojen kasvu , suhdanteita voimistava finanssipolitiikka , varallisuushintojen kehitys , työmarkkinatilanteen kiristyminen ja voimakas BKT : n kasvu .
These risks to inflation are being exacerbated in the run-up to EMU by the expected further decline in short-term interest rates and , should this materialise , by a resulting decline in the effective exchange rate .
EMUn lähestyessä näitä riskitekijöitä pahentaa se , että lyhyiden korkojen odotetaan laskevan edelleen , sekä se , että efektiivinen valuuttakurssi alenee , jos korkojen lasku toteutuu .
Looking further ahead , maintaining an environment conducive to price stability relates in Ireland to , inter alia , the conduct of fiscal policies over the medium to long term ;
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että hintavakautta tukevan ympäristön ylläpitäminen riippuu Irlannissa mm . siitä , miten finanssipolitiikkaa harjoitetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä .
it will be equally important to maintain policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets against the background of the current high , albeit declining , rate of unemployment in Ireland .
Hyödykemarkkinoiden kilpailun edistämiseen ja työmarkkinoiden toiminnan parantamiseen tähtäävän kansallisen politiikan tehostaminen tulee olemaan yhtä tärkeää , ottaen huomioon Irlannin nykyinen korkea , joskin laskussa oleva työttömyysaste .
Fiscal developments In the reference year 1997 Ireland recorded a general government surplus of 0.9% of GDP , thereby comfortably meeting the 3 % reference value , and the debt ratio was 66.3% , i.e. above the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 Irlannin julkisen talouden ylijäämän suhde BKT : hen oli 0,9 %, eli reilusti alle 3 prosentin viitearvon , ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 66,3 % eli yli 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the fiscal balance has improved by 1.3
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin julkisen talouden rahoitusjäämän suhde BKT : hen koheni
percentage points and the debt ratio has decreased by 6.4 percentage points .
1,3 ja velkasuhde pieneni 6,4 prosenttiyksikköä .
In 1998 the fiscal surplus is forecast to increase to 1.1% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 59.5% , i.e. just below the reference value .
Vuonna 1998 ylijäämän suhteessa BKT : hen odotetaan suurenevan 1,1 prosenttiin ja velkasuhteen arvioidaan pienenevän 59,5 prosenttiin eli hieman viitearvoa pienemmäksi .
In 1996 the deficit ratio did not exceed the ratio of public investment expenditure to GDP .
Vuonna 1996 alijäämäsuhde ei ollut suurempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen .
Looking back over the years 1990 to 1997 , the Irish debt-to-GDP ratio declined by 29.7 percentage points .
Vuosina 1990 - 1997 Irlannin velkasuhde pieneni 29,7 prosenttiyksikköä .
Initially the ratio fluctuated around its 1990 level of 96.0% , but since 1994 a strong downward trend has been apparent , with a continuous reduction in the debt from 96.3% in 1993 to 66.3% in 1997 ( see Chart 2a ) , i.e. a decline of 30.0 percentage points over four years .
Ensin velkasuhde vaihteli vuoden 1990 tason eli 96,0 prosentin paikkeilla , mutta vuodesta 1994 se on pienentynyt voimakkaasti ja on pienentynyt vuoden 1993 huippuarvostaan 96,3 prosentista 66,3 prosenttiin vuonna 1997 ( kuvio 2a ) , joten velkasuhde pieneni neljän vuoden aikana 30,0 prosenttiyksikköä .
As is shown in greater detail in Chart 2b , the main forces underlying this reduction were sizable primary surpluses , combined with a very favourable growth and interest rate environment since 1994 .
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , keskeiset velkasuhteen pienenemiseen johtaneet tekijät olivat suurehkot perusylijäämät , minkä lisäksi talouskasvu ja korkokehitys olivat erittäin suotuisia vuodesta 1994 .
Only in 1993 did significant stock-flow adjustments increase the debt ratio , owing to a valuation effect on foreign currency debt of the depreciation of the Irish pound .
Merkittävät « velkakannan korjauserät » kasvattivat velkasuhdetta vain vuonna 1993 , mikä johtui Irlannin punnan heikkenemisen aiheuttamasta valuuttamääräisen velan arvonmuutoksesta .
The patterns observed thus far during the 1990s may be seen as indicative of the debt-reducing effect of continuous primary surpluses , while , on the other hand , these effects were reinforced by strong growth .
1990-luvun tähänastinen kehitys kuvastaa jatkuvien perusylijäämien velkaa vähentävää vaikutusta , joskin tätä vaikutusta tuki vielä voimakas talouskasvu .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has been low over the 1990s , while the average maturity has decreased ( see Table 5 ) .
Irlannin kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus on ollut pieni 1990-luvulla , kun taas keskimääräinen maturiteetti on lyhentynyt ( taulukko 5 ) .
With regard to 1997 , taking into account the current level of the debt ratio , fiscal balances are relatively insensitive to changes in interest rates .
Kun velkasuhteen nykyinen koko otetaan huomioon , korkojen muutoksilla oli suhteellisen vähäinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 1997 .
On the other hand , the proportion of foreign currency debt is relatively high and fiscal balances are relatively sensitive to changes in exchange rates .
Toisaalta valuuttamääräisen velan osuus on suhteellisen suuri , joten julkisen talouden rahoitusasema on suhteellisen herkkä valuuttakurssimuutoksille .
During the 1990s a pattern of initially stable and subsequently improving outturns can be observed in the deficit-to-GDP ratio , whereby the ratio remained consistently below the 3 % reference value . Starting
Alijäämäsuhde oli 1990-luvulla ensin muuttumaton mutta alkoi myöhemmin kohentua ; se pysyi jatkuvasti 3 prosentin viitearvoa pienempänä .
from a ratio of 2.3% in 1990 , the deficit remained broadly at that level for several years .
Vuonna 1990 alijäämäsuhde oli 2,3 % ja pysytteli sillä tasolla usean vuoden ajan .
Thereafter , there was a sharp improvement , beginning in 1996 , leading to a small deficit in that year and to a surplus of 0.9% in 1997 ( see Chart 3a ) .
Vuodesta 1996 alijäämä alkoi nopeasti pienentyä ja vuonna 1997 alijäämän tilalle tuli 0,9 prosentin ylijäämä ( taulukko 3a ) .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors complicated the stabilisation of the deficit ratio in the early 1990s and played an important role in reducing the deficit ratio later on .
Kuten käy ilmi kuviosta 3b , jossa kuvataan alijäämän muutoksia , suhdannetekijät vaikeuttivat alijäämäsuhteen tasapainottumista 1990luvun alussa ja myöhemmin niillä oli keskeinen merkitys alijäämäsuhteen pienenemisessä .
In the last two years noncyclical factors also contributed to reducing the deficit .
Kahtena viime vuotena myös « ei-suhdannetekijät » pienensivät osaltaan alijäämää .
These non-cyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
Rahoitusjäämän « suhdanteista puhdistettu » kohentuminen voi heijastaa pysyvää , « rakenteellista » kehitystä kohti tasapainoisempaa julkisen talouden rahoitusasemaa ja / tai erilaisia tilapäisesti vaikuttavia toimenpiteitä .
However , evidence available suggests that measures with a temporary effect did not play a role in reducing deficits in 1996 or 1997 .
Käytettävissä olevat taustatiedot viittaavat kuitenkin siihen , että tilapäisesti vaikuttavilla toimilla ei ollut vaikutusta alijäämien pienenemiseen vuonna 1996 tai 1997 .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio was broadly stable between 1990 and 1994 .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuvion 4 avulla todeta , että julkisen talouden menojen suhde BKT : hen oli jokseenkin muuttumaton vuosina 1990 - 1994 .
Increased transfer payments and public consumption were compensated for by reduced interest payments ( see Table 6 ) .
Korkomenojen väheneminen kompensoi tuolloin tulonsiirtojen ja julkisen kulutuksen kasvua ( taulukko 6 ) .
After 1994 , however , the expenditure-to-GDP ratio declined and , by 1997 , had dropped by 4‰ percentage points , reflecting reductions across all major categories of spending relative to GDP .
Vuoden 1994 jälkeen menojen suhde BKT : hen pieneni , ja vuoteen 1997 mennessä se oli supistunut 4,5 prosenttiyksikköä , mikä johtui siitä , että kaikki tärkeimmät menoluokat suhteessa BKT : hen olivat pienentyneet .
On balance , the expenditure ratio in 1997 was considerably lower than at the beginning of the 1990s , particularly on account of the sharp reduction in interest payments as a consequence of lower interest rates and the reduction in the debt ratio .
Vuonna 1997 menojen suhde BKT : hen oli merkittävästi pienempi kuin 1990-luvun alussa , mikä johtui varsinkin nopeasta korkomenojen vähenemisestä alempien korkojen myötä ja velkasuhteen pienenemisestä .
Government revenue in relation to GDP also fell during the 1990s , but this was largely the result of a single drop in 1995 ( of 2.5 percentage points ) and thereafter the ratio tended to increase slightly .
Myös julkisen talouden tulot suhteessa BKT : hen vähenivät 1990-luvulla , mutta tämä oli suurimmaksi osaksi seurausta vuoden 1995 yksittäisestä ( 2,5 prosenttiyksikön ) pienenemisestä , minkä jälkeen suhde on lievästi kasvanut .
Overall , reductions in expenditure and revenue ratios in Ireland have been dominated by very strong GDP growth .
Erittäin vahva BKT : n kasvu on ollut keskeisin syy siihen , että menot ja tulot suhteessa BKT : hen ovat pienentyneet .
According to the Irish medium-term fiscal policy strategy , as stated in the Convergence Programme for 1997-99 updated in December 1997 , a somewhat declining budget surplus and a declining debt ratio are expected in 1998 .
138 pitkän aikavälin strategian mukaan budjettiylijäämän odotetaan vuonna 1998 pienenevän jonkin verran ja samoin myös velkasuhteen odotetaan pienenevän .
The budget for 1998 foresees the maintenance of a surplus in the general government financial balance , and a debt ratio which nearly attains the reference value , while Commission forecasts indicate more favourable developments .
Vuoden 1998 budjetissa julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan olevan ylijäämäinen ja velkasuhteen miltei viitearvon mukainen , kun taas komission ennusteet viittaavat suotuisampaan kehitykseen .
The 1998 budget contains reductions in income tax rates and increased spending , but owing to the high economic growth rate both revenue and expenditure ratios are expected to decline .
Vuoden 1998 budjetti sisältää tuloverojen vähennyksiä ja julkisen kulutuksen lisäystä , mutta talouden voimakkaan kasvuvauhdin ansiosta sekä julkisten tulojen että menojen suhteessa BKT : hen odotetaan pienenevän .
For 1999 the Convergence Programme foresees an increase in the budget surplus to 0.7% of GDP and a debt ratio of 56 %.
Lähentymisohjelmassa odotetaan , että vuonna 1999 budjettiylijäämä kasvaa 0,7 prosenttiin BKT : stä ja että velkasuhde pienenee 56 prosenttiin .
In general , Ireland has outperformed the targets of previous programmes .
Irlanti on yleensä ylittänyt aikaisemmissa lähentymisohjelmissa asetetut tavoitteet .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , or are more favourable , Ireland should comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Jos toteutuneet rahoitusjäämät ovat lähentymisohjelmassa vuosiksi 1999 2000 ennustetun mukaisia tai niitä parempia , Irlannin pitäisi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
However , the fiscal position benefits from a strong economy , with the structural balance probably being in a slight deficit position .
Julkisen talouden rahoitusasema hyötyy kuitenkin vahvasta taloudesta , ja rakenteellinen rahoitusasema saattaa olla lievästi alijäämäinen .
Therefore , risks may arise if economic growth slows down .
Talouskasvun hidastumisesta saattaisi sen vuoksi aiheutua riskejä .
With regard to the potential future course of the debt ratio , the EMI s Report does not consider this issue in detail for those countries forecast to have a debt ratio of below 60 % of GDP in 1998 .
Tässä raportissa ei tarkemmin käsitellä niiden maiden velkasuhteen tulevaa kehitystä , joissa tuon suhteen odotetaan jäävän alle 60 prosentin vuonna 1998 .
Projected developments underline the benefits of the surplus position achieved in 1997 , and forecast to increase in 1998 , for rapidly reducing the debt ratio .
Velkasuhteen ennustetussa kehityksessä korostuu vuonna 1997 saavutetun ja vuonna 1998 kasvavaksi ennustetun julkisen talouden ylijäämän suotuisa vaikutus velkasuhteen nopeaan pienenemiseen .
However , stressing the need for sound fiscal balances over time is also evident in the case of Ireland .
Myös Irlannin tapauksessa on kuitenkin korostettava , miten tärkeää pitkällä aikavälillä on terve julkisen talouden rahoitusasema .
While the issue of public pension cost is not a major concern in Ireland , given the relatively favourable demographic situation 140
Vaikka julkiset eläkekustannukset eivät ole Irlannissa merkittävä huolenaihe , koska maan demografinen
( see Table 7 ) , the pension system s reliance on funded private pensions and the relatively minor role of unfunded social security pensions , challenges remain .
tilanne on verrattain suotuisa ( taulukko 7 ) , eläkejärjestelmä perustuu suurelta osin rahastoituihin yksityisiin eläkkeisiin , ja eirahastoiduilla sosiaaliturvan eläkkeillä on suhteellisen vähäinen osuus , Irlannilla on siitä huolimatta haasteita .
As a small open economy Ireland may need to have sufficient room for manoeuvre to react to country-specific circumstances , and it needs to reduce its vulnerability to unexpected shocks which could potentially reverse debt trends .
Koska se on pieni avoin talous , sen saattaa olla tarpeen luoda tarpeeksi liikkumavaraa kyetäkseen reagoimaan maakohtaisiin olosuhteisiin , ja sen pitää tulla vähemmän alttiiksi odottamattomille sokeille , jotka saattavat kääntää velan määrän kasvuun .
As mentioned above , a decline in growth rates could pose a further challenge to consolidation .
Kuten todettiin , tuotannon kasvun hidastuminen saattaisi muodostaa lisähaasteen julkisen talouden vakauttamiselle .
Exchange rate developments The Irish pound has been participating in the ERM since its inception on 13 March 1979 , i.e. for much longer than two years prior to the examination ( see Table 8a ) .
Valuuttakurssikehitys Irlannin punta on osallistunut ERMiin sen alkamispäivästä 13.3.1979 asti eli paljon pitempään kuin kahden vuoden ajan ennen arviointia ( taulukko 8a ) .
As mentioned above , Irish monetary policy has been geared towards the objective of price stability within the context of the ERM .
Kuten edellä todettiin , Irlannin rahapolitiikan tavoitteena on hintavakauden saavuttaminen ERMissä .