natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Instead , Swedish monetary policy is oriented towards the primary objective of price stability by means of an explicit inflation target of 2 % for annual increases of the CPI in the context of a flexible exchange rate regime .
Sen sijaan Ruotsin rahapolitiikan ensisijainen tavoite on hintavakauden saavuttaminen suoran kuluttajahintojen 2 prosentin inflaatiotavoitteen pohjalta joustavassa valuuttakurssijärjestelmässä .
During the reference period , the krona consistently traded at a weaker level than its May 2000 average exchange rate against the
Tarkastelujakson aikana Ruotsin kruunu on ollut jatkuvasti heikompi kuin sen toukokuun 2000 keskimääräinen valuuttakurssi euroon nähden ( 8,241 Ruotsin kruunua ) .
euro ( 8.241 SEK / EUR ) , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of a central rate ( see Chart 5 and Table 9a ) .
Tätä kurssia on käytetty vertailukohtana keskuskurssin puuttuessa ( ks . kuvio 5 ja taulukko 9a ) .
The depreciating trend of the krona against the euro , which lasted from early May 2000 until late September 2001 and amounted to some 18 % as measured by daily exchange rates , seems to have been associated with the global economic slowdown , affecting Sweden more than the euro area as a result of the higher dependence of the Swedish economy on exports in general and the information and communication technology sector in particular .
Ruotsin kruunun valuuttakurssi euroon nähden on heikentynyt toukokuun 2000 alusta syyskuun 2001 loppupuolelle yhteensä noin 18 % päivittäisten valuuttakurssien perusteella . Tämä kehitys liittynee maailmanlaajuiseen talouskasvun hidastumiseen , joka on vaikuttanut Ruotsiin voimakkaammin kuin euroalueeseen sen vuoksi , että Ruotsin talous on keskimääräistä enemmän riippuvainen yleensäkin viennistä ja erityisesti tieto - ja viestintätekniikka-aloista .
There were also sizeable net capital outflows from Sweden , caused mainly by significant losses in the Swedish equity market as well as by the relaxation from the beginning of 2001 of restrictions regarding foreign currency investment by Swedish institutional investors .
Lisäksi pääoman nettovienti Ruotsista on ollut voimakasta , koska maan osakemarkkinat ovat selvästi pienentyneet ja vuoden 2001 alussa Ruotsissa on kevennetty institutionaalisten sijoittajien valuuttamääräisiä sijoituksia koskeneita rajoituksia .
By the second quarter of 2001 , against a background of high resource utilisation and unexpectedly rapid price increases in Sweden , the weakness of the krona was considered by the Riksbank to pose a risk of generating inflationary expectations .
Vuoden 2001 toisella neljänneksellä , kun resurssien käyttöaste oli korkea ja hinnat nousivat Ruotsissa odottamattoman nopeasti , Ruotsin keskuspankki arvioi , että kruunun heikkeneminen saattaisi synnyttää inflaatio-odotuksia .
Consequently , and given that the depreciation was seen at the time as a krona-specific phenomenon in the international foreign exchange markets , in June 2001 the Riksbank carried out a series of foreign exchange interventions in support of the krona .
Kun vielä kurssin heikkeneminen kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla tuntui tuohon aikaan vaikuttavan vain Ruotsin kruunuun , Ruotsin keskuspankki toteutti kesäkuussa 2001 joukon valuuttainterventioita kruunun tukemiseksi .
From late September 2001 until the end of the reference period , the krona appreciated by almost 8 % against the euro .
Syyskuun 2001 lopusta lähtien tarkastelujakson loppuun Ruotsin kruunu vahvistui lähes 8 % euroon nähden .
This strengthening seems to have been mostly associated with the improvement in the Swedish economic outlook in line with the signs of a global recovery and a reversal in capital outflows during the earlier part of the reference period .
Tämä vahvistuminen näyttää liittyneen lähinnä Ruotsin talousnäkymien parantumiseen yhdessä maailmantalouden elpymisen kanssa sekä pääomavirtojen suunnan kääntymiseen tarkastelujakson alkupuolella . Kaiken kaikkiaan kruunun kurssivaihtelut euroon nähden olivat jonkin verran tuntuvampia tarkastelujakson aikana kuin
Overall , the changes in the level of the krona-euro exchange rate were somewhat more pronounced during the period under review than over the longer period between the euro launch in January 1999 and the end of April 2002 .
EKP -* Lähentymisraportti -* 2002 pidemmällä aikavälillä euron käyttöönotosta tammikuussa 1999 huhtikuun 2002 loppuun .
Between May 2000 and April 2002 the volatility of the krona 's exchange rate against the euro , measured by annualised standard deviations of daily percentage changes , generally fluctuated in the vicinity of 7 % ( see Table 9b ) . Volatility increased around
Toukokuun 2000 ja huhtikuun 2002 välillä Ruotsin kruunun kurssin vaihtelu euroon nähden mitattuna valuuttakurssien päivittäisten prosenttimuutosten keskihajontana vuositasolla pysyi yleensä noin 7 prosentissa ( ks . taulukko 9b ) .
ECB -* Convergence Report -* 2002 September 2001 , but declined as the krona recovered against the euro thereafter , and at the beginning of 2002 it was clearly below the average level for the period under review .
Volatiliteetti lisääntyi syyskuussa 2001 mutta väheni tämän jälkeen kruunun vahvistuttua euroon nähden , ja vuoden 2002 alussa se oli selvästi pienempi kuin tarkastelujakson keskiarvo .
Short-term interest rate differentials against the weighted average of euro area interbank deposit bid rates turned negative in 2000 , but in the course of 2001 short-term interest rates edged above the euro area average .
Lyhyiden korkojen ero euroalueen pankkien välisten talletusten ostonoteerauksien painotettuun keskiarvoon nähden muuttui negatiiviseksi vuonna 2000 , mutta vuoden 2001 kuluessa lyhyet korot nousivat euroalueen keskiarvoa korkeammiksi .
At the beginning of 2002 , short-term interest rates were around 0.8 percentage point higher than the euro area average ( see Table 9b ) .
Vuoden 2002 alussa lyhyet korot olivat noin 0,8 prosenttiyksikköä korkeammat kuin euroalueen keskiarvo ( ks . taulukko 9b ) .
In a longer-term context , when measured in terms of real effective exchange rates , the current exchange rate levels of the Swedish krona are clearly weaker than the historical average values and the 1987 average values ( see Table 10 ) .
Pitkän aikavälin tarkastelussa havaitaan , että Ruotsin kruunun nykyiset reaaliset efektiiviset valuuttakurssit ovat selvästi pitkän aikavälin keskiarvojaan ja vuoden 1987 keskiarvoja heikommat ( ks . taulukko 10 ) .
As regards other external developments , Sweden has maintained a sizeable current account surplus since 1994 against the background of a relatively large net external liability position ( see Table 11 ) .
Muusta ulkoisesta kehityksestä voidaan todeta , että Ruotsilla on vuodesta 1994 lähtien ollut suurehko vaihtotaseen ylijäämä ja suhteellisen suuri nettovelka ulkomaille ( ks . taulukko 11 ) .
It may also be recalled that Sweden is a small open economy with , according to the most recent data available for 2001 , a ratio of foreign trade to GDP of 46.7% for exports and 40.6% for imports , and a share of intra-EU trade of 54.7% for exports and 65.1% for imports .
Ruotsi on pieni avoin talous , jossa viimeisten saatavissa olleiden , vuotta 2001 koskevien tilastotietojen mukaan viennin suhde BKT : hen on 46,7 % ja tuonnin 40,6 %; EU-maiden osuus Ruotsin koko viennistä on 54,7 % ja tuonnista 65,1 %.
with long-term interest rates in the euro area .
Sen jälkeen joukkolainojen tuotot Ruotsissa alkoivat kasvaa suurin piirtein samaa vauhtia kuin euroalueen pitkät korot nousivat .
This increase in long-term Swedish yields reflected influences from rising international yields as well as a gradual improvement of the economic outlook in Sweden .
Ruotsin pitkien korkojen nousuun vaikuttivat tuottojen kasvu kansainvälisillä joukkolainamarkkinoilla sekä Ruotsin talousnäkymien asteittainen koheneminen .
From the mid1990s until around 1998 Swedish long-term bond yields tended to converge towards the rates of those EU countries with the lowest bond yields .
Ruotsissa pitkät korot ovat 1990-luvun puolivälistä suunnilleen vuoteen 1998 asti lähentyneet niiden EU-maiden korkoja , joissa joukkolainojen tuotot ovat olleet pienimmät .
Since then , long-term bond yields in Sweden have stabilised and remained close to those of the countries with the lowest bond yields .
Sen jälkeen pitkien joukkolainojen tuotot Ruotsissa ovat vakaantuneet ja pysyneet lähellä niiden maiden tuottoja , joissa joukkolainojen tuotot ovat pienimmät .
The long-term interest rate differential with these Member States has oscillated between 0 and 0.5% for much of the period since early 1998 ( see Chart 6b ) .
Kyseisiin jäsenvaltioihin verrattuna pitkien korkojen ero on vaihdellut 0 ja 0,5 prosentin välillä suurimman osan aikaa vuoden 1998 alusta lähtien ( ks . kuvio 6b ) .
Since mid-2001 , however , this differential has been closer to the upper bound of this range against the background of an increase in HICP inflation , tendencies towards higher inflation expectations in financial markets and increased global uncertainty following the events of 11 September .
Vuoden 2001 puolivälistä lähtien korkoero on kuitenkin ollut tämän vaihteluvälin yläpäässä , kun YKHI-inflaatio on nopeutunut , rahoitusmarkkinoiden inflaatio-odotukset ovat olleet kasvussa ja kun epävarmuus maailmalla on lisääntynyt syyskuun 11 . päivän tapahtumien jälkeen .
Furthermore , a weakening of the Swedish krona against the euro has typically been associated with a widening of the interest rate differential .
Ruotsin kruunun eurokurssin heikkenemiseen on yleensä liittynyt lisäksi korkoeron leveneminen .
Nevertheless , the improvement in the country 's public finances has helped to contain the long-term interest rate differential .
Ruotsin julkisen talouden tilan kohentuminen on kuitenkin osaltaan auttanut pitämään pitkien korkojen eron ennallaan .
5 4 Long-term interest rate developments
4 Pitkien korkojen kehitys
Concluding summary Over the reference period from May 2001 to April 2002 long-term interest rates in Sweden were 5.3% on average , and thus stood below the reference value for the interest rate criterion of 7.0% , defined as the average longterm interest rates of the three bestperforming Member States in terms of price stability plus 2 percentage points .
Toukokuusta 2001 huhtikuuhun 2002 ulottuneena tarkastelujaksona Ruotsin pitkät korot olivat keskimäärin 5,3 % ja näin ollen selvästi alemmat kuin korkokriteerinä oleva 7,0 prosentin viitearvo , joka on määritelty kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion pitkien korkojen keskiarvon perusteella , johon on lisätty 2 prosenttiyksikköä .
Swedish long-term interest rates were also below the reference value in 2000 as well as in 2001 as a whole ( see Table 12 ) .
Ruotsin pitkät korot olivat alle viitearvon myös vuonna 2000 ja koko vuoden 2001 ( ks .
With the exception of 1994 , long-term interest rates were on a declining trend between the early 1990s and the beginning of 1999 ( see Chart 6a ) .
taulukko 12 ) .
Subsequently , Swedish bond yields began to increase broadly in line Over the reference period Sweden achieved a 12-month average rate of HICP inflation of 2.9% , which is below the reference value stipulated by the Treaty .
Tarkastelujakson aikana Ruotsin 12 kuukauden YKHI-inflaatiovauhti on ollut keskimäärin 2,9 % eli perustamissopimuksen mukaista viitearvoa hitaampi .
Additional labour market reform and strengthened competition in certain product markets would , ECB -* Convergence Report -* 2002
EKP -* Lähentymisraportti -* 2002
however , support lower inflation and higher potential GDP growth .
Lisäuudistukset työmarkkinoilla ja voimakkaampi kilpailu tietyillä hyödykemarkkinoilla kuitenkin edistäisivät hitaampaa inflaatiota ja nopeampaa potentiaalista BKT : n kasvua .
However , the differential between long-term interest rates in Sweden and the lowest interest rates in the euro area increased in 2001 , reflecting the rise in inflation , tendencies towards higher inflation expectations in financial markets and increased global uncertainty .
Ruotsin pitkien korkojen ja euroalueen alhaisimpien korkojen ero kuitenkin kasvoi vuonna 2001 , mikä ilmentää inflaation kiihtymistä , suurempia inflaatio-odotuksia rahoitusmarkkinoilla sekä maailmanlaajuisen epävarmuuden lisääntymistä .
Sweden does not participate in ERM II .
Ruotsi ei ole mukana ERM II : ssa .
As was recalled in the Convergence Report 2000 , Sweden has a derogation but no special status as regards Stage Three of EMU .
Kuten vuoden 2000 lähentymisraportissa todettiin , Ruotsia koskee poikkeus mutta se ei ole erityisasemassa EMUn kolmannen vaiheen suhteen .
Sweden is thus committed by the Treaty to adopt the euro , which implies that it has to strive to fulfil all the convergence criteria , including the exchange rate criterion .
Perustamissopimuksen mukaisesti Ruotsi on siten sitoutunut ottamaan euron käyttöön , mikä tarkoittaa sitä , että sen tulee pyrkiä täyttämään kaikki lähentymiskriteerit mukaan lukien valuuttakurssikriteeri .
Over the reference period , the Swedish krona depreciated significantly from its May 2000 average exchange rate against the euro , which is used as a benchmark for illustrative purposes in the absence of central rates , until September 2001 .
Tarkastelujakson aikana Ruotsin kruunu heikkeni syyskuuhun 2001 asti selvästi toukokuun 2000 keskimääräisestä kurssistaan euroon nähden . Keskuskurssien puuttuessa Ruotsin kruunun toukokuun kurssia on käytetty vertailukohtana .
The future fiscal stance and the implementation of tax reforms and offsetting expenditure restraint should take into account the prevailing macroeconomic environment and the expected impact from other policy developments .
Tulevassa finanssipolitiikassa sekä verouudistusten toteuttamisessa ja menokurin höllentämisessä tulisi ottaa huomioon vallitseva makrotaloudellinen ympäristö ja muiden poliittisten toimenpiteiden odotetut vaikutukset .
Moreover , compliance with the 2 % surplus rule in the medium term , as well as the further implementation of measures aimed at increasing labour force participation , is appropriate for preserving the sustainability of public finances .
Kahden prosentin ylijäämäsäännön noudattaminen keskipitkällä aikavälillä sekä työvoimaosuuden kasvattamiseen tähtäävät toimenpiteet turvaavat julkisen talouden kestävyyden .
List of Tables and Charts Sweden I Price developments Table 1 Sweden : HICP inflation Chart 1 Sweden : Price developments Table 2 Sweden : Measures of inflation and related indicators Table 3 Sweden : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in the Harmonised Index of Consumer Prices ( b ) Inflation forecasts Fiscal developments Table 4 Sweden : General government financial position Chart 2 Sweden : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Sweden : General government gross debt -- structural features Chart 3 Sweden : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 6 Sweden : General government deficit-debt adjustment Chart 4 Sweden : General government expenditure and receipts Table 7 Sweden : General government budgetary position Table 8 Sweden : Projections of elderly dependency ratio
Ruotsi : ( a ) ( b ) YKHI-inflaatio Hintakehitys Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin viimeaikainen kehitys Inflaatioennusteita
III Exchange rate developments Table 9 ( a ) Sweden : Exchange rate stability ( b ) Sweden : Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Chart 5 ( a ) Swedish krona : Exchange rate against the euro over the last two years ( b ) Swedish krona : Bilateral exchange rates index Table 10 Swedish krona : Measures of the real effective exchange rate vis-à-vis EU Member States Table 11 Sweden : External developments IV Long-term interest rate developments Table 12 Sweden : Long-term interest rates Chart 6 ( a ) Sweden : Long-term interest rate ( b ) Sweden : Long-term interest rate and CPI inflation differentials vis-à-vis EU Member States with the lowest long-term interest rates
( a ) Ruotsi : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Ruotsi : Ruotsin kruunun valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 5 . ( a ) Ruotsin kruunu : Valuuttakurssin kehitys euroon nähden kahden viime vuoden aikana ( b ) Ruotsin kruunu : Kahdenvälinen valuuttakurssi-indeksi Taulukko 10 .
Sweden : HICP inflation ( annual percentage changes ) 1998 HICP inflation 1 )
Ruotsi : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos ) 1998 YKHI-inflaatio 1 ) Viitearvo 2 )
2002 Jan. 2.9 -- 2.7
1/2002 2,9 -- 2,7
2002 Feb. 2.7 -- 2.5
2/2002 2,7 -- 2,5
2002 Mar . 3.0 -- 2.5
3/2002 3,0 -- 2,5
2002 Apr. 2.2 -- 2.4
4/2002 2,2 -- 2,4
May 2001 to Apr. 2002 2.9 3.3 2.5
5/2001 -- 4/2002 2,9 3,3 2,5
1.0 2.2 3 ) 0.6 2.1 1.1
1,0 2,2 1,1 Euroalueen keskiarvo 3 )
1 ) As from January 2000 / January 2001 the coverage of the HICP has been extended and further harmonised .
1 ) YKHIn kattavuutta on laajennettu ja yhdenmukaistettu tammikuusta 2000 ja tammikuusta 2001 alkaen .
See the statistical annex for details .
Tarkempia tietoja on tilastointia koskevassa liitteessä .
2 ) Calculation for the May 2001 to April 2002 period is based on the unweighted arithmetic average of the annual percentage changes of the United Kingdom , France and Luxembourg , plus 1.5 percentage points .
2 ) Toukokuusta 2001 huhtikuuhun 2002 ulottuvana ajanjaksona Ison-Britannian , Ranskan ja Luxemburgin vuotuisen inflaatiovauhdin painottamaton aritmeettinen keskiarvo , johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä .
3 ) The euro area average is included for information only .
3 ) Euroalueen keskiarvo on ilmoitettu vain lisätietona .
Sweden : Price developments ( annual percentage changes ) HICP 15 CPI unit labour costs import deflator 15
Ruotsi : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) YKHI 15 Kuluttajahintaindeksi Yksikkötyökustannukset Tuontihintojen deflaattori 15
Sources : National data and Eurostat .
Lähteet : Kansalliset tiedot ja Eurostat .
Table 2
Taulukko 2 .
Sweden : Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated ) 1992 Measures of inflation Harmonised Index of Consumer Prices ( HICP ) Consumer Price Index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes Private consumption deflator GDP deflator Producer prices 1 ) Related indicators Real GDP growth Output gap ( percentage points ) Unemployment rate (%) 2 ) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Imports of goods and services deflator Exchange rate 3 ) Money supply ( M3 ) Stock prices ( OMX index ) 4 ) House prices 5 ) 1.3 2.5 4.2 2.1 1.0 0.2 - 1.7 - 1.8 5.6 -- -- 2.8 - 2.4 0.6 1.3 7.6 - 9.2 1993 4.8 4.7 4.4 5.8 2.7 1.9 - 1.8 - 5.0 9.1 -- -- 3.6 13.9 - 16.1 7.0 53.1 - 10.7 1994 2.9 2.3 1.4 2.8 2.4 4.1 4.1 - 2.6 9.4 - 0.1 4.8 4.9 4.0 - 0.8 4.5 3.4 4.0 1995 2.7 2.8 1.6 2.9 3.5 7.0 3.7 - 0.8 8.8 0.5 2.8 2.3 5.7 - 1.3 - 1.3 18.8 0.5 1996 0.8 0.8 0.0 1.4 1.4 1.2 1.1 - 1.7 9.6 5.1 6.8 1.6 - 4.2 9.1 10.0 38.9 0.5 1997 1.8 0.9 - 1.5 2.3 1.7 0.8 2.1 - 1.9 9.9 0.6 3.8 3.2 0.8 - 2.6 4.2 27.8 7.0 1998 1.0 0.4 - 1.9 1.0 0.9 - 1.4 3.6 - 0.7 8.3 0.9 3.3 2.3 - 0.5 - 2.7 3.5 16.9 9.6 1999 0.6 0.3 - 1.1 1.0 0.7 - 1.2 4.5 1.3 7.2 - 1.0 1.3 2.3 1.0 0.2 6.8 71.0 9.2 2000 1.3 1.3 2.1 1.0 1.0 3.4 3.6 2.3 5.9 5.8 7.3 1.5 4.6 3.0 6.2 - 11.9 10.5 2001 2.7 2.6 2.7 1.6 2.0 4.5 1.2 0.9 5.1 4.4 3.8 - 0.6 4.2 - 8.4 2.0 - 19.8 .
Ruotsi : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1992 Inflaatioindikaattoreita Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi ( YKHI ) Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) KHI ilman välillisten verojen muutoksia Yksityisen kulutuksen deflaattori BKT : n deflaattori Tuottajahinnat 1 ) Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu Tuotantokuilu ( prosenttiyksikköä ) Työttömyysaste (%) 2 ) Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous Työn tuottavuus , koko kansantalous Tavaroiden ja palvelujen tuontihintojen deflaattori Valuuttakurssi 3 ) Rahan määrä ( M3 ) Osakkeiden hinnat ( OMX-indeksi ) 4 ) Asuntojen hinnat 5 ) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 1,3 2,5 4,2 2,1 1,0 0,2 - 1,7 - 1,8 5,6 -- -- 2,8 - 2,4 0,6 1,3 7,6 - 9,2
Sources : Eurostat , national data ( CPI , money supply , stock prices , house prices ) and European Commission ( output gap , nominal effective exchange rate ) .
Lähteet : Eurostat , kansalliset tiedot ( kuluttajahintaindeksi , rahan määrä , osakkeiden hinnat , asuntojen hinnat ) ja Euroopan komissio ( tuotantokuilu , nimellinen efektiivinen valuuttakurssi ) .
1 ) Total industry excluding construction , domestic sales .
1 ) Kotimaan myyntihinnat teollisuudessa , johon ei lueta rakentamista .
2 ) Definition conforms to International Labour Organisation ( ILO ) guidelines 3 ) Nominal effective exchange rate against 24 industrialised countries .
2 ) Määritelty kansainvälisen työjärjestön ( ILO ) ohjeiden mukaan . 3 ) Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi suhteessa 24 teollistuneen maan valuuttaan .
Note : a positive ( negative ) sign indicates an appreciation ( depreciation ) .
Positiivinen luku tarkoittaa valuutan vahvistumista , negatiivinen sen heikkenemistä .
4 ) End of period .
4 ) Kauden lopussa .
5 ) Residential property prices , owner-occupied dwellings .
5 ) Omistusasuntojen hintoja .
Sweden : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage changes , unless otherwise stated )
Ruotsi : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
( a ) Recent trends in the Harmonised Index of Consumer Prices Dec. 01 Harmonised Index of Consumer Prices ( HICP ) Annual percentage change Change in the average of the latest 3 months from the previous 3 months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of the latest 6 months from the previous 6 months , annualised rate , seasonally adjusted Sources : Eurostat and ECB calculations .
( a ) Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin viimeaikainen kehitys 12/2001 Yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi ( YKHI ) Vuotuinen prosenttimuutos Viimeisten 3 kk : n ja niitä edeltäneiden 3 kk : n keskiarvon prosenttimuutos vuositasolle korotettuna ja kausivaihtelut tasoitettuna Viimeisten 6 kk : n ja niitä edeltäneiden 6 kk : n keskiarvon prosenttimuutos vuositasolle korotettuna ja kausivaihtelut tasoitettuna Lähteet : Eurostat ja EKP : n laskelmat .
Jan. 02
1/2002
Feb. 02
2/2002
Mar . 02
3/2002
( b ) Inflation forecasts 2002 European Commission ( spring 2002 ) , HICP OECD ( April 2002 ) , CPI IMF ( May 2002 ) , CPI Sources : European Commission , the OECD ( preliminary edition ) and the IMF .
( b ) Inflaatioennusteita 2002 Euroopan komissio ( kevät 2002 ) , YKHI OECD ( huhtikuu 2002 ) , kuluttajahintaindeksi IMF ( toukokuu 2002 ) , kuluttajahintaindeksi Lähteet : Euroopan komissio , OECD ( alustava versio ) ja IMF .
Table 4
Taulukko 4 .
Sweden : General government financial position ( as a percentage of GDP ) 2000 General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of government investment expenditure General government gross debt Reference value 2 )
Ruotsi : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä ) 2000 Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (--) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (--) ilman julkisia investointimenoja Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo 2 )
2002 1 ) 1.7 - 3 4.3 52.6 60
2002 1 ) 1,7 - 3 4,3 52,6 60
Sources : European Commission ( spring 2002 forecasts ) and ECB calculations .
Lähteet : Euroopan komissio ( kevään 2002 ennusteet ) ja EKP : n laskelmat .
1 ) European Commission forecast .
1 ) Euroopan komission ennuste .
2 ) A negative sign indicates that the government deficit is higher than investment expenditure .
2 ) Negatiivinen luku tarkoittaa , että julkisen talouden alijäämä on suurempi kuin investointimenot .
Sweden : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Ruotsi : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )