natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note : The three scenarios assume that the debt ratio of 74.1% of GDP for 1998 is as forecast and that the 1998 overall balance of 0.5% of GDP or the primary balance of 6.8% of GDP will be kept constant over the period considered ( as a percentage of GDP ) , or , alternatively , that a balanced budget is maintained from 1999 onwards .
Näissä kolmessa skenaariossa oletetaan , että velkasuhde vuonna 1998 on ennustetun mukainen eli 74,1% ja että koko rahoitusjäämä , 0,5 % BKT : stä , tai perusjäämä , 6,8 % BKT : stä , pidetään muuttumattomana tarkastelujakson aikana , tai vaihtoehtoisesti , että budjetit ovat tasapainoisia vuodesta 1999 eteenpäin .
The underlying assumptions are a real trend GDP growth rate in 1998 of 1.9% as estimated by the Commission ; an inflation rate of 2 %;
Laskelmissa oletetaan , että BKT : n määrän kasvuvauhti vuonna 1998 on komission arvioima 1,9 % ja inflaatiovauhti on 2 %.
Sweden : Projections of elderly dependency ratio 1990 Elderly dependency ratio ( population aged 65 and over as a proportion of the population aged 15-64 ) 27.6 2000 26.9 2010 29.1 2020 35.6 2030 39.4
Ruotsi : Ennusteet huoltosuhteesta 1990 Huoltosuhde ( 65-vuotiaat ja sitä vanhemmat prosentteina 15 - 64-vuotiaista ) 27,6 2000 26,9 2010 29,1 2020 2030 35,6 39,4
( a ) Sweden : Exchange rate stability ( 1 March 1996 - 27 February 1998 )
( a ) Ruotsi : Valuuttakurssin vakaus ( 1.3.1996 - 27.2.1998 )
Membership of the Exchange Rate Mechanism ( ERM ) Membership since Devaluation of bilateral central rate on country 's own initiative Maximum upward (+) and downward (-) deviations from March 1996 average bilateral rates (%) against ( a ) ERM currencies : Belgian franc Danish krone Deutsche Mark Spanish peseta French franc Irish pound Italian lira Dutch guilder Austrian schilling Portuguese escudo Finnish markka Non-ERM currencies : Greek drachma Pound sterling Source : European Commission and EMI calculations .
Valuuttakurssimekanismi ERMin jäsen Jäsenyys alkanut Kahdenvälinen keskuskurssi devalvoitu maan omasta aloitteesta Suurimmat poikkeamat ylöspäin (+) ja alaspäin (-) maaliskuun 1996 keskimääräisistä kahdenvälisistä kursseista suhteessa ( a ) ERM-valuutat : Belgian frangiin Tanskan kruunuun Saksan markkaan Espanjan pesetaan Ranskan frangiin Irlannin puntaan Italian liiraan Alankomaiden guldeniin Itävallan šillinkiin Portugalin escudoon Suomen markkaan ERMin ulkopuoliset valuutat : Kreikan drakmaan Englannin puntaan Lähde : Euroopan komissio ja EMIn laskelmat .
No -
Ei -
( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Swedish krona Average of 3 months ending : Exchange rate volatility ( a ) Short-term interest rate differentials ( b ) May 96 Aug 96 Nov 96 Feb 97 May 97 Aug 97 Nov 97 Feb 98 6.9 3.0 6.4 2.0 4.3 1.3 6.2 0.6 7.7 0.8 6.6 0.8 6.9 0.7 4.2 0.8
( b ) Ruotsin kruunun valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit 3 kk : n keskiarvo päättyen : Valuuttakurssin vaihtelu ( a ) Lyhyiden korkojen erot ( b ) 5/96 6,9 3,0 8/96 6,4 2,0 11/96 4,3 1,3 2/97 6,2 0,6 5/97 7,7 0,8 8/97 6,6 0,8 11/97 6,9 0,7 2/98 4,2 0,8
Chart 6 Swedish krona : Bilateral exchange rates ( daily data ;
Kuvio 6 .
average of March 1996 = 100 ; 1 March 1996 to 27 February 1998 ) SEK / BEF 120 110 100 90 80 70 Q2 1996 SEK / ITL Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 SEK / DKK SEK / DEM SEK / GRD SEK / ESP SEK / FRF
Ruotsin kruunu : Kahdenväliset vaihtokurssit ( päivittäisiä tietoja , maaliskuun 1996 keskiarvo = 100 , 1.3.1996 - 27.2.1998 ) SEK / BEF 120 110 100 90 80 70 Q2 1996 Q3 Q4 Q1 Q2 1997 Q3 Q4 Q1 SEK / DKK SEK / DEM SEK / GRD SEK / ESP SEK / FRF
SEK / IEP 120 110 100 90 80 70 Q2
SEK / IEP 120 110 100 90 80 70 Q2
Table 9 Swedish krona : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis EU Member States ( monthly data ;
Taulukko 9 .
February 1998 compared with different benchmark periods ) Average Apr 73-Feb 98 Real effective exchange rates : CPI-based PPI / WPI-based Memo item : Nominal effective exchange rate Source : BIS and EMI calculations .
Ruotsin kruunu : Reaalinen efektiivinen valuuttakurssi ERM-jäsenvaltioita vastaan ( kuukausittaiset tiedot , poikkeamat prosentteina , helmikuu 1998 eri esimerkkikausiin verrattuna )
Average Jan 87-Feb 98 - 8.5 - 2.7 - 8.4 Average 1987 - 7.5 - 2.8 - 15.8
Keskiarvo Keskiarvo 4/1973 - 2/1998 1/1987 - 2/1998 Reaaliset efektiiviset valuuttakurssit : Kuluttajahintaindeksiin perustuva Tuottajahintaindeksiin / tukkuhintaindeksiin perustuva Lisätieto : Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi - 13,1 - 5,2 - 22,8 - 8,5 - 2,7 - 8,4
Current account plus new capital account Net foreign assets (+) or liabilities (-) ( c ) Exports ( goods and services ) ( d ) Imports ( goods and services ) ( e ) ( b )
1990 Vaihtotase ja uusi pääomatase - 2,9 Ulkomainen nettosaatava (+) tai nettovelka (-)( c ) - 37,0 Vienti ( tavarat ja palvelut )( d ) 29,9 Tuonti ( tavarat ja palvelut )( e ) 29,5 ( b )
1996 1997 ( a ) 2.3 2.7 - 43.1 - 47.1 42.4 47.0 34.6 37.9
1996 1997 ( a ) 2,3 2,7 - 43,1 - 47,1 42,4 47,0 34,6 37,9
( d ) In 1996 the share of intra-EU exports of goods in total national exports of goods was 55.0% ;
( d ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavaranviennistä oli 55,0 %;
( e ) In 1996 the share of intra-EU imports of goods in total national imports of goods was 66.4% ;
( e ) Vuonna 1996 EU-maiden osuus koko kansallisesta tavarantuonnista oli 66,4 %;
1996 Long-term interest rate Reference value Source : European Commission .
Pitkä korko Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 8,0 9,1
Nov 97 6.3 -
11/97 6,3 -
Dec 97 6.0 -
12/97 6,0 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 5.7 6.5 7.8
1/98 5,7 -
( a ) Sweden : Long-term interest rate ( monthly averages ; in percentages ) 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Ruotsi : Pitkä korko ( kuukausikeskiarvoja , prosentteina ) 14 12 10 8 6 4 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Sweden : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates * ( monthly averages ;
( b ) Ruotsi : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat * ( kuukausikeskiarvoja , prosenttiyksikköinä ) Pitkien korkojen ero 12 Kuluttajahintainflaation ero
UNITED KINGDOM13 Price developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 the average rate of HICP inflation in the United Kingdom was 1.8% , i.e. well below the reference value of 2.7% .
ISO-BRITANNIA13 Hintakehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Isossa-Britanniassa oli 1,8 % eli selvästi 2,7 prosentin viitearvoa hitaampi .
In 1996 average HICP inflation was 2.5% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1996 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 2,5 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the past two years , HICP inflation in the United Kingdom has been reduced to a level which is generally considered to be consistent with price stability .
Kahden viime vuoden aikana Ison-Britannian YKHI-inflaatiovauhti on hidastunut tasolle , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Looking back , consumer price inflation in the United Kingdom , as measured on the basis of the retail price index excluding mortgage interest payments ( RPIX ) , followed a broad downward trend during the early 1990s ( see Chart 1 ) .
Taaksepäin katsoen Ison-Britannian kuluttajahintainflaatio ( mitattuna RPIX-vähittäishintaindeksillä , josta on poistettu asuntolainojen korkojen vaikutus ) on yleisesti ottaen hidastunut 1990-luvun alusta lähtien ( kuvio 1 ) .
Inflation stood at 8.1% in 1990 and fell to 2.3% in 1994 , before edging up to stand at or just under 3 % in 1995-97 .
Inflaatiovauhti oli 8,1 % vuonna 1990 , mistä se hidastui 2,3 prosenttiin vuonna 1994 ja nopeutui taas vähitellen 3 prosentin paikkeille tai hieman sen alle vuosina 1995 1997 .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , including the shift in monetary policy after the autumn of 1992 towards the pursuit of an explicit inflation target , which is currently specified by the Government to be an objective of 2.5% for the RPIX and , more recently , the granting of operational independence to the Bank of England .
Inflaation hidastumiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , mukaan lukien rahapolitiikan suuntaaminen syksystä 1992 lähtien selvän inflaatiotavoitteen saavuttamiseen , jonka hallitus tätä nykyä on täsmentänyt 2,5 prosentiksi RPIX-indeksistä , sekä Englannin pankille hiljattain myönnetty toiminnallinen itsenäisyys .
The reduction in inflation has been facilitated by , inter alia , the orientation of fiscal policy , enhanced competition in formerly protected sectors of the economy , and labour market reforms .
Inflaatiovauhdin hidastumista ovat tukeneet mm . finanssipolitiikan linja , kilpailun tehostuminen aiemmin suojatuilla sektoreilla ja työmarkkinauudistukset .
In addition , in the early 1990s the macroeconomic environment contributed to containing upward pressure on prices .
Kokonaistaloudellinen ympäristö on lisäksi osaltaan hillinnyt hintojen nousupaineita 1990-luvun alkuvuosina .
Notably , in the context of the recession in 1991-92 a considerable negative output gap emerged ( see Table 2 ) .
Tästä on esimerkkinä erityisesti vuosien 1991 1992 laman yhteydessä syntynyt merkittävä tuotantokuilu ( taulukko 2 ) .
Since then , a robust recovery has been under way and the output gap has gradually been closed .
Sen jälkeen talous on elpynyt voimakkaasti ja tuotantokuilu on vähitellen sulkeutunut .
As the labour market has tightened , earnings growth has risen modestly , with unit labour cost growth remaining at around 2 % in 1996-97 .
Työmarkkinatilanteen kiristymisen vuoksi tulot ovat kasvaneet maltillisesti ja yksikkötyökustannusten nousuvauhti on pysytellyt 2 prosentin paikkeilla vuosina 1996 - 1997 .
262 Meanwhile , import price rises have varied considerably in recent years , partly as a result of sizable fluctuations in effective exchange rates .
Tuontihintojen kehitys on ollut melko vaihtelevaa osittain efektiivisen valuuttakurssin suurehkojen muutosten takia .
In the recent past falling import prices linked to exchange rate appreciation have put downward pressure on prices in an environment of strong domestic demand .
Viime aikoina valuuttakurssin vahvistumiseen liittynyt tuontihintojen lasku on aikaansaanut hintojen laskupaineita , vaikka kotimainen kysyntä on voimakasta .
A general tendency towards low rates of inflation is also apparent when it is measured in terms of other price indices , although in 1997 consumer prices measured on the basis of the RPIX remained above the target value and well above other measures of inflation before declining to the target value in January 199814 ( see Table 2 ) .
Yleinen inflaation hidastuva suuntaus on ollut ilmeistä myös muilla hintaindekseillä mitattuna , joskin RPIXindeksillä mitatut kuluttajahinnat jäivät vuonna 1997 sekä inflaatiotavoitteen että muilla tavoin mitatun inflaation yläpuolelle ennen laskemistaan tavoitearvoon tammikuussa 1998 14 ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , current outturns for consumer price inflation ( measured as a percentage change over the corresponding month a year earlier ) have been decreasing slightly to 2‰ % but there are some signs of immediate upward pressure on the basis of the measures shown in Table 3a15 .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että kuluttajahintainflaation viime kuukausien kehitys ( mitattuna prosenttimuutoksena edellisen vuoden vastaavasta kuukaudesta ) on hidastunut 2,5 prosenttiin , mutta taulukossa 3a15 esitettyjen lukujen perusteella on joitakin merkkejä hintojen välittömistä nousupaineista .
Forecasts of inflation suggest a rate of around 2-2‰ % for 1998 and 1999 ( see Table 3b ) .
Inflaatioennusteiden mukaan inflaatiovauhti vuosina 1998 ja 1999 olisi 2 - 2,5 % ( taulukko 3b ) .
Risks for price stability over this period are associated with strong money and credit growth as well as pressures in the labour market .
Tänä ajanjaksona hintojen vakauteen kohdistuvia riskitekijöitä ovat rahan määrän ja luottojen voimakas kasvu sekä paineet työmarkkinoilla .
Looking further ahead , although the United Kingdom does not intend to participate in the single monetary policy as from 1999 , there will be a need to pursue economic policies which do not overburden monetary policy and which are conducive to exchange rate stability .
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että vaikka Iso-Britannia ei aio osallistua yhteiseen rahapolitiikkaan vuodesta 1999 alkaen , sen on tarpeen harjoittaa sellaista talouspolitiikkaa , joka ei kuormita rahapolitiikkaa liiallisesti ja joka tukee valuuttakurssien vakautta .
The environment of low 13
Hitaan kotimaisen inflaatiovauhdin tueksi pitää harjoittaa
The Convergence Report does not take into account the UK Budget measures which were introduced shortly before the release date .
Lähentymisraportissa ei oteta huomioon Ison-Britannian budjettipäätöksiä , jotka julkistettiin vain vähän ennen raportin julkaisupäivää .
Inflation as measured on the basis of the RPIX is higher than when measured on the basis of the HICP .
RPIX-indeksin osoittama inflaatio on nopeampi kuin YKHI-inflaatio .
A large part of the difference is purely algebraic ; RPIX is constructed as an arithmetic mean and HICP as a geometric mean .
Suuri osa erosta johtuu laskennallisista syistä , sillä RPIX perustuu aritmeettiseen keskiarvoon ja YKHI geometriseen .
These measures may be vulnerable to distortions owing to residual seasonality in the data .
Nämä luvut saattavat vielä muuttua , koska niitä ei ole kaikilta osin puhdistettu kausivaihtelusta .
domestic inflation in the United Kingdom also needs to continue to be supported by the conduct of appropriate fiscal policies and the maintenance of national policies aimed at enhancing competition in product markets and improving the functioning of labour markets .
asianmukaista finanssipolitiikkaa sekä jatkaa sellaista kansallista politiikkaa , joka tehostaa kilpailua hyödykemarkkinoilla ja parantaa työmarkkinoiden toimintaa .
Fiscal developments In the reference year 1997 the deficit ratio was 1.9% , i.e. well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 53.4% , i.e. below the 60 % reference value .
Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1997 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen oli 1,9 % eli selvästi alle 3 prosentin viitearvon ja julkisen velan suhde BKT : hen oli 53,4 % eli alle 60 prosentin viitearvon .
Compared with the previous year , the deficit ratio has been reduced by 2.9 percentage points and the debt ratio has decreased by 1.3 percentage points .
Verrattuna vuoden 1996 lukuihin alijäämäsuhde pieneni 2,9 prosenttiyksikköä ja velkasuhde 1,3 prosenttiyksikköä .
In 1998 the deficit ratio is forecast to decrease to 0.6% of GDP , while the debt ratio is projected to decline to 52.3% .
Vuonna 1998 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 0,6 prosenttiin ja velkasuhteen 52,3 prosenttiin .
Looking back over the years 1991 to 1997 , the United Kingdom s debt-to-GDP ratio increased by 17.8 percentage points .
Vuosina 1991 - 1997 Ison-Britannian velkasuhde kasvoi 17,8 prosenttiyksikköä .
Starting from 35.6% in 1991 , the ratio rose continuously to reach 54.7% in 1996 , before declining to 53.4% in 1997 ( see Chart 2a ) .
Vuonna 1991 velkasuhde oli 35,6 %, mistä se suureni jatkuvasti ja oli 54,7 % vuonna 1996 , minkä jälkeen se pieneni 53,4 prosenttiin vuonna 1997 ( kuvio 2a ) .
As is shown in greater detail in Chart 2b , during the period considered debt growth was mainly driven by at times sizable primary deficits , while some upward pressure resulted from the combination of GDP growth and interest rates .
Kuten käy ilmi kuviosta 2b , tarkastelujakson aikana velan kasvuun vaikuttivat pääasiassa ajoittain suurehkot perusalijäämät , minkä lisäksi BKT : n kasvun ja korkojen yhteisvaikutus aiheutti jonkin verran velankasvupaineita .
Only in 1997 did a restored primary surplus have a debt-decreasing effect .
Kasvanut perusylijäämä pienensi velkaa vain vuonna 1997 .
Stock-flow adjustments played a role in checking the rise in the debt ratio in 1994 and 1996 .
« Velkakannan korjauserät » hillitsivät osaltaan velan kasvua suhteessa BKT : hen vuosina 1994 ja 1996 .
The patterns observed thus far during the 1990s may be seen as indicative of the close link between primary deficits and adverse debt dynamics , irrespective of the starting level of debt - which in the case of the United Kingdom was comparatively low .
1990-luvun kehitys kuvastaa läheistä yhteyttä perusalijäämien ja negatiivisen velkadynamiikan välillä riippumatta velan alkuperäisestä määrästä - Ison-Britannian tapauksessahan se oli verrattain pieni .
In this context , it may be noted that the share of debt with a short-term residual maturity has been decreasing since the early 1990s , while the average maturity has remained stable and is the highest in the Union ( see Table 5 ) .
Ison-Britannian kokonaisvelasta lyhytmaturiteettisen velan osuus on pienentynyt 1990-luvun alkuvuosista , mutta velan keskimääräinen maturiteetti on pysynyt ennallaan ja on Euroopan unionin pisin ( taulukko 5 ) .
With regard to 1997 , the proportion of debt with a short-term residual maturity is still indicated to be relatively high but current statistical applications do distort the qualitative picture ( see footnote to Table 5 ) .
Vuonna 1997 lyhytmaturiteettisen velan osuus on edelleen suhteellisen suuri , mutta nykyisin käytössä oleva tilastointitapa vääristää kvalitatiivista kuvaa ( ks .
Taking these into account as well as the current level of the debt ratio , fiscal balances may be seen as relatively insensitive to changes in interest rates .
Kun tämä sekä velkasuhteen nykyinen koko otetaan huomioon , voidaan katsoa , että koronmuutoksilla on suhteellisen vähän vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan .
In addition , the proportion of foreign currency denominated debt is low , rendering fiscal balances relatively insensitive to changes in exchange rates .
Lisäksi valuuttamääräisen velan osuus on pieni , joten valuuttakurssin muutoksillakin on suhteellisen vähän vaikutusta rahoitusasemaan .
During the 1990s a pattern of rapid deterioration and subsequently improving outturns can be observed in the deficit-toGDP ratio .
Alijäämäsuhde kehittyi 1990-luvulla siten , että ensin se heikkeni ja myöhemmin kohentui .
Starting from a ratio of 0.9% in 1990 , fiscal imbalances reached 7.9% in 1993 ;
Vuodesta 1990 alijäämäsuhde kasvoi 0,9 prosentista 7,9 prosenttiin vuonna 1993 ;
since then , the deficit has declined year by year to stand at 1.9% of GDP in 1997 ( see Chart 3a ) .
sen jälkeen se pieneni vuosi vuodelta , ja vuonna 1997 se oli 1,9 % BKT : stä ( kuvio 3a ) .
As is shown in greater detail in Chart 3b , which focuses on changes in deficits , cyclical factors contributed substantially to an increase in the deficit until 1993 , as well as to its reduction thereafter .
Kuten käy ilmi kuviosta 3b , jossa kuvataan alijäämän muutoksia , suhdannetekijöillä oli merkittävä alijäämää kasvattava vaikutus vuoteen 1993 asti sekä merkittävä alijäämää supistava vaikutus sen jälkeen .
However , the noncyclical improvements could reflect a lasting , structural move towards more balanced fiscal policies and / or a variety of measures with temporary effects .
Rahoitusjäämän « suhdanteista puhdistettu » kohentuminen voi heijastaa pysyvää , « rakenteellista » kehitystä kohti tasapainoisempaa julkisen talouden rahoitusasemaa ja / tai erilaisia tilapäisesti vaikuttavia toimenpiteitä .
Evidence available suggests that measures with a temporary effect reduced the deficit ratio by 0.5% of GDP in 1997 .
Käytettävissä olevat taustatiedot viittaavat siihen , että nämä tilapäiset toimet pienensivät alijäämäsuhdetta 0,5 % vuonna 1997 .
These were mainly of a selfreversing nature .
Kyseessä olivat pääasiassa « itsensä kumoavat » toimet .
This implies that compensating measures already included in budget plans for 1998 will need to offset the unwinding of these effects in order to maintain the budget on its planned path .
Jo vuoden 1998 budjettiin sisältyvien kompensoivien toimien on sen vuoksi kumottava tällaisten toimien negatiiviset vaikutukset , jotta budjetti pysyisi suunnitellulla urallaan .
Moving on to examine trends in other fiscal indicators , it can be seen from Chart 4 that the general government total expenditure ratio rose between 1990 and 1993 .
Tarkasteltaessa muita julkisen talouden indikaattoreita voidaan kuvion 4 avulla todeta , että julkisen talouden menojen suhde BKT : hen suureni vuosina 1990 - 1993 .
Against the background of rising unemployment both current transfers to households and public consumption 263 increased ( see Table 6 ) .
Lisääntyvä työttömyys kasvatti tuolloin sekä tulonsiirtoja kotitalouksille että julkista kulutusta ( taulukko 6 ) .
After 1993 the ratio of total expenditure to GDP declined , reflecting a reduction in current transfers , public consumption and net capital expenditure relative to GDP ;
Vuoden 1993 jälkeen menojen suhde BKT : hen pieneni , mikä johtui siitä , että tulonsiirrot , julkinen kulutus ja julkiset investoinnit suhteessa BKT : hen pienenivät ;
interest payments started to decline only in 1997 .
korkomenot alkoivat pienetä vasta vuonna 1997 .
The overall expenditure ratio in 1997 has returned broadly to the level observed in 1990 , although current transfers are now higher as a percentage of GDP and net capital expenditures are lower .
samaksi kuin vuonna 1990 , joskin tulonsiirtojen suhde BKT : hen oli nyt suurempi ja julkisten investointien pienempi .
Given the successive reduction in net capital expenditure during the 1990s , a continuation of the downward trend of total expenditure to GDP would require greater adjustments in items such as current transfers and public consumption .
Kun otetaan huomioon julkisten investointien jatkuva supistuminen 1990-luvulla , menojen pienenevä suuntaus suhteessa BKT : hen näyttäisi edellyttävän suurempia tarkistuksia menoluokkiin , kuten tulonsiirtoihin ja julkiseen kulutukseen .
Meanwhile , government revenue in relation to GDP tended to decline until 1993 , and thereafter started to increase , to reach a level in 1997 which was close to that observed in 1990 .
Julkisen talouden tulot suhteessa BKT : hen pienenivät vuoteen 1993 asti , minkä jälkeen ne ovat alkaneet kasvaa ; vuonna 1997 ne olivat miltei samansuuruiset kuin vuonna 1990 .
According to the United Kingdom s medium-term fiscal policy strategy , as presented in the September 1997 Convergence Programme covering the period up to the financial year 2001/02 , a declining trend in deficit and debt ratios is projected to continue in 1998 , with a position close to balance being reached in the financial year 1998/99 .
Syyskuussa 1997 julkaistuun , tilivuoteen 2001/02 ulottuvaan lähentymisohjelmaan sisältyvän Ison-Britannian finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian mukaan alijäämäsuhteen ja velkasuhteen odotetaan pienenevän edelleen vuonna 1998 , ja tilivuonna 1998/99 arvioidaan päästävän lähelle tasapainotilaa .
It foresees a reduction in the expenditure ratio and an increase in the revenue ratio .
Budjetissa odotetaan menojen suhteessa BKT : hen supistuvan ja tulojen kasvavan jonkin verran .
For the financial year 2000 / 01 a surplus of 0.5 - 1.5% is foreseen , and a further decline in the debt ratio is envisaged .
Tilivuonna 2000/01 rahoitusylijäämän suhteessa BKT : hen odotetaan olevan 0,5 - 1,5 % talouden kasvusta riippuen ja velkasuhteen odotetaan pienenevän edelleen .
If fiscal balances turn out as projected in the Convergence Programme , the United Kingdom should comply with the mediumterm objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Jos toteutuneet rahoitusjäämät ovat lähentymisohjelmassa ennustetun mukaisia , IsonBritannian pitäisi täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
With regard to the potential future course of the debt ratio , the EMI s Report does not 264
Tässä raportissa ei tarkemmin käsitellä niiden maiden velkasuhteen tulevaa kehitystä , joissa tuo suhde on alle 60 %.