natgillin/translations-raw huggingface dataset:
According to the German medium-term fiscal policy strategy , as presented in the Convergence Programme for 1997-2000 dated December 1996 , a reduction in the deficit ratio to 2‰ % of GDP and a broad stabilisation of the debt ratio is to be achieved in 1998 .
Joulukuussa 1996 päivättyyn lähentymisohjelmaan vuosiksi 1997 - 2000 sisältyvän Saksan finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin strategian mukaan alijäämäsuhteen odotetaan vuonna 1998 pienenevän 2,5 prosenttiin BKT : stä ja velkasuhteen arvioidaan tasoittuvan .
The budget plan for 1998 forecasts the general government deficit to stand at 2 % of GDP and the debt ratio to stabilise at around 62 % of GDP while Commission forecasts are slightly more favourable .
Vuoden 1998 budjetin mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 2,75 % BKT : stä ja velkasuhteen pysyvän ennallaan noin 62 prosentissa kun taas komission ennusteet ovat hieman toiveikkaampia .
The 1998 budget shows a combination of expenditure restraint and only moderate revenue increases .
Vuoden 1998 budjetissa sekä hillitään menoja että pidetään tulojen kasvu maltillisena .
The increase in tax revenue is expected to be lower than nominal GDP growth . Value added tax will be increased from April 1998 , with the proceeds to be transferred to the pension system , but the solidarity tax surcharge has been reduced and the structural decoupling of tax revenue from economic growth may continue .
Verotulojen odotetaan kasvavan hitaammin kuin nimellisen BKT : n. Arvonlisäveroa korotetaan huhtikuusta 1998 lähtien , ja veron tuotto on tarkoitus siirtää eläkejärjestelmään , mutta « solidaarisuuslisäveroa » on vähennetty ja verotulojen ja talouskasvun välisiä rakenteellisia sidonnaisuuksia saatetaan edelleen purkaa .
Furthermore , the tax on business capital has been abolished , but the loss of receipts is to be compensated by the reduction of enterprise tax privileges .
Yritysten pääomaan kohdistuva vero on myös kumottu , mutta tästä aiheutuva verotulojen menetys on tarkoitus kompensoida yritysten veroetuisuuksia vähentämällä .
For the year 2000 , the Convergence Programme targets a deficit of 1‰ % of GDP but the debt ratio is projected to remain above 60 % of GDP for the rest of the decade .
Lähentymisohjelman mukaan alijäämäsuhteen odotetaan vuonna 2000 olevan 1,5 %, mutta velkasuhteen pysyvän yli 60 prosenttina vuosikymmenen loppuun saakka .
The intention is to reduce the share of government expenditure in GDP to the pre-unification level by the end of the decade .
Julkisten menojen suhde BKT : hen pyritään pienentämään yhdistymistä edeltäneen suuruiseksi vuosikymmenen loppuun mennessä .
The intentions regarding deficit and debt reductions are somewhat less ambitious than those contained in previous programmes .
Alijäämien ja velan vähenemisen osalta tavoitteet eivät ole aivan yhtä kunnianhimoisia kuin aikaisemmissa lähentymisohjelmissa esitetyt .
Compared with fiscal balances projected in the Convergence Programme for 1999-2000 , further substantial fiscal consolidation is required in order to both compensate for the tax shortfalls not yet reflected in the Convergence Programme and to comply with the medium-term objective of the Stability and Growth Pact , effective from 1999 onwards , of having a budgetary position that is close to balance or in surplus .
Lähentymisohjelmassa vuosiksi 1999 - 2000 ennustettuihin rahoitusjäämiin verrattuna tarvitaan vielä huomattavia julkisen talouden vakauttamistoimia , jotta voitaisiin sekä kompensoida ne verotulojen menetykset , joita lähentymisohjelmaan ei vielä sisältynyt , että täyttää vakaus - ja kasvusopimuksen vuodesta 1999 eteenpäin voimassa oleva keskipitkän aikavälin tavoite , jonka mukaan julkisen talouden rahoitusaseman tulisi olla lähellä tasapainoa tai ylijäämäinen .
With regard to the reduction of the debt ratio to the 60 % reference value for those countries in which this ratio is currently exceeded only marginally , the EMI emphasises that debt can be brought down in relation to GDP within a short period of time .
Kun on kyse velkasuhteen pienentämisestä 60 prosentin viitearvoon niissä maissa , joissa tuo suhde on tällä hetkellä vain marginaalisesti viitearvoa suurempi , EMI korostaa , että velkasuhde voidaan saada pienenemään lyhyessä ajassa .
As may be seen from Chart 5 , in the case of Germany , achieving overall fiscal positions and debt ratios forecast by the European Commission for 1998 and realising a balanced budget in 1999 would reduce the debt ratio to below 60 % of GDP in the same year , while maintaining fiscal balances over subsequent years at the levels forecast for 1998 would not be sufficient to bring the debt ratio down to 60 % of GDP within an appropriate period of time .
Kuten kuviosta 5 ilmenee , Saksan tapauksessa komission vuodeksi 1998 ennustaman julkisen talouden rahoitusjäämän ja velkasuhteen saavuttaminen sekä tasapainoisen budjetin toteuttaminen vuonna 1999 pienentäisivät velkasuhteen alle 60 prosenttiin samana vuonna . Rahoitusjäämän pysyminen vuodeksi 1998 ennustetun suuruisena ei riittäisi pienentämään velkasuhdetta alle 60 prosenttiin kohtuullisessa ajassa .
Such calculations are based on the normative assumption of a constant nominal rate of interest of 6 % ( average real cost of public debt outstanding of 4 % and 2 % inflation ) and the assumption of a constant real GDP growth rate of 2.3% , as estimated by the Commission for real trend GDP growth in 1998 .
Laskelmissa oletetaan , että nimelliskorko pysyy muuttumattomana 6 prosenttina ( julkisen velan keskimääräiset reaaliset kustannukset olisivat 4 % ja inflaatio 2 %) ja että BKT : n määrän trendikasvu pysyy 2,3 prosenttina , joka on komission arvioima BKT : n määrän trendikasvu vuonna 1998 .
Stock-flow adjustments 75 are not taken into account .
Velkakannan korjauseriä ei ole otettu huomioon .
While they are purely illustrative , and can by no means be regarded as forecasts , these calculations provide an illustration of the need for further substantial progress in consolidation in order to reduce the debt ratio to 60 % of GDP or below within an appropriate period of time .
Laskelmat on esitetty vain valaisevina esimerkkeinä , eikä niitä voi missään tapauksessa pitää ennusteina . Tällaisista varauksista huolimatta ne osoittavat , että vakautuksen on edistyttävä huomattavasti , jotta velka -
Stressing the need for considerable improvement in the deficit ratio and to sustain consolidation over time is indeed warranted in the case of Germany , since additional room for manoeuvre is necessary in order to be able to address future budgetary challenges .
Saksan tapauksessa onkin tarpeen korostaa , että alijäämäsuhteen olisi kohennuttava merkittävästi ja vakauttamistoimia olisi vielä jatkettava , sillä suurempi liikkumavara on tarpeen tuleviin budjettihaasteisiin varautumiseksi .
As is highlighted in Table 8 , from around 2010 onwards a marked ageing of the population is expected and , in the context of an unfunded pension system , public pension expenditure is projected to increase in terms of GDP , particularly if policies regarding benefits are not tightened further .
Kuten taulukosta 7 ilmenee , väestö ikääntyy merkittävästi vuodesta 2010 alkaen , ja koska Saksassa on ei-rahastoiva eläkejärjestelmä , julkisten eläkemenojen ennustetaan kasvavan varsinkin jos eläkkeiden maksuperusteita ei tiukenneta .
The overall burden of population ageing will become more manageable the better the state of public finances when the demographic situation worsens . There must , however , be further retrenchment efforts in pension payments , which is underlined by the fact that the burden of levies in Germany has reached a relatively high level .
Väestön ikääntymisestä aiheutuva rasite tulee sitä helpommaksi kantaa , mitä paremmassa kunnossa julkinen talous on , kun demografinen tilanne alkaa huonontua . Eläkemenojen karsimiseen tulisi kuitenkin edelleen pyrkiä , sillä sosiaaliturvamaksujen taso on Saksassa jo suhteellisen korkea .
The episodes in which such deviations occurred were temporary and short-term interest rate differentials against those EU countries with the lowest short-term interest rates were insignificant .
minkään muun jäsenvaltion valuuttaa vastaan koko tarkastelujakson aikana .
During the reference period Germany has not devalued its currency s bilateral central rate against any other Member State s currency . In a longer-term context , measures of the real effective exchange rate of the Deutsche Mark vis - - vis the currencies of ERM participating Member States depicted in Table 9 suggest that current levels are close to historical values .
Pitkän aikavälin tarkastelussa taulukossa 9 esitetyt Saksan markan reaaliset efektiiviset valuuttakurssit ERM-jäsenvaltioiden valuuttoja vastaan osoittavat , että nykyiset efektiiviset kurssit ovat lähellä aikaisempia arvojaan . Saksojen yhdistymisen seurauksena syntyi vaihtotaseen alijäämä .
Current account deficits emerged as a consequence of unification ; these have narrowed more recently , thus slowing the rate of deterioration in the net external asset position ( see Table 10 ) .
Se on nyttemmin pienentynyt , minkä ansiosta nettosaatava ulkomailta supistuu aiempaa hitaammin ( taulukko 10 ) . Tuoreimpien saatavissa olleiden tilastotietojen mukaan Saksan viennin suhde BKT : hen on 30 ja tuonnin 29 %;
It may also be recalled that Germany has , according to the most recent data available , a ratio of foreign trade to GDP of 30 % for exports and 29 % for imports , and a share of intraEU trade of 56 % for exports and 55 % for imports .
EU-maiden osuus Saksan koko viennistä on 56 ja tuonnista 55 %. Pitkien korkojen kehitys Helmikuusta 1997 tammikuuhun 1998 ulottuneena tarkastelujaksona Saksan pitkät korot olivat keskimäärin 5,6 % ja alittivat siten selvästi korkokriteerinä olevan 7,8 prosentin viitearvon , joka on määritelty kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion perusteella .
Exchange rate developments The Deutsche Mark has been participating in the ERM since its inception on 13 March 1979 , i.e. for much longer than two years prior to the examination ( see Table 8a ) .
Näin oli myös koko vuoden 1997 aikana sekä vuonna 1996 ( taulukko 11 ) . Saksan pitkät korot ovat olleet yleisesti ottaen laskussa 1990-luvun alusta lähtien ( kuvio 7a ) .
Focusing on the reference period from March 1996 to February 1998 , the currency has normally traded close to its central rates against other ERM currencies and very close to those vis - - vis the Belgian franc , the Dutch guilder and the Austrian schilling ( see Chart 6 and Table 8a ) . On occasion the Deutsche Mark traded outside a range close to its central rates vis - - vis several partner currencies .
Suurimman osan 1990-luvusta niiden ero matalakorkoisimpien EU-maiden pitkiin korkoihin on ollut suhteellisen pieni ja yleensä negatiivinen ( kuvio 7b ) . Tähän suhteellisen alhaiseen korkotasoon on vaikuttanut pääasiassa se , että Saksojen yhdistymistä seurannut inflaatiosysäys on saatu hillittyä ja inflaatiovauhti on palautunut verrattain hitaaksi .
Long-term interest rate developments Over the reference period from February 1997 to January 1998 long-term interest rates in Germany were 5.6% on average , and thus stood well below the reference value for the interest rate criterion of 7.8% set on the basis of the three best-performing Member States in terms of price stability . This was also the case for 1997 as a whole , as well as for 1996 ( see Table 11 ) .
Valuuttakurssikehitys Saksan markka on osallistunut ERMiin sen alkamispäivästä 13.3.1979 asti eli paljon pitempään kuin kahden vuoden ajan ennen arviointia ( taulukko 8a ) . Tarkastelujakson aikana maaliskuusta 1996 helmikuuhun 1998 Saksan markka on pysytellyt lähellä keskuskurssejaan muita ERM-valuuttoja vastaan ja erittäin lähellä keskuskurssejaan Belgian frangia , Alankomaiden guldenia ja Itävallan šillinkiä vastaan ( kuvio 6 ja taulukko 8a ) .
Long-term interest rates have been on a broadly declining trend since the early 1990s ( see Chart 7a ) .
Ajoittain Saksan markan kurssi suhteessa useisiin ERM-valuuttoihin on liikkunut keskuskurssiensa lähellä olevan välin ulkopuolella .
For most of the period since the beginning of the 1990s , a relatively narrow and typically negative gap between German long-term interest rates and those prevailing in the EU countries with the lowest bond yields has been observed ( see Chart 7b ) .
Suurimmat poikkeamat keskuskurssien ylä - ja alapuolella 10 pankkipäivän liukuvan keskiarvon perusteella ovat olleet 2,2 % ja - 2,9 %, jos Irlannin punnan vahvistuvaa suuntausta ei oteta huomioon ( taulukko 8a ) . Nämä poikkeamat ovat olleet tilapäisiä .
The main factors underlying this trend of relatively low longterm interest rates were that the inflationary impulse following German unification was contained and that inflation returned to a comparatively low rate .
Lyhyiden korkojen erot suhteessa alhaisimman koron EU-maihin ovat olleet erittäin pienet . Saksa ei ole devalvoinut valuuttansa kahdenvälistä keskuskurssia
Concluding summary Over the reference period Germany has achieved a rate of HICP inflation of 1.4% , which is well below the reference value stipulated by the Treaty .
Lopputiivistelmä Tarkastelujakson aikana Saksa on saavuttanut 1,4 prosentin YKHI-inflaation , joka on selvästi perustamissopimuksen mukaista viitearvoa alempi .
Unit labour costs fell and low rates of inflation were also apparent in terms of other relevant price indices . Looking ahead , there are no signs of immediate upward pressure on inflation ;
alenivat , ja inflaatio oli myös muilla indikaattoreilla arvioiden alhainen . Lähitulevaisuudessa ei ole merkkejä välittömistä inflaatiopaineista .
The debtto-GDP ratio is just above the 60 % reference value .
Velka suhteessa BKT : hen on hieman yli 60 prosentin viitearvon .
As of 1991 , the first year after German unification , the ratio increased by 19.8 percentage points to stand at 61.3% in 1997 , reflecting to a large extent the fiscal burden relating to unification .
Vuodesta 1991 eli ensimmäisestä vuodesta Saksojen yhdistymisen jälkeen , velkasuhde on kasvanut 19,8 prosenttiyksiköllä 61,3 prosenttiin vuonna 1997 . Velkasuhteen kasvu heijastaa Saksojen yhdistymisen
Regarding the sustainability of fiscal developments , the outlook is for a marginal , decline in the debt ratio to 61.2% of GDP in 1998 .
Julkisen talouden kehityksen kestävyydestä voidaan todeta , että velkasuhteen odotetaan vuonna 1998 pienenevän hieman eli 61,2 prosenttiin .
Given the current debt ratio of just above 60 % of GDP , achieving the fiscal position forecast for 1998 and realising a balanced budget thereafter would reduce the debt ratio to below 60 % as early as 1999 .
Kun velkasuhde on nyt vain hieman yli 60 % BKT : stä , Saksa pienentäisi velkasuhteen alle 60 prosentin jo vuonna 1999 saavuttamalla ennustetun julkisen talouden rahoitusaseman vuonna 1998 ja pitämällä budjettinsa tasapainossa tämän jälkeen .
With regard to other factors , in 1996 and 1997 the deficit ratio exceeded the ratio of public investment to GDP , and Germany recorded current account deficits as a consequence of unification , while maintaining a net external asset position .
Muista tekijöistä voidaan todeta , että vuosina 1996 ja 1997 julkisen talouden alijäämä oli suurempi kuin julkiset investointimenot . Saksan vaihtotase on ollut yhdistymisen takia alijäämäinen , mutta maalla on nettosaatava ulkomailta .
List of Tables and Charts * GERMANY I Price developments Table 1 Chart 1 Table 2 Table 3 Germany : HICP inflation Germany : Price developments Germany : Measures of inflation and related indicators Germany : Recent inflation trends and forecasts ( a ) Recent trends in consumer price inflation ( b ) Inflation forecasts
Saksa : Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia Taulukko 3 . Saksa : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys ( b ) Inflaatioennusteita
Fiscal developments Table 4 Germany : General government financial position Chart 2 Germany : General government gross debt ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Table 5 Germany : General government gross debt - structural features Chart 3 Germany : General government surplus (+) / deficit (-) ( a ) Levels ( b ) Annual changes and underlying factors Chart 4 Germany : General government expenditure and receipts Table 6 Germany : General government budgetary position Chart 5 Germany : Potential future debt ratios under alternative assumptions for fiscal balance ratios Table 7 Germany : Projections of elderly dependency ratio
Saksa : Julkisen talouden bruttovelka - rakenteelliset piirteet Kuvio 3 . Saksa : Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (-) ( a ) Osuudet ( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Kuvio 4 .
III Exchange rate developments Table 8 ( a ) Germany : Exchange rate stability ( b ) Key indicators of exchange rate pressure for the Deutsche Mark Chart 6 Deutsche Mark : Deviations from ERM bilateral central rates Table 9 Deutsche Mark : Measures of the real effective exchange rate vis - - vis ERM Member States Table 10 Germany : External developments
III Valuuttakurssikehitys Taulukko 8 . ( a ) Saksa : Valuuttakurssin vakaus ( b ) Saksan markan valuuttakurssipaineita kuvaavat keskeiset indikaattorit Kuvio 6 .
IV Long-term interest rate developments Table 11 Germany : Long-term interest rates Chart 7 ( a ) Germany : Long-term interest rate ( b ) Germany : Long-term interest rate and CPI inflation differentials against EU countries with lowest long-term interest rates
Saksa : Pitkät korot Kuvio 7 . ( a ) Saksa : Pitkä korko ( b ) Saksa : Pitkien korkojen ja kuluttajahintainflaation erot niiden EU-maiden suhteen , joissa pitkät korot ovat matalimmat
Germany : HICP inflation ( annual percentage changes )
Saksa : YKHI-inflaatio ( vuotuinen prosenttimuutos )
1996 HICP inflation Reference value Source : European Commission .
YKHI-inflaatio Viitearvo Lähde : Euroopan komissio . 1996 1,2 2,5
Nov 97 1.4 -
11/97 1,4 -
Dec 97 1.4 -
12/97 1,4 -
Jan 98 Feb 97 - Jan 98 0.8 1.4 2.7
1/98 0,8 -
Germany : Price developments ( annual percentage changes ) CPI 7 6 5 4 3 2 1 0 - 1 - 2 1990 Source : National data .
Saksa : Hintakehitys ( vuotuinen prosenttimuutos ) Kuluttajahintaindeksi 7 6 5 4 3 2 1 0 - 1 - 2 1990 Lähde : Kansalliset tiedot .
Germany *: Measures of inflation and related indicators ( annual percentage changes unless otherwise stated )
Saksa *: Inflaatioindikaattoreita ja muita talouden muuttujia ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta ) 1990 Inflaatioindikaattoreita Kuluttajahintaindeksi ( KHI ) 2,7 KHI ilman välillisten verojen muutoksia ( a ) 2,7 Yksityisen kulutuksen deflaattori 2,7 BKT : n deflaattori 3,2 Tuottajahinnat 1,5 Muita talouden muuttujia BKT : n määrän kasvu 5,7 Tuotantokuilu ( pros .
1990 Measures of inflation Consumer price index ( CPI ) CPI excluding changes in net indirect taxes ( a ) Private consumption deflator GDP deflator Producer prices Related indicators Real GDP growth Output gap ( p.pt s ) Unemployment rate (%) Unit labour costs , whole economy Compensation per employee , whole economy Labour productivity , whole economy Import price deflator Exchange rate appreciation ( b ) Broad monetary aggregate ( M3H )( c ) Stock prices House prices ( d ) 2.7 2.7 2.7 3.2 1.5 5.7 2.4 6.4 2.0 4.7 2.7 - 0.7 5.5 5.0 17.1 .
yks . ) 2,4 Työttömyysaste (%) 6,4 Yksikkötyökustannukset , koko kansantalous 2,0 Palkkakustannus / työntekijä , koko kansantalous 4,7 Työn tuottavuus , koko kansantalous 2,7 Tuontihintojen deflaattori - 0,7 5,5 Valuuttakurssin vahvistuminen ( b ) 5,0 Lavean rahan määrä ( M3H ) ( c ) Osakkeiden hinnat 17,1 Asuntojen hinnat ( d ) .
* Refers to unified Germany from 1992 onwards .
* Yhdistyneen Saksan tiedot vuodesta 1992 alkaen .
( a ) National estimates , 1990-94 western Germany .
( a ) Kansallisia arvioita , 1990 - 1994 Länsi-Saksa .
( b ) Nominal effective exchange rate against 25 industrialised countries .
( b ) Nimellinen efektiivinen valuuttakurssi 25 : tä teollistunutta maata vastaan .
( c ) National harmonised data .
( c ) Kansalliset yhdenmukaistetut tiedot .
( d ) Prices for new houses .
( d ) Uusien asuntojen hinnat .
Germany : Recent inflation trends and forecasts ( annual percentage change unless otherwise stated )
Saksa : Viimeaikainen inflaatiokehitys ja - ennusteet ( vuotuinen prosenttimuutos , ellei muuta ilmoiteta )
( a ) Recent trends in consumer price inflation Sep 97 National consumer price index ( CPI ) Annual percentage change Change in the average of latest 3 months from previous 3 months , annualised rate , seasonally adjusted Change in the average of latest 6 months from previous 6 months , annualised rate , seasonally adjusted Source : National non-harmonised data .
( a ) Kuluttajahintainflaation viimeaikainen kehitys 9/97 10/97 11/97 12/97 1/98 Kansallinen kuluttajahintaindeksi ( KHI ) Vuotuinen prosenttimuutos Viimeisten 3 kk : n ja niitä edeltäneiden 3 kk : n keskiarvon prosenttimuutos vuositasolle korotettuna ja kausivaihtelut tasoitettuna Viimeisten 6 kk : n ja niitä edeltäneiden 6 kk : n keskiarvon prosenttimuutos vuositasolle korotettuna ja kausivaihtelut tasoitettuna Lähde : Kansalliset yhdenmukaistamattomat tiedot .
( b ) Inflation forecasts European Commission ( spring 1998 ) , HICP OECD ( December 1997 ) , private consumption deflator IMF ( October 1997 ) , CPI 1998 1.7 1.9 2.3 1999 1.9 1.9 . 80
( b ) Inflaatioennusteita Euroopan komissio ( kevät 1998 ) , YKHI OECD ( joulukuu 1997 ) , yksityisen kulutuksen deflaattori IMF ( lokakuu 1997 ) , KHI Lähde : Euroopan komissio ( kevään 1998 ennusteet ) , OECD ja IMF .
II Fiscal developments
79 II
Table 4 Germany : General government financial position ( as a percentage of GDP )
Julkisen talouden kehitys Taulukko 4 .
General government surplus (+) / deficit (-) Reference value Surplus (+) / deficit (-) , net of public investment expenditure ( b ) General government gross debt Reference value Source : European Commission ( spring 1998 forecasts ) and EMI calculations . ( a ) European Commission projections .
Saksa : Julkisen talouden rahoitusasema ( prosentteina BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) tai alijäämä (-) Viitearvo Ylijäämä (+) tai alijäämä (-) ilman julkisia investointimenoja ( b ) Julkisen talouden bruttovelka Viitearvo
1998 ( a ) - 2.5 - 3 .
1998 ( a ) - 2,5 - 3 .
Germany : General government gross debt ( as a percentage of GDP )
Saksa : Julkisen talouden bruttovelka ( prosentteina BKT : stä )
( a ) Levels 65 60 55 50 45 40 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( a ) Osuudet 65 60 55 50 45 40 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997
( b ) Annual changes and underlying factors Primary balance 10 8 6 4 2 0 - 2 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Growth / interest rate differential Stock-flow adjustment Total change
( b ) Vuosimuutokset ja taustatekijät Perusjäämä BKT : n kasvuvauhdin ja koron erotus 10 8 6 4 2 0 - 2 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Velkakannan korjauserä Koko muutos
Germany : General government gross debt str uctural features Total debt ( as a percentage of GDP ) Composition by currency (% of total ) In domestic currency In foreign currencies Domestic ownership (% of total ) Average maturity ( a ) ( years ) Composition by maturity ( b ) (% of total ) Short-term ( c ) ( ≤ 1 year ) Medium and long-term (>1 year ) 1991 41.5 1992 44.1 1993 48.0 1994 50.2 1995 58.0 1996 1997 60.4 61.3
velasta ) Keskimääräinen maturiteetti ( a ) ( vuotta ) Maturiteettijakauma ( b ) (% kok . velasta ) Lyhytaikainen ( c ) ( ≤ 1 vuosi ) Keskipitkä ja pitkäaikainen ( yli vuoden )
Source : National data except for total debt ( European Commission ( spring 1998 forecasts )) .
Lähde : Kansalliset tiedot lukuun ottamatta kokonaisvelkaa ( Euroopan komissio , kevään 1998 ennusteet ) .
Differences in the totals are due to rounding .
Pyöristysten vuoksi yhteenlaskut eivät välttämättä täsmää .
Federal government and its special funds debt only ( which represent almost 2/3 of the general government gross debt ) .
Koskee vain liittovaltion ja sen erityisrahastojen velkaa ( joka on lähes 2/3 julkisen talouden bruttovelasta ) .
( b ) Residual maturity .
( b ) Jäljellä oleva maturiteetti .