natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Measuring differences in household loan growth across the euro area countries The differences in household loan growth C h a r t A R a n g e o f g row t h i n M F I l o a n s t o h o u s e h o l d s a c ro s s t h e e u ro a re a across countries can be analysed along several countries lines .
talouksien voimakas kysyntä . Luottopolitiikan keventyminen ja kysynnän voimakkuus ovat osin johtuneet sekä pankkien että lainanottajien yhä positiivisemmista asuntomarkkinoiden kehitystä koskevista näkemyksistä .
Chart A shows the range between the ( annual percentage changes ) highest and lowest annual growth rate of total maximum MFI loans to households among the euro area euro area minimum countries in the period since the start of Stage 50 50 Three of EMU .
Koko euroalueen kulutuskysynnän kasvu oli nimellisesti melko vaimeaa . Tästä huolimatta kulutusluottojen vuotuinen kasvuvauhti nopeutui edelleen vuonna 2005 ja kiihtyi 7,5 prosenttiin viimeisellä neljänneksellä .
This range has typically been very large , exceeding 30 percentage points on 40 40 several occasions .
Tämä kasvuvauhdin nopeutuminen on sopusoinnussa sen kanssa , että kulutusluottojen korot olivat vuonna 2005 alhaiset .
While annual growth rates 30 30 in the countries experiencing the most rapid expansion of loans fluctuated between 25 % 20 20 and 40 %, in those countries witnessing the 10 10 slowest growth over the reference period 0 0 household borrowing dynamics proved very subdued , occasionally falling below zero .
Kasvuvauhdin nopeutuminen sai vahvistusta myös euroalueen pankeille tehdyn luotonantokyselyn tuloksista , jotka viittaavat luottopolitiikan keventymiseen .
- 10 - 10 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Comparing this with the growth rates of Source : ECB . between 5 % and 10 % recorded for the euro area as a whole suggests that the countries accounting for the highest growth rates were « outliers » and / or have only a relatively small weight in the euro area-wide outstanding amount of household loans .
Ke h i k ko 3 . KOTITALOUKSILLE MYÖNNETTYJEN LAINOJEN KASVUVAUHDIN EROT EUROALUEEN MAIDEN VÄLILLÄ Rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen vuotuinen kasvuvauhti on jokseenkin tasaisesti nopeutunut vuoden 2003 puolivälistä alkaen , ja vuoden 2005 lopussa se oli 9,4 %.
Taking into account the weight of the individual countries in the euro area aggregate , Chart B shows the cross-country dispersion of annual loan growth over the period 1999-2005 as measured by the weighted coefficient of variation .
Kaikkien euroalueen kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvuvauhdin nopeutumisessa ei kuitenkaan näy se , että lainojen vuotuinen kasvuvauhti on euroalueen eri maissa kehittynyt eri tavoin .
This measure has the advantage that it is less subject to the influence of outliers .
Tässä kehikossa tarkastellaan näitä eroja tilastollisen hajonnan näkökulmasta ja pyritään selittämään maiden välisiä eroja .
Nonetheless , in broad terms the evolution of the two dispersion measures since 1999 is quite similar : after peaking in mid-2002 , the cross-country dispersion of household loan growth appears to have declined somewhat throughout 2003 and broadly stabilised thereafter at levels above those seen in 1999 .
Euroalueen kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvuvauhdin maittaisten erojen mittaaminen Kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvun eroja eri maiden välillä voidaan analysoida monesta eri näkökulmasta . Kuviosta A käy ilmi rahalaitosten kotitalouksille myöntämien luottojen vuotuisen kasvuvauhdin vaihteluväli euroalueella talous - ja rahaliiton kolmannen vaiheen alun jälkeen .
Total MFI loans to households can be decomposed into loans for house purchase , consumer credit and other lending .
Tämä vaihteluväli on yleensä ollut hyvin leveä , usein yli 30 prosenttiyksikköä .
As shown in Chart B , the weighted coefficient of variation for mortgage loans increased until the end of 2002 but has since remained fairly stable .
Nopeimman lainankasvun maissa vuotuinen kasvuvauhti on vaihdellut 25 : stä 40 : een prosenttiin , kun taas hitaimman lainankasvun maissa kasvu on tarkastelujaksolla ollut erittäin vaimeaa ja kasvuvauhti on toisinaan ollut negatiivinen .
Given the high share of mortgage loans in the total stock of MFI loans to households ( close to 70 % at the end of 2005 ) , the dispersion in mortgage loan growth largely determines the dispersion in overall household loan growth . The weighted coefficient of variation for growth in consumer ECB Annual Report 2005
Maakohtaisten kasvuvauhtien vertailu kaikkien euroalueella myönnettyjen luottojen kasvuvauhtiin , joka on ollut 5 -- 10 %, osoittaa , että nopeimman lainankasvun maat ovat tilastollisia poikkeamia ja niissä myönnettyjen luottojen osuus kaikkien euroalueella myönnettyjen luottojen määrästä on pieni .
credit and other lending has been much more erratic in the past than that for growth in mortgage loans . However , it also seems to have stabilised recently , albeit at a significantly higher level than the weighted coefficient of variation for growth in mortgage loans .
Kuviossa B taas näkyvät maiden väliset erot lainojen vuotuisessa kasvuvauhdissa vuodesta 1999 vuoteen 2005 painotetulla variaatiokertoimella mitattuna . Tämän indikaattorin etuna on se , että poikkeavien havaintojen vaikutus on vähäinen .
Household loan growth and differences in debt levels across the euro area countries
Molemmat indikaattorit antavat kuitenEKP Vuosikertomus 2005 42
C h a r t B We i g h t e d c o e f f i c i e n t o f va r i a t i o n f o r t h e a n n u a l g row t h o f M F I loans to households total loans lending for house purchase consumer credit and other lending 1.0 0.9 0.8 0.7 0.6 0.5 0.4 1.0 0.9 0.8 0.7 0.6 0.5 0.4
K u v i o A . R a h a l a i t o s t e n ko t i t a l o u k s i l l e my ö n t ä m i e n l a i n o j e n k a s v u va u h d i n va i h t e l u v ä l i e u ro a l u e e n m a i s s a ( vuotuinen prosenttimuutos ) Nopein Euroalue Hitain 50 40 30 20 10 0 - 10 1999 Lähde : EKP .
The differences in household loan growth 0.3 0.3 across countries in past years can reflect a 0.2 0.2 variety of factors , including differences in the 0.1 0.1 0.0 0.0 financial position of households and the 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 degree of interest rate convergence prior to Source : ECB .
Kuvio B. Rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen vuotuisen kasvuvauhdin painotettu variaatiokerroin euroalueen maissa Lainat yhteensä Asuntolainat Kulutusluotot ja muut lainat 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0
Monetary Union ;
Lähde : EKP .
differences in the structure Note : The weighted coefficient of variation of a variable is the ratio of its weighted standard deviation to its weighted mean .
Muuttujan painotettu variaatiokerroin on sen painotetun keskihajonnan suhde sen painotettuun keskiarvoon . Painot perustuvat maan osuuteen vastaavasta lainatyypistä .
of financial markets -- especially for mortgage The weights are based on a country 's share in the corresponding credit ; and differences in key economic loan category .
Rahalaitosten kotitalouksille myöntämät lainat voidaan jakaa asuntolainoihin , kulutusluottoihin ja muihin lainoihin . Kuviosta B käy ilmi , että asuntolainojen kasvuvauhdin painotettu variaatiokerroin kasvoi vuoden 2002 loppuun saakka mutta on sen jälkeen pysynyt suhteellisen vakaana .
determinants of household borrowing -- notably the dynamics of real estate markets and house prices . Chart C plots the average annual growth of total MFI loans to households across the euro area countries in the period between the fourth quarter of 1998 and the fourth quarter of 2005 against the level of household indebtedness in the individual countries at the end of 1998 .
Koska asuntolainojen osuus kaikista rahalaitosten kotitalouksille myöntämistä lainoista on suuri ( lähes 70 % vuoden 2005 lopussa ) , asuntolainojen kasvun hajonta määrittää pitkälti kaikkien kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvun hajonnan . Kulutusluottojen ja muiden lainojen kasvuvauhdin painotettu variaatiokerroin on aiemmin vaihdellut paljon enemmän kuin asuntolainojen kasvuvauhdin variaatiokerroin .
Euro area countries at the start of Stage Three of EMU displayed considerable variation in household indebtedness as measured by the ratio of the stock of MFI loans to GDP . The chart illustrates that the countries with initially lower debt ratios have , on average , experienced stronger loan growth than those countries with a higher C h a r t C G row t h o f M F I l o a n s t o initial debt ratio .
Viime aikoina sekin on kuitenkin näyttänyt tasaantuneen , joskin se on edelleen paljon suurempi kuin asuntolainojen kerroin . Maiden väliset erot kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasvussa ja kotitalouksien velkaantuneisuudessa euroalueella Maiden väliset erot asuntolainojen kasvussa viime vuosina voivat johtua monesta eri tekijästä .
Part of the discrepancies in households and household indebtedness a c ro s s t h e e u ro a re a average loan growth witnessed since 1999 ( x-axis : as a percentage of GDP ;
Näitä voivat olla esimerkiksi kotitalouksien erilainen rahoitusasema ja korkojen erilaiset lähentymisasteet ennen talous - ja rahaliittoa , rahoitusmarkkinoiden erilaiset rakenteet ( erityisesti asuntolainojen osalta ) sekä erot kotitalouksien lainanottoa pääasiassa ohjaavissa taloudellisissa tekijöissä ( kuten erityisesti asuntomarkkinoiden vilkkaudessa ja asuntojen hinnoissa ) .
y-axis : annual percentage could therefore reflect a « convergence » changes ) process of debt ratios as interest rate and x-axis : household debt ratio in Q4 1998 y-axis : average annual growth of MFI loans to households in inflation levels converge . 35 Q4 1998 - Q4 2005 Greece 35 30 Ireland Spain 25 20 15 Portugal Netherlands Finland 10 France Austria Belgium 5 Germany 0 0 10 20 30 40 50 60 70 0
Kuviosta C näkyvät rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen kokonaismäärän keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti euroalueen eri maissa vuoden 1998 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2005 viimeisen neljänneksen välillä sekä kotitalouksien velkaantuneisuusaste eri maissa vuoden 1998 lopussa . Talous - ja rahaliiton kolmannen vaiheen alkaessa euroalueen
The structure of financial markets also varied substantially across countries in 1999 and is thus likely to have contributed to different initial levels of household indebtedness .
maiden velkaantuneisuusaste -- laskettuna rahalaitosten myöntämien lainojen kannan suhteena BKT : hen -- vaihteli huomattavasti . Kuviosta käy ilmi , että lainojen kasvu on ollut keskimäärin voimakkaampaa maissa , joissa alkuperäinen velkasuhde oli pieni .
In the case of mortgage markets such variation is for instance reflected in the differences of the available products with regard to factors such as the length of contracts , the use of fixed or variable interest rates , as well as average and maximum loan-to-value ratios . While financial market liberalisation and increased competition between financial intermediaries have been pervasive in recent years , the impact
Erot lainojen keskimääräisessä kasvuvauhdissa vuoden 1999 jälkeen voivatkin osin heijastaa velkasuhteiden lähentymistä , kun yhtäältä korot ja toisaalta inflaatioluvut eri maissa lähentyvät toisiaan . Myös rahoitusmarkkinat olivat vuonna 1999 rakenteeltaan hyvin erilaiset euroalueen eri maissa , mikä on saattanut osaltaan vaikuttaa siihen , että kotitalouksien velkaantuneisuus vaihteli hyvin paljon eri maiden kesken .
Italy Source : ECB .
Asuntolainamarkkinoilla vaihtelu näkyy esimerkiksi eroina lainasopimusten pituudessa ja kiinteä - tai vaihtuvakorkoisten lainojen käytössä .
Note : Luxembourg has been excluded from the chart due to the high share of cross-border loans in the total household loan stock . ECB Annual Report 2005
Eroja oli myös sellaisissa tekijöissä kuin lainojen vakuutena olevien asuntojen hinnan keskimääräisessä tai suurimmassa sallitussa suhteessa lainan määrään .
of such structural changes in the financial markets has been more profound in some euro area countries than in others , on account of both their starting-point and the pace and scope of reforms made .
Vaikka rahoitusmarkkinoiden sääntelyä on purettu ja kilpailu rahoituksenvälittäjien kesken on kiristynyt viime vuosina kaikissa euroalueen maissa , näiden rakenteellisten muutosten vaikutus rahoitusmarkkinoihin on ollut erilainen euroalueen eri maissa , sillä sekä lähtötilanne että muutosten nopeus ja laajuus ovat vaihdelleet .
This has resulted , for instance , in a sharper reduction of interest rate margins and other borrowing costs , as well as a wider range of innovative and diversified mortgage products -- for example , the availability of 30 or even 50-year loans and the appearance of « accordion » variable rate and « amortisation free » mortgages -- in some countries than in others , thus enabling more households to access financing for house purchase .
Tämä on johtanut siihen , että esimerkiksi korkomarginaalit ja muut lainakulut ovat joissakin maissa pienentyneet huomattavasti enemmän kuin toisissa ja joissakin maissa on tuotu markkinoille innovatiivisempia ja monipuolisempia lainatuotteita kuin toisissa , jolloin useammilla kotitalouksilla on ollut mahdollisuus saada asuntolainaa .
Cross-country variation in household borrowing dynamics may , in part , thus reflect the heterogeneity of both the level and rate of change of the sophistication and depth of financial markets .
Tällaisia lainatuotteita ovat esimerkiksi 30 : n tai 50 vuoden asuntolainat tai annuiteettilainat , joiden laina-aika muuttuu viitekoron muuttuessa , tai lainat , joita ei tarvitse kuolettaa .
C h a r t D H o u s i n g m a r ke t d y n a m i c s a n d l o a n s i n t h e e u ro a re a i n t h e p e r i o d 1999-2004 ( average annual growth rates in percentages ) x-axis : MFI loans for house purchase y-axis : house prices
Osittain maiden väliset erot kotitalouksien lainanoton kasvussa saattavat johtua siitä , miten nopeita ja laajoja rahoitusmarkkinoita syventävät ja monipuolistavat muutokset ovat olleet .
Note : Luxembourg has been excluded from the chart due to the high share of cross-border loans in the total household loan stock . While Monetary Union has resulted in a uniform short-term interest rate across countries , cross-country variation in household borrowing dynamics also reflects the heterogeneity of macroeconomic developments across euro area countries .
Vaikka lyhyet korot ovatkin nyt rahaliiton myötä samansuuruiset kaikissa euroalueen maissa , maiden väliset erot kotitalouksien lainanotossa kertovat , että makrotalous on kehittynyt eri lailla euroalueen eri maissa . Tämä on näkynyt erityisen selvästi kiinteistömarkkinoilla .
This has been particularly marked in developments in real estate markets .
KuKuvio C. Rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen kasvuvauhti ja kotitalouksien viosta D käy ilmi , että monissa maissa ( esivelkaantuneisuus euroalueella merkiksi Irlannissa ja Espanjassa ) asuntojen ( x-akseli : % BKT : stä ;
As shown in Chart D , several countries ( for example , Ireland and Spain ) have experienced very rapid house price increases since 1999 , while others ( such as Germany and Austria ) have been characterised by stable house prices .
y-akseli : vuotuinen prosenttimuutos ) hinnat ovat nousseet hyvin nopeasti vuoden X-akseli : BKT : hen suhteutettu kotitalouksien velka vuoden 1999 jälkeen , kun taas toisissa maissa ( kuten 1998 viimeisellä neljänneksellä Y-akseli : rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen Saksassa ja Itävallassa ) asuntojen hinnat ovat keskimääräinen kasvuvauhti vuoden 1998 viimeisestä neljänneksestä vuoden 2005 viimeiseen pysyneet vakaina .
Since mortgage credit is the largest component of overall household borrowing and is naturally related to the dynamism of housing market developments , the substantial differences in the evolution of real estate prices are reflected in the heterogeneity of household loan growth rates .
Koska asuntoluotot ovat neljännekseen 35 35 suurin kotitalouksien lainanoton erä ja koska Kreikka niiden kehitys luonnollisesti mukailee asunto30 30 markkinoiden kehitystä , suuret erot kiinteis25 25 Irlanti töjen hintojen kehityksessä näkyvät myös 20 20 asuntolainojen kasvuvauhtien eroina .
Differences in consumer credit may in turn stem from diverse patterns of household disposable income and private consumption across countries .
KuluEspanja tusluottojen erot saattavat puolestaan johtua 15 15 Portugali Italia maittaisista eroista kotitalouksien käytettäAlankomaat Suomi 10 10 Ranska vissä olevien tulojen määrässä ja yksityisessä Itävalta Belgia 5 5 kulutuksessa .
To sum up , there were substantial differences in the annual growth of total MFI loans to households among the euro area countries between 1999 and 2005 .
Yhteenvetona voidaankin todeta , että vuosien 1999 ja 2005 välillä maittaiset erot rahalaitosten kotitalouksille myöntämien lainojen vuotuisessa kasvuvauhdissa euroalueella olivat EKP Vuosikertomus 2005
The evidence also shows that these cross-country differences have been persistent .
On myös näyttöä siitä , että nämä asuntolainat euroalueella vuosina 1999 -- 2004 erot ovat olleet pysyviä .
While the convergence in the level of inflation and interest rates before the start of EMU -- and thus the impact of moving to a credible low inflation environment at the start of Stage Three -- may help to explain the crosscountry variation , the heterogeneous experience since the introduction of the euro , especially with regard to housing market developments and changes in financial market structure , has also played an important role .
Lainojen kasvuvauhdin eroja selittävät osaltaan euroalueen mai ( keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti prosentteina ) den väliset erot korkojen ja inflaatiolukujen X-akseli : rahalaitosten asuntolainat Y-akseli : asuntojen hinnat lähentymisessä ennen talous - ja rahaliiton al20 20 kua -- ja sen myötä erot alhaiseen ja uskottavaan inflaatiotasoon siirtymisen vaikutuk15 15 Espanja Irlanti sessa EMUn kolmannen vaiheen alussa .
Of course , other factors may also have contributed to the variation in household loan growth across countries . They include for instance differences in income and private consumption developments as well as in demographics and attitudes towards owneroccupied housing across countries , while differences in tax deductibility of interest payments , capital gains taxes on housing gains and securitisation of mortgages may also have played a role .
MerAlankomaat 10 10 kitystä on kuitenkin ollut myös euron Kreikka Ranska käyttöönoton jälkeisillä eroilla etenkin asunItalia Belgia 5 5 Suomi tomarkkinoiden kehityksessä ja rahoitusmarkPortugali kinoiden rakenteessa . Maiden välisiin eroihin 0 0 kotitalouksille myönnettyjen lainojen kasItävalta Saksa vussa ovat tietenkin saattaneet vaikuttaa myös - 5 - 5 muut tekijät , kuten erot tulotasossa ja yksityi0 5 10 15 20 25 30 35 sen kulutuksen kehityksessä sekä väestöLähde : EKP .
Differing advances made in modelling in the financial industry , which have increased the ability of banks to assess market developments and credit risk , may also explain part of the differences . 44
Lainojen kasvuvauhdin maittaiset erot voivat selittyä osin myös sillä , että eri maissa on edistytty eri lailla rahoitustoimialan mallintamisessa , joka parantaa pankkien kykyä arvioida markkinoiden kehitystä ja luottoriskejä .
ECB Annual Report 2005 RISING HOUSEHOLD DEBT As a result of the continued strong borrowing dynamics , the ratio of household debt to disposable income edged up further in 2005 ( see Chart 18 ) .
KOTITALOUKSIEN VELKAANTUNEISUUS KASVOI Lainojen vahvana jatkunut kasvu johti siihen , että kotitalouksien velkaantuneisuus suhteessa käytettävissä oleviin tuloihin kasvoi edelleen vuonna 2005 ( ks . kuvio 18 ) .
Nonetheless , household indebtedness in the euro area remained below that seen in other industrialised countries , such as the United States , the United Kingdom and Japan .
Kotitalouksien velkaantuneisuus pysyi euroalueella kuitenkin pienempänä kuin muissa teollisuusmaissa , kuten Yhdysvalloissa , Isossa-Britanniassa ja Japanissa .
Moreover , despite the rise in indebtedness , the total debt service burden of the household sector ( the ratio of interest payments plus principal repayments to disposable income ) remained broadly unchanged .
Vaikka velkaantuneisuus kasvoi , velanhoitokustannukset ( eli korkojen ja velan kuoletusten suhde käytettävissä oleviin tuloihin ) pysyivät kotitaloussektorilla kuitenkin jokseenkin ennallaan .
The higher debt repayment burden associated with the strong loan growth observed in recent years has been more or less offset by the lower share of income that needs to be devoted to interest payments in a low interest rate environment .
Viime vuosien voimakkaaseen lainojen kasvuun liittyvä lyhennysmenojen kasvu onkin enemmän tai vähemmän tasoittunut , koska korkoihin kuluvien tulojen osuus on supistunut , kun korot ovat alhaiset .
This notwithstanding , the rise in indebtedness has increased households » exposure to changes in interest rates , income and asset prices .
Velkaantuneisuuden kasvu on kuitenkin lisännyt kotitalouksien riskiä siitä , että korot , tulot tai varallisuushinnat muuttuvat .
Moreover , when assessing these aggregate figures , it should be taken into account that they represent an average for the euro area-wide household sector , and that the debt service ratio for households which have an outstanding mortgage would be higher .
Yhteenlaskettuja lukuja arvioitaessa on myös syytä pitää mielessä , että ne on laskettu keskiarvoina euroalueen koko kotitaloussektorin tilanteesta ja että asuntovelkaisten kotitalouksien velanhoitosuhde on suurempi .
In addition , the debt service burden may vary across euro area countries as well as across households in different income categories .
Myös velanhoitomenot voivat euroalueen eri maissa ja eri tuloluokkiin kuuluvissa kotitalouksissa olla erisuuruiset .
Finally , some uncertainty relates to the fact that the share of existing mortgage debt exposed to changes in prevailing interest rate conditions depends on the specific features of the underlying mortgage contracts , which vary substantially across the euro area .
Arviointiin liittyy myös jonkin verran epävarmuutta siitä syystä , että korkomuutoksille alttiiden asuntolainojen osuus riippuu asuntolainasopimusten ehdoista , jotka vaihtelevat huomattavasti euroalueen eri maissa .
CONTINUED LOW REAL COST OF EXTERNAL FINANCING OF NON-FINANCIAL CORPORATIONS The overall real cost of external financing of non-financial corporations , as calculated by weighting the different external financing sources on the basis of their amounts outstanding ( corrected for valuation effects ) , continued to
YRITYSTEN ULKOISEN RAHOITUKSEN REAALIKUSTANNUKSET EDELLEEN PIENET Yritysten ulkoisen rahoituksen yhteenlasketut reaalikustannukset pysyivät vuonna 2005 edelleen pienempinä kuin pitkään aikaan . Nämä reaalikustannukset lasketaan painottamalla eri rahoituslähteistä saatavan rahoituksen kustannuksia rahoituslähteiden ( arvostusmuutosten vaikutuksista puhdistetuilla ) kannoilla ( ks .
Chart 18 Household debt and debt s e r v i c e b u rd e n ( as a percentage of disposable income ) interest payments ( right-hand scale ) principal repayments ( right-hand scale ) debt-to-income ratio ( left-hand scale ) 100 90 10 80 70 60 2 50 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005
kuvio 19 ) . 5 Yritykset lisäsivät selvästi velkarahoi5 Yksityiskohtainen kuvaus euroalueen yritysten ulkoisen rahoituksen reaalikustannusten mittaamisesta löytyy maaliskuun 2005 Kuukausikatsauksen kehikosta 4 .