natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Such a direct impact cannot be observed for 1999 , since price increases for items covered by the agreements were , on average , equal to the overall level of CPI inflation .
Tällaista suoraa vaikutusta ei voida havaita vuoden 1999 kehityksessä , sillä sopimusten kohteina olleiden tuotteiden ja palvelujen hinnannousut vastasivat keskimäärin yleistä kuluttajahintainflaatiota .
It is not possible to assess whether the 1999 agreements prevented price increases in these items which , on average , would have exceeded the overall level of CPI inflation .
Ei ole mahdollista arvioida , ovatko vuoden 1999 sopimukset estäneet näiden tuotteiden ja palvelujen hintoja nousemasta keskimäärin nopeammin kuin kuluttajahinnat yleensä .
Looking back beyond the most recent developments , a clear trend towards lower rates of inflation in Greece has been discernible since the early 1990s .
Pitkän aikavälin tarkastelussa Kreikassa on ollut havaittavissa selvä suuntaus inflaation hidastumiseen 1990-luvun alusta lähtien .
Consumer price inflation , as measured on the basis of the CPI , decreased steadily from 20.4% in 1990 to 2.6% in 1999 ( see Table 2 and Chart 1 ) .
Kuluttajahintainflaatio ( kuluttajahintaindeksillä mitattuna ) on hidastunut tasaisesti vuonna 1990 olleesta 20,4 prosentista 2,6 prosenttiin vuonna 1999 ( taulukko 2 ja kuvio 1 ) .
This experience of disinflation reflects a number of important policy choices , most notably the progressive tightening of monetary policy since the start of the 1990s .
Inflaation hidastumiseen ovat vaikuttaneet useat merkittävät politiikkavalinnat , erityisesti rahapolitiikan asteittainen kiristäminen 1990-luvun alusta lähtien .
The primary objective of the monetary policy strategy of the Bank of Greece is to maintain price stability , with the latter being defined as a year-on-year increase in the national consumer price index of below 2 %.
Kreikan keskuspankin rahapolitiikan strategian ensisijainen tavoite on hintavakauden ylläpitäminen ; hintavakaus on määritelty kansallisen kuluttajahintaindeksin alle 2 prosentin suuruisena vuotuisena nousuna .
To this end , the authorities maintained a tight monetary policy stance throughout the 1990s . In April 1999 the Bank of Greece introduced
Tämän tavoitteen täyttämiseksi rahapolitiikan linja pidettiin koko 1990-luvun kireänä . Huhtikuussa 1999 Kreikan keskuspankki alkoi soveltaa tilapäisiä varantovaatimuksia , jotka kohdistettiin yksityiselle sektorille myönnettyjen pankkiluottojen kasvuun .
1.1 Price developments Over the reference period from April 1999 to March 2000 the average rate of HICP inflation in Greece was 2.0% , i.e. 0.4 percentage point below the level of the reference value of 2.4% as defined in Article 121 ( 1 ) of the Treaty establishing the European Community and Article 1 of the Protocol on the convergence criteria referred to in that Article .
Vuonna 1999 kes - 1.1 Hintakehitys Huhtikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ulottuneena tarkastelujaksona keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti Kreikassa oli 2,0 % eli 0,4 prosenttiyksikköä hitaampi kuin 2,4 prosentin viitearvo , joka on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen artiklan 121 kohdan 1 ja artiklassa tarkoitetun lähentymiskriteereitä koskevan pöytäkirjan artiklan 1 mukaisesti .
In 1999 as a whole the inflation rate was 2.1% , i.e. at the reference value for that year and , since January 2000 , Greece has achieved a rate of HICP inflation which is below the reference value .
Koko vuonna 1999 Kreikan YKHI-inflaatiovauhti oli keskimäärin 2,1 % eli tuon vuoden viitearvon mukainen , ja tammikuusta 2000 lähtien YKHI-inflaatiovauhti on ollut viitearvoa hitaampi .
In 1998 average HICP inflation was 4.5% ( see Table 1 ) .
Vuonna 1998 keskimääräinen YKHI-inflaatiovauhti oli 4,5 % ( taulukko 1 ) .
Seen over the period since 1998 , HICP inflation in Greece has been significantly reduced , and recently came closer to a level which can generally be considered to be consistent with price stability .
Kreikan YKHI-inflaatiovauhti on hidastunut merkittävästi vuodesta 1998 lähtien ja on viime aikoina lähestynyt tasoa , jonka yleensä katsotaan vastaavan hintavakautta .
Due attention needs to be paid to the fact that the recent reduction in inflation rates is partly attributable to temporary factors .
On huomattava , että inflaatiovauhdin viimeaikainen hidastuminen johtuu osittain tilapäisesti vaikuttavista tekijöistä .
Cuts in indirect taxes were introduced gradually between October 1998 and December 1999 .
Välillisiä veroja kevennettiin asteittain lokakuun 1998 ja joulukuun 1999 välisenä aikana .
The ECB estimates that the impact of such cuts has reduced Greek consumer price inflation over the reference period from April 1999 to March 2000 by around 0.9 percentage point on average .
EKP : n arvion mukaan verotuksen keventäminen on kaiken kaikkiaan hidastanut Kreikan kuluttajahintainflaatiota keskimäärin 0,9 prosenttiyksikköä huhtikuusta 1999 maaliskuuhun 2000 ulottuneena tarkastelujaksona .
The direct downward effect of these cuts on inflation will disappear one year after their introduction and the 12-month inflation rate will then be higher again .
Kun kevennyksistä on kulunut vuosi , niiden suora inflaatiota hidastava vaikutus häviää ja vuotuinen inflaatiovauhti nopeutuu jälleen .
In this sense , cuts in indirect taxes have only a temporary « oneoff » effect on rates of inflation and do not represent a sustainable move towards price stability .
Tässä suhteessa välillisten verojen keventämisellä on vain tilapäinen ja kertaluonteinen vaikutus inflaatioon , eikä sitä voida pitää kestävänä etenemisenä kohti hintavakautta .
Furthermore , such measures also have secondary inflation-reducing effects , because they have contributed to reducing the effect of wage catch-up clauses , thus averting additional private sector wage increases of 0.6 percentage point at the beginning of 1999 and of 1.0 percentage point at the beginning of 2000 .
Verotuksen keventämisellä on myös sekundaarisia inflaatiota hidastavia vaikutuksia , sillä se on osaltaan vähentänyt inflaatioon sidottuja palkankorotuksia ja näin estänyt yksityisen sektorin 0,6 prosenttiyksikön suuruiset lisäpalkankorotukset vuoden 1999 alussa ja 1,0 prosenttiyksikön korotukset vuoden 2000 alussa .
Finally , they may have a more lasting effect by lowering inflation expectations , although it is not possible to
Verotuksen kevennyksellä saattaa myös olla kestävämpi inflaatio-odotuksia vaimentava vaikutus , joskaan tämän vaikutuksen suuruutta ei pystytä arvioimaan .
temporary reserve requirements on the growth of bank credit to the private sector .
keinen 14 päivän talletusten korko pidettiin 12 prosenttina aina lokakuuhun asti .
In 1999 the key 14-day deposit rate was kept at 12 % until October . The 14-day rate was then gradually reduced to 9.25% by March 2000 , still 575 basis points above the ECB 's main refinancing rate .
Sen jälkeen 14 päivän korkoa laskettiin asteittain , kunnes se maaliskuussa 2000 oli 9,25 % eli edelleen 575 peruspistettä korkeampi kuin EKP : n perusrahoitusoperaatioiden korko .
High official interest rates aimed at facilitating the move towards price stability also supported the drachma 's position in foreign exchange markets .
Se , että viralliset korot pidettiin korkeina , jotta hintavakauteen siirtyminen sujuisi helpommin , tuki myös drakman asemaa valuuttamarkkinoilla .
The reduction in inflation was supported by adjustments in fiscal policy so as to achieve lower deficit ratios .
Inflaation hidastumista tukivat lisäksi finanssipolitiikan muutokset , joilla pyrittiin alijäämäsuhteen supistamiseen .
Growth in compensation per employee was reduced from a peak of 12.2% in 1995 to 4.8% in 1999 , while growth in unit labour costs declined from 11.6% to 2.5% respectively .
Työntekijää kohden laskettujen palkkakustannusten nousuvauhti hidastui vuoden 1995 huippuvauhdista eli 12,2 prosentista 4,8 prosenttiin vuonna 1999 ja yksikkötyökustannusten nousuvauhti , joka vuonna 1995 oli ollut 11,6 %, hidastui 2,5 prosenttiin vuonna 1999 .
These reductions were supported by strong productivity growth and a two-year national general collective agreement reached by the social partners in May 1998 which resulted in moderate wage increases .
Näiden kustannusten nousuvauhdin hidastumista tukivat tuottavuuden voimakas kasvu sekä työmarkkinaosapuolten toukokuussa 1998 solmima kaksivuotinen yleissopimus , jossa noudatettiin maltillista palkkakehitystä .
A reduction in inflation is also indicated by other relevant measures of inflation ( see Table 2 ) .
Inflaation laantumista osoittavat myös muut inflaatioindikaattorit ( taulukko 2 ) .
Looking at recent trends and forecasts , 12-month rates for HICP inflation decreased steadily from around 5.1% in April and May 1998 to 1.3% in September 1999 .
Viimeaikaiset kehityssuunnat ja ennusteet osoittavat , että YKHI-inflaation 12 kuukauden nousuvauhti hidastui tasaisesti noin 5,1 prosentista vuoden 1998 huhtikuussa ja toukokuussa 1,3 prosenttiin syyskuussa 1999 .
Since then the HICP has increased strongly , reaching 2.8% in March 2000 ( see Table 3a ) .
Sen jälkeen YKHI-inflaatio on nopeutunut voimakkaasti niin , että se maaliskuussa 2000 oli 2,8 % ( taulukko 3a ) .
However , most of the recent increase is due to the strong rise in oil prices and the appreciation of the US dollar .
Viimeaikainen inflaation nopeutuminen johtuu kuitenkin suurimmaksi osaksi öljyn hinnan jyrkästä noususta ja Yhdysvaltain dollarin vahvistumisesta .
In this context it should be noted that oil price changes have a relatively stronger impact on price developments in Greece than in the EU as a whole .
Tässä yhteydessä on huomattava , että öljyn hinnan muutokset vaikuttavat Kreikan hintakehitykseen suhteellisesti enemmän kuin koko EU : n hintakehitykseen .
Core inflation , as measured by the annual rate of change in the national CPI excluding fuel , fresh fruit and vegetables , has fallen steadily since August 1998 and has remained around 2 % since October 1999 ( averaging 1.8% over the period from December 1999 to March 2000 ) .
Ilman polttoaineiden sekä tuoreiden hedelmien ja vihannesten hintoja lasketun kuluttajahintaindeksin vuotuisena muutosvauhtina mitattu pohjainflaatio on hidastunut tasaisesti elokuusta 1998 alkaen ja on pysytellyt 2 prosentin tuntumassa lokakuusta 1999 alkaen ( joulukuusta 1999 maaliskuuhun 2000 inflaatiovauhti on ollut keskimäärin 1,8 %) .
Most available forecasts suggest inflation rates of between 2.2% and 2.4% in 2000 and of between 2.3% and 2.7% in 2001 ( see Table 3b ) .
Useimmissa saatavissa olevissa ennusteissa inflaatiovauhdin arvioidaan olevan 2,2 -- 2,4 % vuonna 2000 ja 2,3 -- 2,7 % vuonna 2001 ( taulukko 3b ) .
Future price developments in Greece are subject to a number of upward risks , which need to be considered when referring to these forecasts .
Kreikan tulevaan hintakehitykseen liittyy useita inflaation kiihtymiseen viittaavia riskejä , jotka on syytä ottaa huomioon ennusteita tarkasteltaessa .
First , the direct inflation-reducing impact of the recent cuts in indirect taxes will gradually disappear by the end of 2000 .
Ensiksikin välillisten verojen viimeaikaisten kevennysten suora inflaatiota hidastava vaikutus häviää asteittain vuoden 2000 loppuun mennessä .
This will exert upward pressure on average annual inflation in 2000 and 2001 .
Tästä aiheutuu nousupaineita keskimääräiseen vuotuiseen inflaatiovauhtiin vuosina 2000 ja 2001 .
With regard to the gentleman 's agreements between the Government and commercial and industrial enterprises as well as service providers , it remains uncertain as to whether their nonrenewal would result in upward price pressure .
On epävarmaa , syntyisikö hintojen nousupaineita siinä tapauksessa , että hallituksen herrasmiessopimuksia teollisuuden , kaupan ja palvelusektorin yritysten kanssa ei uusittaisi .
The extent to which these two measures have helped to lower inflation expectations , thus also having some persistent rather than only a temporary effect on the rate of inflation , is difficult to assess at this juncture .
Tässä vaiheessa on vaikea arvioida , miten paljon nämä kaksi seikkaa ovat vaimentaneet inflaatio-odotuksia ja näin vaikuttaneet inflaatiovauhtiin myös pitkällä aikavälillä eivätkä vain tilapäisesti .
Second , the adoption of the euro would mean that Greek interest rates would be aligned with those in the euro area .
Toiseksi euron käyttöönotto Kreikassa merkitsisi sitä , että Kreikan korot tulisivat samalle tasolle kuin euroalueen korot .
However , in the three months ending in March 2000 the average spread of the threemonth interest rate was 540 basis points above the euro area average , and long-term interest rates were 80 basis points above those prevailing in the five euro area countries with the lowest bond yields .
Tammi-maaliskuussa 2000 Kreikan kolmen kuukauden korkojen ero euroalueen vastaaviin korkoihin oli kuitenkin keskimäärin 540 peruspistettä ja Kreikan pitkät korot olivat 80 peruspistettä korkeammat kuin viiden sellaisen euroalueen maan korot , joissa joukkolainojen tuotot ovat pienimmät .
The easing of liquidity constraints and the resulting monetary stimulus from interest rate convergence with the euro area are likely to be reduced by the contractionary impact of lower interest rates on disposable income , since interest income constitutes an important part of total disposable income in Greece and since households are net creditors .
Likviditeettirajoitteiden lievenemisestä sekä korkojen lähentymisestä euroalueen korkoihin seuraava keventävä vaikutus tulee todennäköisesti heikkenemään siksi , että alhaiset korot supistavat käytettävissä olevien tulojen määrää ; Kreikassa korkotuotot muodostavat keskeisen osan kaikista käytettävissä olevista tuloista ja kotitaloudet ovat nettovelkojia .
However , the net impact of interest rate convergence is likely to exert upward pressure on prices in Greece .
Korkojen lähentyminen tulee todennäköisesti kuitenkin vaikuttamaan siten , että hintojen nousupaineet Kreikassa kasvavat .
A third upside risk to future price developments comes from the convergence of the drachma towards its conversion rate , a process that has already started .
Kolmas inflaation kiihtymiseen viittaava riski tulee siitä , että Kreikan drakma lähentyy muuntokurssiaan -- tämä prosessi on jo alkanut .
The possible magnitude of this effect has been limited by the revaluation of the drachma 's central rate to GRD 340.75 against the euro as of 17 January 2000 .
Tämän vaikutuksen suuruutta on rajoitettu revalvoimalla Kreikan drakman eurokeskuskurssi 340,75 : een 17.1.2000 .
As a result , in March 2000 the drachma was quoted only 2.0% above its ERM II central rate .
Tämän seurauksena drakma oli maaliskuussa 2000 ainoastaan 2,0 % ERM II - keskuskurssiaan vahvempi .
The inflationary impact of the depreciation of the drachma towards its conversion rate on import prices will disappear by the end of 2001 .
Drakman arvon heikkenemisestä johtuva tuontihintainflaatiota kiihdyttävä vaikutus tulee häviämään vuoden 2001 loppuun mennessä .
Looking further ahead , continued marked efforts by the Government to create an environment conducive to the maintenance of price stability are of particular importance for Greece .
Pitkän aikavälin tarkastelussa voidaan todeta , että Kreikan kannalta on erityisen tärkeää , että hallitus jatkaa selkeitä pyrkimyksiään luoda hintavakauden ylläpitämisen kannalta otolliset olosuhteet .
Containing pressure on compensation per employee and on prices -- without further reliance on one-off special measures -- crucially hinges upon the credibility of the authorities » overall strategy .
Työntekijää kohti laskettujen palkkakustannusten ja hintojen nousupaineiden hillitseminen ilman kertaluonteisiin erityistoimenpiteisiin turvautumista riippuu olennaisesti siitä , miten uskottava hallituksen yleinen strategia on .
This relates first to the conduct of fiscal policies in 2000 and 2001 ( see below ) and second to national policies aimed at enhancing competition in product and labour markets .
Tämä liittyy ensiksikin vuosina 2000 ja 2001 harjoitettavaan finanssipolitiikkaan ( ks . alempana ) ja toiseksi kansalliseen politiikkaan , jolla pyritään tehostamaan kilpailua hyödyke - ja työmarkkinoilla .
Such policies have the potential to produce far-reaching benefits in terms of continued progress towards price stability , growth and employment .
Näiden politiikkojen asianmukaisella harjoittamisella voidaan aikaansaada pitkälle tulevaisuuteen ulottuvia hyötyjä hintavakautena ja kasvun ja työllisyyden edistymisenä .
Some progress has been made with regard to privatisation and liberalisation .
Yksityistämisessä ja markkinoiden vapauttamisessa on Kreikassa edistytty jonkin verran .
The banking sector , for example , benefited from efficiency gains as a result of increased competition .
Esimerkiksi pankkialan tehokkuus on kasvanut lisääntyneen kilpailun seurauksena .
In the telecommunications sector the dominant national provider rebalanced its pricing policy in view of the forthcoming liberalisation of the market .
Tietoliikennealalla taas Kreikan johtava kansallinen tietoliikenneyritys muutti hinnoittelupolitiikkaansa ennakoiden markkinoiden vapauttamista .
This resulted in reduced average costs of telephone services to consumers .
Tämän seurauksena puhelinliikenteen palvelujen keskimääräiset kuluttajahinnat laskivat .
However , the non-transposition rate of Single Market Directives into national law remains high in relation to other Member States and further progress with regard to the liberalisation of a number of network industries , in particular electricity , gas and transport , appears highly desirable .
Muihin EU-jäsenvaltioihin verrattuna Kreikalla on kuitenkin vielä suhteellisen suuri osa yhteismarkkinadirektiivejä panematta täytäntöön kansallisessa lainsäädännössä ja olisi toivottavaa , että useiden alojen , erityisesti sähkön - ja kaasuntuotannon sekä kuljetusalan , markkinoiden vapauttaminen edistyisi .
In this context , it is noted that Greece is committed to liberalising the fixed telephony market in January 2001 and the electricity market by February 2001 .
Tässä yhteydessä voidaan todeta , että Kreikka on sitoutunut vapauttamaan lankapuhelinmarkkinat tammikuussa 2001 ja sähkömarkkinat helmikuuhun 2001 mennessä .
Moreover , while some progress has recently been made with regard to privatisation , the relevance of the public sector in the Greek economy is still high compared with other EU Member States .
Vaikka yksityistäminen on jonkin verran edennyt Kreikassa , julkisen sektorin merkitys maan taloudessa on edelleen suuri verrattuna muihin EU : n jäsenvaltioihin .
The labour market still suffers from a number of structural rigidities , such as inflexible working hours , an ineffective job-matching mechanism , insufficient wage differentiation and high effective entry wages for first-time job-seekers .
Työmarkkinat kärsivät edelleen monista rakenteellisista jäykkyyksistä kuten joustamattomista työajoista , tehottomasta työnvälitysmekanismista , liian pienistä palkkaeroista ja liian suurista alkupalkoista ensimmäiseen työpaikkaansa tuleville työntekijöille .
New legislation has been introduced and measures are being implemented which target a number of key labour market problems .
Useiden keskeisten työmarkkinaongelmien ratkaisemiseksi on säädetty uusia lakeja ja toteutettu erilaisia toimenpiteitä .
However , the results so far remain limited owing to problems of implementation and the fact that a number of measures were only launched very recently .
Näiden tulokset ovat kuitenkin toistaiseksi olleet vähäiset täytän - töönpanossa ilmenneiden ongelmien takia ja siksi , että eräisiin toimenpiteisiin on ryhdytty vasta äskettäin .
The labour market performance is still somewhat disappointing , despite strong GDP growth in recent years .
Työmarkkinoiden tehokkuudessa on edelleen toivomisen varaa huolimatta siitä , että BKT : n kasvu on viime vuosina ollut voimakasta .
The total unemployment rate in Greece ( 10.4% in 1999 ) , which was still above the EU average and has only recently started a slow decline , partly reflects the rapid entry of women and immigrants into the labour force .
Kreikan työttömyysaste ( 10,4 % vuonna 1999 ) on edelleen EU : n keskimääräistä työttömyysastetta korkeampi ja on vasta viime aikoina alkanut hitaasti pienentyä , mihin on ollut eräänä osasyynä naisten ja maahanmuuttajien nopea tulo työelämään .
Employment grew by 3.4% in 1998 and 1.2% in 1999 , but the employment rate only increased from 53.4% in 1997 to 54.4% in 1999 , still significantly below the EU average of 63.4% .
Työllisyys kasvoi 3,4 % vuonna 1998 ja 1,2 % vuonna 1999 , mutta työllisyysaste , joka vuonna 1997 oli ollut 53,4 %, oli vuonna 1999 noussut vain 54,4 prosenttiin , mikä on edelleen huomattavasti vähemmän kuin EU-maiden keskiarvo , 63,4 %.
However , the full-time equivalent employment rate in Greece is roughly equal to the EU average , which reflects more widespread parttime employment in the EU as a whole .
On kuitenkin huomattava , että kokopäivätyönä laskettuna Kreikan työllisyysaste on suurin piirtein samansuuruinen kuin EU-maissa keskimäärin , mikä johtuu siitä , että koko EU : ssa osapäivätyö on yleisempää kuin Kreikassa .
Further determined efforts are crucial in order to overcome the substantial remaining structural rigidities in the labour market , thereby reducing the risks of future inflationary pressure .
On erittäin tärkeää jatkaa määrätietoisesti ponnisteluja työmarkkinoilla vielä vallitsevien huomattavien jäykkyyksien poistamiseksi , jotta riski tulevista inflaatiopaineista saataisiin pienemmäksi .
Moreover , moderate wage increases in 2000 for both the private sector and the public sector are essential in order to counter inflationary pressure .
Lisäksi inflaatiopaineiden torjumiseksi on välttämätöntä , että sekä yksityisellä että julkisella sektorilla palkankorotukset ovat maltillisia vuonna 2000 .
1.2 Fiscal developments In the reference year 1999 the general government deficit ratio was 1.6% , well below the 3 % reference value , and the debt ratio was 104.4% , i.e. far above the 60 % reference value .
1.2 Julkisen talouden kehitys Tarkasteluvuonna 1999 julkisen talouden alijäämän suhde BKT : hen ( alijäämäsuhde ) oli 1,6 % eli selvästi alle 3 prosentin viitearvon ja julkisen velan suhde BKT : hen ( velkasuhde ) oli 104,4 % eli huomattavasti 60 prosentin viitearvoa suurempi .
Compared with the previous year , the deficit ratio was reduced by 1.5 percentage points and the debt ratio by 1 percentage point .
Vuoteen 1998 verrattuna alijäämäsuhde pieneni 1,5 prosenttiyksikköä ja velkasuhde 1 prosenttiyksikön .
In November 1999 the EU Council abrogated its decision that an excessive deficit existed in Greece .
Marraskuussa 1999 EU : n neuvosto kumosi päätöksensä Kreikassa vallinneesta liiallisesta alijäämästä .
In 2000 the deficit ratio is forecast to decrease to 1.3% , while the debt ratio is projected to decline to 103.7% .
Vuonna 2000 alijäämäsuhteen odotetaan pienenevän 1,3 prosenttiin ja velkasuhteen 103,7 prosenttiin .
In 1999 the deficit ratio was below the ratio of public investment expenditure to GDP , as was also the case in 1998 ( see Table 4 ) .
Vuonna 1999 alijäämäsuhde oli pienempi kuin julkisten investointimenojen suhde BKT : hen , kuten myös vuonna 1998 ( taulukko 4 ) .
Looking back over the years from 1990 to 1999 , the Greek debt-to-GDP ratio increased by 24.7 percentage points .
EKP -* Lähentymisraportti -* 2000 Vuosina 1990 -- 1999 Kreikan velkasuhde kasvoi 24,7 prosenttiyksikköä .
However , this overall increase masks different developments within that period .
Yleisessä kasvusuuntauksessa voidaan kuitenkin havaita erilaisia kehitysvaiheita kyseisen jakson aikana .
Initially , the ratio rose continuously , from 79.7% in 1990 to a first peak of 110.2% in 1993 , with a further
Aluksi velkasuhde kasvoi tasaisesti 79,7 prosentista vuonna 1990 ensimmäiseen huippuunsa eli 110,2 prosenttiin vuonna 1993 ja kasvoi edelleen 111,3 prosenttiin vuonna 1996 .
The debt ratio subsequently declined slowly by a total of 6.9 percentage points over the period from 1997 to 1999 , reaching 104.4% in 1999 ( see Chart 2a and Table 5 ) .
Vuosina 1997 -- 1999 velkasuhde sitten pieneni hitaasti yhteensä 6,9 prosenttiyksikköä ja oli 104,4 % vuonna 1999 ( kuvio 2a ja taulukko 5 ) .