natgillin/translations-raw huggingface dataset:
While underlying wage growth remained moderate , growth in unit labour costs declined to 0.8% on average in the first three quarters of 2000 , down from 1.2% on average in 1999 . This decline mainly reflected a cyclical pick-up in productivity to 1.4% on average in the first three quarters of 2000 , up from 0.8% in 1999 .
se , että euroalueen maiden työmarkkinoiden ja jakeluverkkokeskeisten toimialojen ( televiestintä ja yleishyödylliset yhtiöt ) sääntelyn purkaminen eteni eri tahtiin eri maissa , mikä vaikutti hintoihin , sekä elintason nousu tietyissä euroalueen maissa . Lisäksi öljyn hinnannousu ehkä siirtyi kuljetuspalveluiden hintoihin vaihtelevassa määrin .
Inflation differentials among euro area countries widened The euro area economies have experienced a considerable degree of convergence of inflation rates during the past decade .
Kolmanneksi jalostettujen elintarvikkeiden hintojen nousun suuri hajonta vuonna 2000 johtui osittain välillisten verojen korotuksista eräässä euroalueen maassa .
However , it appears that inflation dispersion among the euro area countries -- as indicated by some commonly used measures , such as spreads between the highest and lowest observations as well as standard deviations -- has increased since mid-1997 and remained relatively high in 2000 . The widest HICP inflation differentials across countries have emerged in product groups such as energy , services and processed food and may be explained as follows .
Inflaatioeroja näyttävät kasvattaneen vuonna 2000 myös hallinnollisten hintojen kansalliset muutokset . Mitatut hajonnat osoittavat myös , että jalostamattomien elintarvikkeiden hintojen nousuissa oli suhteellisen suuria eroja , koska tämä erä on yleensä ollut haavoittuvainen säistä johtuvien sokkien ja kausivaihteluiden suhteen , vaikka eroissa ei ole havaittavissa mitään selvää suuntausta .
First , with regard to energy price inflation , the clear upward trend in divergence appears to have been caused by the steep rise in oil prices and the decline in the exchange rate of the euro up to November 2000 , against a background of differing weights for this component , percentages of excise duties in final energy prices and trade structures among the euro area countries .
Sitä vastoin muiden teollisuustuotteiden kuin energian hintakehityksessä erot euroalueen maiden välillä ovat olleet vähäisiä ja pysyneet vakaina . Tämä näyttäisi johtuvan kilpailun vaikutuksesta avoimen sektorin tuotteiden hintoihin erityisesti yhteismarkkinoilla , kun yhteinen raha on käytössä .
Second , the wider dispersion in respect of the rate of increase in services prices in 2000 may be related to increasing differences in unit labour cost developments , partly caused by differences in wage increases and national cyclical positions .
Tuotanto , kysyntä ja työmarkkinat tunut yhtä paljon kuin yksityisen kulutuksen kasvu . Varastojen muutokset vaikuttivat myönteisesti kotimaisen kysynnän kasvuun vuoden 2000 jälkipuoliskolla .
To some extent , this also reflects the price ECB -* Annual Report -* 2000
Vuonna 2000 yksityisen kulutuksen kasvu pysyi vahvana jo kolmantena peräkkäisenä vuonna ja oli 2,6 %, kun se oli vuonna 1999 ollut 2,8 %.
effects of uneven progress in regulatory reforms in labour markets and network industries ( telecommunications and utilities ) as well as a catching-up of living standards in certain euro area countries .
Työllisyyden voimakas koheneminen lisäsi tuloja ja piti kuluttajien luottamuksen vahvana .
Moreover , higher oil prices may have been passed on to prices for transport services to varying degrees .
Vilkas taloudellinen toimeliaisuus on todennäköisesti lisännyt myös itsenäisten ammatinharjoittajien tuloja .
Third , the higher dispersion in price increases for processed food in 2000 is partly due to indirect tax rate hikes in one Member State .
Lisäksi välittömien verojen leikkaukset vaikuttivat myönteisesti kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen kasvuun vuonna 2000 .
Finally , various changes in administered prices at the national level also appear to have led to a widening of inflation spreads last year .
Näistä myönteisistä tekijöistä huolimatta yksityisen kulutuksen kasvu heikkeni huomattavasti vuoden 2000 jälkipuoliskolla .
Dispersion measures also point to relatively large differences in unprocessed food price increases , owing to this component 's traditional vulnerability to weather-related shocks and seasonal patterns , although there is no clear trend in the dispersion .
Tällöin yksityisen kulutuksen neljännesvuosikasvu oli keskimäärin 0,2 %, kun se oli vuoden alkupuoliskolla ollut 0,8 %. Yksityisen kulutuksen hidastunut kasvu johtuu osittain öljyn hinnan noususta aiheutuneista reaalitulojen menetyksistä .
By contrast , developments in non-energy industrial goods have been characterised by small and stable price increase differentials across euro area countries . This seems to reflect the effect of competition in the tradable goods sector , especially in the context of a Single Market with a single currency .
BKT : n määrän kasvu oli voimakasta koko vuonna 2000 , mutta hidastui hieman vuoden jälkipuoliskolla Euroalueen taloudellinen toimeliaisuus alkoi elpyä vuoden 1999 jälkipuoliskolla , kun se oli sitä ennen hidastunut kehittyvien markkinatalouksien kriisin myötä . Vuonna 2000 euroalueen talouskasvu oli edelleen voimakasta .
Output , demand and labour market developments contribution to GDP growth in 2000 ( see Chart 14 ) .
Vaikka epäsuotuisat tekijät kuten öljyn hinnan pitkäkestoinen ja jyrkkä nousu heikensivät talouskasvua jonkin verran vuoden 2000 jälkipuoliskolla , BKT : n määrä kasvoi kokonaisuudessaan vuonna 2000 eniten sitten vuoden 1990 .
For the year as a whole , the contribution from domestic demand was 2.7 percentage points , compared with 3.0 percentage points in 1999 .
Eurostatin mukaan BKT : n määrä kasvoi vuonna 2000 keskimäärin 3,4 %, kun se edellisenä vuonna oli kasvanut 2,5 % ( ks .
Throughout the year , growth in domestic demand remained robust .
taulukko 2 ) .
However , growth in private consumption and , to a lesser Strong GDP growth in 2000 as a whole , but some slowdown in the second half of the year Economic activity in the euro area started to recover in the second half of 1999 , following a slowdown related to the emerging markets crisis , and euro area growth continued to be high in 2000 .
Neljännesvuositasolla kasvu kuitenkin hidastui vuoden 1999 jälkipuoliskon keskimäärin noin 1 prosentista keskimäärin 0,8 prosenttiin vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla ja 0,6 prosenttiin sen jälkipuoliskolla . Vuotuinen BKT : n määrän kasvuvauhti puolestaan nopeutui 3,7 prosenttiin vuoden 2000 toisella neljänneksellä , mutta hidastui sen jälkeen 3,0 prosenttiin vuoden viimeisellä neljänneksellä .
Although unfavourable factors , such as a prolonged and steep increase in oil prices , seem to have dampened growth somewhat in the second half of 2000 , the rise in GDP for the year as a whole was the largest since 1990 .
Euroalueen BKT : n määrän kasvun viime vuosien tärkeimpiä piirteitä tarkastellaan kehikossa 4 . Euroalueen BKT : n erien kasvuvaikutus neljännesvuositasolla ( neljännesvuosittaiset kasvuosuudet prosenttiyksikköinä , kausivaihtelusta puhdistettuja tietoja )
According to Eurostat , real GDP increased by 3.4% on average in 2000 , following a growth rate of 2.5% in 1999 ( see Table 2 ) .
Kotimainen kysyntä tuki BKT : n määrän kasvua Kuten edellisenäkin vuonna kotimaisen kysynnän voimakas kasvu oli myös vuonna 2000 tärkein tekijä , joka vaikutti BKT : n määrän kasvuun ( ks . kuvio 14 ) .
However , activity slowed from an average quarter-on-quarter growth rate of around 1 % in the second half of 1999 to an average of 0.8% quarter-on-quarter in the first half of 2000 , and to 0.6% in the second half of the year .
Koko vuonna 2000 kotimaisen kysynnän kasvuvaikutus oli 2,7 prosenttiyksikköä , kun se oli vuonna 1999 ollut 3,0 prosenttiyksikköä .
Year-on-year growth increased to 3.7% in the second quarter of 2000 and declined thereafter to 3.0% in the last quarter .
Kotimaisen kysynnän kasvu pysyi suhteellisen vahvana koko vuoden 2000 .
Box 4 reviews the main characteristics of GDP growth in the euro area in recent years . Real GDP growth supported by domestic demand
Sitä vastoin yksityisen kulutuksen kasvu , joka oli ollut voimakasta koko vuoden , hidastui hieman vuoden jälkipuoliskolla .
Contributions to quarterly real GDP growth in the euro area ( quarterly percentage point contributions ;
Investointien kehitys oli samansuuntaista , joskaan niiden kasvu ei hidas -
seasonally adjusted ) domestic demand net exports real GDP 1 ) 1.5 1.5
Kotimainen kysyntä Nettovienti BKT : n määrä 1 ) 1,5 1,5
Annual rates1 ) 1998 1999 2000 1999 Q4 Real gross domestic product of which : Domestic demand Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories 3 ) , 4 ) Net exports 3 ) Exports 5 ) Imports 5 ) Real gross value added : Agriculture and fishing 6 ) Industry Services 2.8 3.4 3.1 1.0 4.8 0.4 - 0.5 7.0 9.5 2.5 3.1 2.8 1.6 5.3 - 0.0 - 0.5 4.7 6.7 3.4 2.8 2.6 1.6 4.6 - 0.0 0.6 11.7 10.4 3.3 2.9 2.7 1.6 5.5 - 0.1 0.4 10.0 9.1
Vuosimuutos 1 ) 1998 1999 2000 1999 IV Bruttokansantuotteen määrä josta : Kotimainen kysyntä Yksityinen kulutus Julkinen kulutus Kiinteän pääoman bruttomuodostus Varastojen muutos 3 ) , 4 ) Nettovienti 3 ) Vienti 5 ) Tuonti 5 ) 2,8 3,4 3,1 1,0 4,8 0,4 - 0,5 7,0 9,5 2,5 3,1 2,8 1,6 5,3 - 0,0 - 0,5 4,7 6,7 3,4 2,8 2,6 1,6 4,6 - 0,0 0,6 11,7 10,4 3,3 2,9 2,7 1,6 5,5 - 0,1 0,4 10,0 9,1
2000 2000 2000 2000 1999 2000 2000 2000 2000 Q1 Q2 Q3 Q4 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 3.5 2.6 2.6 1.7 5.7 - 0.5 0.9 12.8 10.5 3.7 3.2 3.1 1.8 4.9 - 0.0 0.6 11.4 10.1 3.2 2.8 2.4 1.4 4.0 0.2 0.5 11.2 10.2 3.0 2.5 2.1 1.6 3.9 0.1 0.5 11.6 10.7 1.0 0.8 0.7 0.4 0.6 0.2 0.1 3.0 2.7 0.9 0.6 0.8 0.6 1.8 - 0.3 0.3 3.0 2.2 0.8 0.8 0.8 0.3 0.6 0.2 - 0.1 2.0 2.3 0.5 0.4 0.2 0.1 1.1 0.1 0.1 2.8 2.6 0.7 0.6 0.3 0.6 0.4 0.2 0.1 3.3 3.2
2000 2000 2000 2000 1999 2000 2000 2000 2000 I II III IV IV I II III IV 3,5 2,6 2,6 1,7 5,7 - 0,5 0,9 12,8 10,5 3,7 3,2 3,1 1,8 4,9 - 0,0 0,6 11,4 10,1 3,2 2,8 2,4 1,4 4,0 0,2 0,5 11,2 10,2 3,0 2,5 2,1 1,6 3,9 0,1 0,5 11,6 10,7 1,0 0,8 0,7 0,4 0,6 0,2 0,1 3,0 2,7 0,9 0,6 0,8 0,6 1,8 - 0,3 0,3 3,0 2,2 0,8 0,8 0,8 0,3 0,6 0,2 - 0,1 2,0 2,3 0,5 0,4 0,2 0,1 1,1 0,1 0,1 2,8 2,6 0,7 0,6 0,3 0,6 0,4 0,2 0,1 3,3 3,2
5 ) Exports and imports cover goods and services and include internal cross-border trade within the euro area .
5 ) Vienti ja tuonti käsittävät tavarat ja palvelut ja sisältävät euroalueen sisäisen kaupan .
6 ) Also includes hunting and forestry .
6 ) Myös riista - ja metsätaloutta koskevat tiedot sisältyvät taulukkoon .
The main characteristics of GDP growth in the euro area in recent years While the average rate of growth in euro area GDP in the five-year period from 1992 to 1997 was 1.5% , GDP has risen strongly in recent years , by 2.9% on average over the period from 1998 to 2000 ( see the table below ) .
Euroalueen BKT : n määrän kasvun tärkeimmät piirteet viime vuosina Euroalueen BKT : n määrän keskimääräinen kasvuvauhti oli vuodesta 1992 vuoteen 1997 kestävällä viiden vuoden ajanjaksolla 1,5 %. Viime vuosina euroalueen BKT : n määrä on kasvanut huomattavasti .
Over the past three years , year-on-year GDP growth varied between a low of 1.9% in the first quarter of 1999 and a high of 3.7% in the second quarter of 2000 .
Kolmen viime vuoden aikana BKT : n määrän vuotuinen kasvuvauhti on vaihdellut : se on ollut hitaimmillaan 1,9 % vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä ja nopeimmillaan 3,7 % vuoden 2000 toisella neljänneksellä . Kasvuvauhdin vaihtelu on johtunut pääasiassa siitä , että nettoviennin vaikutus BKT : n määrän kasvuun on vaihdellut huomattavasti .
These fluctuations in the rate of growth of GDP were largely accounted for by substantial variations in the contribution of net trade to GDP growth , while growth in domestic demand remained broadly stable throughout the three years , this being a key factor behind the strength of growth in euro area GDP during this period .
Kotimaisen kysynnän kasvu on sitä vastoin pysynyt suhteellisen vakaana kolmen viime vuoden aikana , mikä on ollut ratkaiseva tekijä siinä , että euroalueen BKT : n määrän kasvu on tällöin ollut voimakasta . Vuodesta 1998 lähtien kotimainen kysyntä on kasvanut keskimäärin 3,1 % vuodessa .
Since 1998 growth in domestic demand has been 3.1% per year on average , after having been relatively subdued in the previous part of the 1990s , rising by an annual average of only 1.1% between 1992 and 1997 .
Esimerkiksi vuosina 1992 -- 1997 kotimainen kysyntä kasvoi keskimäärin ainoastaan 1,1 % vuodessa . Kotimaista kysyntää on lisännyt yksityisen kulutuksen voimakkaana jatkanut kasvu .
Domestic demand was fostered by strong and sustained growth in private consumption over the past three years , at 2.8% per year on average , a much higher level than the average of 1.2% recorded between 1992 and 1997 .
Kolmen viime vuoden aikana yksityinen kulutus onkin kasvanut keskimäärin 2,8 % vuodessa . Kasvu on ollut paljon voimakkaampaa kuin vuosina 1992 -- 1997 , jolloin se oli keskimäärin 1,2 % vuodessa .
Strong growth in employment underpinned consumer confidence and contributed to the growth in household disposable income .
Työllisyyden vahva kasvu on tukenut kuluttajien luottamusta ja lisännyt kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja .
The upturn in growth at the end of 1997 was accompanied by an increase in the rate of growth in employment , which was then broadly sustained at high levels over the period from 1998 to 2000 .
Vuoden 1997 lopusta voimistunut talouskasvu nopeutti myös työllisyyden kasvuvauhtia , joka pysyi suhteellisen nopeana vuosina 1998 -- 2000 .
Besides strong growth in activity , moderate wage increases in this period contributed to maintaining a robust pace of job creation , especially in the services sector .
Tämän ajanjakson vahva taloudellinen toimeliaisuus ja maltilliset palkankorotukset pitivät työpaikkojen määrän kasvuvauhdin nopeana varsinkin palvelualalla .
By increasing price transparency and eliminating exchange rate movements between Member States , Monetary Union may have raised employers » and employees » awareness of the importance of maintaining competitiveness by moderating wage increases .
Lisäämällä hintojen vertailtavuutta ja poistamalla jäsenmaiden valuuttakurssimuutokset rahaliitto on saattanut lisätä jäsenmaiden työntekijöiden ja työnantajien tietoisuutta siitä , että kilpailukyvyn säilyttämisen vuoksi on tärkeää pitää palkankorotukset maltillisina .
Gross fixed capital formation also contributed to the strength of domestic demand , rising by around 5 % per year over the period from 1998 to 2000 , whereas it increased at low rates in the period from 1992 to 1997 ( and even decreased strongly in 1993 ) .
Kotimaista kysyntää vahvisti myös kiinteän pääoman bruttomuodostus , joka vuosina 1998 -- 2000 kasvoi noin 5 % vuodessa . Vuosina 1992 -- 1997 se oli sitä vastoin kasvanut hitaasti ( ja vuonna 1993 se oli jopa vähentynyt voimakkaasti ) .
Investment projects were encouraged by companies needing to update equipment after several years of limited growth in investment .
Investoinnit lisääntyivät useiden vuosien vaimean kasvun jälkeen , kun yritykset uusivat kalustoaan .
Favourable demand and financing conditions also encouraged investment spending .
Investointeja tuki myös suotuisa kysyntä - ja rahoitustilanne .
Moreover , investors » confidence in prolonged robust growth was enhanced by the long-term commitment of monetary authorities to maintaining price stability and of fiscal authorities to ensuring long-term sustainability of public finances in the context of the Stability and Growth Pact .
Lisäksi sijoittajien luottamusta pitkäaikaiseen vahvaan kasvuun tuki se , että rahapolitiikasta vastaavat viranomaiset ovat sitoutuneet ylläpitämään hintavakautta pitkällä aikavälillä samoin kuin finanssipolitiikasta vastaavat viranomaiset olivat vakaus - ja kasvusopimuksen yhteydessä sitoutuneet takaamaan julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä .
Finally , the ongoing development and integration of capital markets within the euro area improved access to funding for investors .
Myös euroalueen pääomamarkkinoiden jatkuva kehitys ja integroituminen paransivat sijoittajien rahoitusmahdollisuuksia .
Contribution of domestic demand and net trade to GDP growth in the euro area 1992-97 Average growth of GDP Domestic demand Exports Imports Contribution to GDP growth Domestic demand Net trade Sources : Eurostat and ECB calculations .
Kotimaisen kysynnän ja nettoviennin vaikutus BKT : n kasvuun euroalueella 1992 -- 1997 Kasvu keskimäärin BKT Kotimainen kysyntä Vienti Tuonti Vaikutus BKT : n kasvuun Kotimainen kysyntä Nettovienti Lähteet : Eurostat ja EKP : n laskelmat .
By contrast with broadly stable growth in domestic demand , the pattern of net trade in goods and services was more varied over the past three years , leading to variations in GDP growth .
Kun kotimaisen kysynnän kasvu on ollut vakaata , on tavaroiden ja palvelujen nettoviennin kasvu sitä vastoin vaihdellut kolmen viime vuoden aikana . Tämän vuoksi myös BKT : n määrän kasvu on vaihdellut .
The contribution from net trade in goods and services to year-on-year GDP growth was negative in 1998 and early 1999 ;
Tavaroiden ja palvelujen nettoviennin vaikutus BKT : n määrän vuotuiseen kasvuvauhtiin oli negatiivinen vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa .
it turned positive in the course of 1999 and continued to have a positive impact on GDP growth in 2000 , although it declined in the course of the year .
Kasvuvaikutus muuttui positiiviseksi vuoden 1999 aikana ja pysyi positiivisena vuonna 2000 , vaikka pienenikin vuoden kuluessa .
Different factors account for the decline in the contribution of net exports to GDP growth in 1998 and early 1999 , on the one hand , and that during 2000 , on the other .
Nettoviennin kasvuvaikutuksen pienenemiseen vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa vaikuttivat eri tekijät kuin vuonna 2000 .
With regard to the first period , the crisis in emerging markets and the ensuing general slowdown in world trade growth had a negative impact on volumes of euro area exports of goods and services .
Vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa kehittyvien markkinatalouksien kriisi ja sen seurauksena yleisesti hidastunut maailmankaupan kasvu vaikuttivat negatiivisesti euroalueen tavaroiden ja palvelujen viennin määrään .
Eurostat 's data on volumes of trade in goods only show that the slowdown in the trade of goods within the euro area was much less pronounced and briefer than that in trade with non-euro area countries , in line with sustained growth in domestic demand .
Tavarakaupan määrää koskevista Eurostatin tiedoista ilmenee ainoastaan , että euroalueen sisäinen tavarakauppa hidastui paljon vähemmän ja lyhyemmäksi ajaksi kuin kauppa euroalueen ulkopuolisten maiden kanssa . Tämä oli yhdenmukaista kotimaisen kysynnän vakaan kasvun kanssa .
In volume terms , growth in exports of goods and services ( including intra-euro area trade ) declined from 12 % year-on-year in the first quarter of 1998 to 0.6% in the first quarter of 1999 .
Määrällisesti tarkasteltuna tavaroiden ja palvelujen viennin ( mukaan lukien euroalueen sisäinen kauppa ) vuotuinen kasvuvauhti hidastui vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen 12 prosentista 0,6 prosenttiin vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä .
Imports also slowed down over this period , but to a lesser extent ( from 12.5% year-on-year in the first quarter of 1998 to 4.5% in the first quarter of 1999 ) .
Myös tuonnin vuotuinen kasvuvauhti hidastui tällä ajanjaksolla , mutta vähemmän ( vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen 12,5 prosentista 4,5 prosenttiin vuoden 1999 ensimmäisellä neljänneksellä ) .
By contrast , in 2000 growth rates in volumes of both imports and exports of goods and services ( including intraeuro area trade ) increased sharply and their rate of growth has been broadly sustained since mid-1999 .
Sitä vastoin vuonna 2000 sekä tavaroiden ja palvelujen ( mukaan lukien euroalueen sisäinen kauppa ) tuonnin että niiden viennin määrä kasvoi huomattavasti .
Therefore , at the end of 2000 , year-on-year growth rates of export and import volumes were above 10 %. High growth in domestic activity stimulated demand for imports in 2000 .
Kummankin kasvuvauhti on myös pysynyt suhteellisen vakaana vuoden 1999 puolivälistä lähtien . Siten sekä viennin että tuonnin määrän vuotuinen kasvuvauhti oli vuoden 2000 lopussa yli 10 %.
As a result , by contrast with developments in 1998 and early 1999 , the strength of imports , rather than weakening exports , was at the origin of the decline in the contribution from net trade to GDP growth . In this respect , developments in imports in 2000 are a further indication of the strength of final demand , especially exports and investment , the latter being favourable to GDP growth in the medium term .
Kotimaantalouden toimeliaisuuden vilkastuminen lisäsi puolestaan tuontia vuonna 2000 . Näin ollen -- toisin kuin vuonna 1998 ja vuoden 1999 alussa -- nettoviennin kasvuvaikutuksen pieneneminen johtui pikemminkin vahvasta tuonnista kuin viennin heikkenemisestä .
ECB -* Annual Report -* 2000 extent , in investment , although high for the year as a whole , declined in the second half of 2000 .
Myös tuonnin kehitys vuonna 2000 viittaa siihen , että lopputuotekysyntä on ollut vahvaa ( etenkin vienti ja investoinnit ) .
Changes in inventories made a positive contribution to growth in domestic demand in the latter part of the year .
Investoinnit edistävät BKT : n määrän kasvua keskipitkällä aikavälillä .
In 2000 , growth in private consumption remained strong for the third consecutive year , at 2.6% , following 2.8% in 1999 .
Viime vuosien kehitykselle on kaiken kaikkiaan ollut ominaista voimakas kotimainen kysyntä .
The income of the selfemployed is also likely to have benefited from the high level of economic activity . In addition , reductions in direct taxes had a positive impact on growth in household disposable income in 2000 .
Rahaliiton perustaminen on saattanut edistää palkkamalttia , mikä on luonut suotuisat olosuhteet kotimaisen taloudellisen toimeliaisuuden voimakkaalle ja kestävälle kasvulle .
However , despite these positive factors , growth in private consumption fell significantly in the second half of 2000 to 0.2% quarter-on-quarter on average , compared with 0.8% in the first half of the year .
Vuoden 2000 kehitys osoittaa lisäksi , että nettoviennin kasvuvaikutuksen pieneneminen saattaa johtua viennin heikon kasvun sijaan vahvasta tuonnista , joka on lisääntynyt voimakkaan kotimaisen taloudellisen toimeliaisuuden myötä .
The lower growth in private consumption can to some extent be explained by the losses in real income related to the increase in oil prices .
Tiettyjen indikaattorien mukaan yksityisen kulutuksen kasvu olisi kuitenkin pitänyt pintansa öljyn kalleudesta huolimatta .
However , other indicators pointed to some resilience of growth in private consumption to higher oil prices .
Tähän viittaa se , että kuluttajien luottamus pysyi vahvana vuoden 2000 lopulla .
First , consumer confidence remained high at the end of last year . According to the European Commission Consumer Survey , consumer confidence reached a record high in August 2000 .
Kuluttajia koskevan Euroopan komission suhdannekyselyn mukaan kuluttajien luottamus oli huipussaan elokuussa 2000 . Se heikkeni hieman syksyllä , mutta pysyi kuitenkin lähellä ennätyslukemia vuoden lopulla .
It declined slightly in the autumn , but remained close to record levels at the end of the year .
Myös kotitalouskoneiden vähittäismyynti oli voimakasta melkein koko vuoden ajan .
Second , retail sales of household equipment goods were robust throughout most of the year . These sales were likely to be the hardest hit by the losses in real income following the increase in oil prices , as they entail high expenditure which can often be postponed .
Kotitalouskoneiden vähittäismyynnin olisi todennäköisesti pitänyt kärsiä eniten öljyn hinnan nousun vuoksi menetetyistä reaalituloista , koska nämä ostot merkitsevät suuria menoja , jotka voidaan usein lykätä myöhemmäksi .