natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the introduction of the euro , the use of cross-border collateral has grown continuously .
Toisessa jäsenvaltiossa liikkeeseen laskettujen vakuuksien käyttö on kasvanut jatkuvasti euron käyttöönotosta lähtien .
In December 2009 the amount of cross-border collateral ( including both marketable and non-marketable assets ) held by the Eurosystem increased to Euros 866 billion , from Euros 861 billion in the same month of the previous year .
Toisessa jäsenvaltiossa liikkeeseen laskettujen vakuuksien määrä ( jälkimarkkinakelpoiset ja ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit ) kasvoi eurojärjestelmässä joulukuussa 2008 todetusta 861 miljardista eurosta 866 miljardiin euroon joulukuuhun 2009 mennessä .
Overall , at the end of 2009 cross-border collateral represented 38.2% of the total collateral provided to the Eurosystem .
Kaiken kaikkiaan toisessa jäsenvaltiossa liikkeeseen laskettujen vakuuksien osuus kaikista eurojärjestelmälle toimitetuista vakuuksista oli vuoden 2009 lopussa 38,2 %.
The cross-border mobilisation of collateral in the euro area is mainly conducted via the correspondent central banking model ( CCBM ) and through eligible links between euro area securities settlement systems ( SSSs ) .
Euroalueella toisessa maassa liikkeeseen laskettuja vakuuksia käytetään pääasiassa kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin ( CCBM ) kautta ja euroalueen maiden arvopaperien selvitysjärjestelmien välisten hyväksyttyjen linkkien välityksellä .
Whereas the first solution is provided by the Eurosystem , the latter is a market-led initiative .
Lisätietoja , ks . artikkeli « Harmonisation in the post-trading sector » EKP : n lähiaikoina julkaistavassa raportissa « Financial integration in Europe » .
EUROSYSTEM COLLATERAL MANAGEMENT SERVICES The CCBM has remained the main channel for transferring cross-border collateral in Eurosystem monetary policy and intraday credit operations .
selvitysjärjestelmien linkit ovat markkinoiden luoma ratkaisu . EUROJÄRJESTELMÄN VAKUUSHALLINTAPALVELUT Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli on edelleen pääasiallinen kanava eurojärjestelmän rahapoliittisten operaatioiden ja päivänsisäisten luottooperaatioiden vakuuksien siirtämiseen maasta toiseen .
It accounted for 26.1% of the total collateral provided to the Eurosystem in 2009 .
Vuonna 2009 kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin avulla käsiteltiin 26,1 % eurojärjestelmälle toimitetuista vakuuksista .
Assets held in custody through the CCBM decreased from Euros 713 billion at the end of 2008 to Euros 569 billion at the end of 2009 .
Kirjeenvaihtajakeskuspankkimallin kautta säilytyksessä olevien vakuuksien määrä pieneni vuoden 2008 lopun 713 miljardista eurosta 569 miljardiin euroon vuoden 2009 loppuun mennessä .
6 For further details , see the special feature article entitled « Harmonisation in the post-trading sector » in the ECB 's forthcoming issue of « Financial integration in Europe » .
Kirjeenvaihtajakeskuspankkimalli otettiin käyttöön vuonna 1999 .
Since its implementation in 1999 , the CCBM has contributed to financial market integration by providing access to all eligible assets for all euro area counterparties , be it for use in monetary policy operations or to obtain intraday liquidity in TARGET2 .
Se on edistänyt rahoitusjärjestelmän yhdentymistä tarjoamalla kaikille euroalueen vastapuolille mahdollisuuden käyttää kaikkia vakuuskelpoisia arvopapereita rahapoliittisiin operaatioihin tai päivänsisäisen likviditeetin saamiseksi TARGET2-järjestelmässä .
However , the framework was set up as an interim solution based on the principle of minimum harmonisation .
Mallin oli kuitenkin tarkoitus olla väliaikaisratkaisu , joka perustui minimiharmonisoinnin periaatteelle .
In order to introduce a more harmonised level of service and consequently deepen financial market integration , the Eurosystem decided in 2008 to launch CCBM2 , based on a single platform .
Palvelujen yhdenmukaistamiseksi ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen syventämiseksi eurojärjestelmä päätti vuonna 2008 käynnistää vakuushallintajärjestelmän , joka perustuu yhdelle yhteiselle järjestelmäalustalle ( Collateral Central Bank Management , CCBM2 ) .
The development and operation of CCBM2 on behalf of the Eurosystem was assigned to the Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique and De Nederlandsche Bank , with a view to commencing live operations before , or at the latest by the time of , the launch of T2S .
Järjestelmää kehittävät ja operoivat eurojärjestelmän puolesta Belgian keskuspankki ja Alankomaiden keskuspankki . Tavoitteena on , että järjestelmä otetaan käyttöön ennen TARGET2-Securities-järjestelmää tai viimeistään samaan aikaan .
CCBM2 will enhance harmonisation and increase efficiency by optimising the costs of collateral mobilisation .
Uusi vakuushallintajärjestelmä yhdenmukaistaa käytäntöjä ja tehostaa vakuushallintaa pienentämällä vakuuksien toimituskustannuksia .
Moreover , CCBM2 will process instructions via straight-through processing , permitting the delivery of all eligible collateral used on both a domestic and a cross-border basis to generate the release of related credit in TARGET2 on a real-time basis .
Lisäksi uusi vakuushallintajärjestelmä käsittelee ohjeet automaattisesti ( straight-throughprocessing ) , mikä mahdollistaa likviditeetin reaaliaikaisen toimittamisen TARGET2-järjestelmään .
In addition , this advanced system will bring about new opportunities for Eurosystem counterparties , particularly banks operating in multiple countries , to optimise their collateral use and improve their liquidity management .
Tämä uudenaikainen järjestelmä tarjoaa eurojärjestelmän vastapuolille , erityisesti useissa maissa toimiville pankeille , uusia mahdollisuuksia optimoida vakuuksien käyttöä ja tehostaa likviditeetin hallintaa .
It will also allow central banks to monitor more closely the collateral used in credit operations .
Järjestelmän ansiosta keskuspankit voivat seurata tarkemmin luotto-operaatioissa käytettäviä vakuuksia .
Although CCBM2 aims to ensure the technically consolidated management of collateral , the system will be implemented in accordance with the principle of decentralised access to credit .
Vaikka uuden vakuushallintajärjestelmän tavoitteena on taata teknisesti yhtenäinen vakuuksien hallinta , järjestelmä perustuu luoton hajautettuun saatavuuteen .
The participation of the euro area NCBs in CCBM2 will be voluntary , and a modular approach will be adopted , allowing the NCBs to choose the CCBM2 modules that suit their own needs and those of their markets .
Euroalueen kansallisten keskuspankkien osallistuminen uuteen vakuushallintajärjestelmään on vapaaehtoista . Järjestelmä koostuu useasta moduulista , ja kansalliset keskuspankit voivat valita ne järjestelmän moduulit , jotka vastaavat keskuspankkien ja markkinoiden tarpeita .
The platform will be fully compatible with TARGET2 and T2S .
Järjestelmäalusta on täysin yhteensopiva TARGET2 - ja TARGET2Securities-järjestelmän kanssa .
The Eurosystem is currently in the process of finalising the detailed specifications for users , which are based on the user requirements approved in 2008 .
Eurojärjestelmä viimeistelee parhaillaan yksityiskohtaisia käyttäjävaatimuksia , jotka perustuvat vuonna 2008 hyväksyttyihin käyttäjävaatimuksiin .
The Eurosystem will maintain an open dialogue with market participants throughout the subsequent phases of the CCBM2 project .
Eurojärjestelmä käy avointa vuoropuhelua markkinaosapuolten kanssa vakuushallintajärjestelmähankkeen kaikissa vaiheissa .
ELIGIBLE LINKS BETWEEN NATIONAL SECURITIES SETTLEMENT SYSTEMS Cross-border collateral can also be mobilised by using links between national SSSs .
KANSALLISTEN ARVOPAPERIEN SELVITYSJÄRJESTELMIEN VÄLISET HYVÄKSYTYT LINKIT Vakuuksia voidaan siirtää maasta toiseen myös kansallisten arvopaperien selvitysjärjestelmien välisten linkkien välityksellä .
Such arrangements allow the cross-border transfer of eligible securities between systems .
Linkkien avulla vakuuskelpoisia arvopapereita voidaan siirtää järjestelmien välillä maasta toiseen .
Once the securities have been transferred via such links to another SSS , they can be used through local procedures in the same way as any domestic collateral .
Kun arvopaperit on siirretty tällaisten linkkien välityksellä arvopaperikaupan selvitysjärjestelmästä toiseen , niitä voidaan käyttää paikallisten menettelytapojen mukaan samaan tapaan kuin kotimaisia vakuuksia .
The amount of collateral mobilised through links decreased from Euros 148 billion in December 2008 to Euros 116 billion at the end of 2009 . This accounted for 5.1% of the total collateral ( both cross-border and domestic ) held by the Eurosystem in 2009 .
Linkkien kautta toimitettujen vakuuksien arvo laski vuoden 2008 joulukuun 148 miljardista eurosta 116 miljardiin euroon joulukuuhun 2009 mennessä , mikä oli 5,1 % yhteenlasketuista eurojärjestelmälle vuonna 2009 toimitetuista vakuuksista ( sekä maasta toiseen siirretyt että kotimaiset ) .
Links are thus used much less frequently than the CCBM .
Näin ollen linkkejä käytetään paljon harvemmin kuin kirjeenvaihtajakeskuspankkimallia .
Since August 2009 54 direct and 7 relayed links have been available to counterparties , but only a limited number are actively used .
Elokuusta 2009 lähtien vastapuolten käytettävissä on ollut 54 suoraa linkkiä ja 7 ketjutettua linkkiä , joista kuitenkin vain harvoja käytetään EKP Vuosikertomus 2009
The decrease from 60 direct links in 2008 can be attributed to the rationalisation of links within the corporate network of one international CSD .
Vuonna 2008 käytettävissä oli ollut 60 suoraa linkkiä . Linkkien väheneminen johtuu yhden kansainvälisen arvopaperikeskuksen tekemästä linkkien rationalisoinnista .
Links only become eligible for Eurosystem credit operations if they meet the Eurosystem 's user standards ( see Section 4 of Chapter 3 ) .
Eurojärjestelmän luotto-operaatioissa käytettäviksi voidaan hyväksyä vain linkit , jotka täyttävät eurojärjestelmän käyttäjästandardit ( ks . luvun 3 osa 4 ) .
3 BANKNOTES AND COINS 3.1 THE CIRCULATION OF BANKNOTES AND COINS AND THE HANDLING OF CURRENCY DEMAND FOR EURO BANKNOTES AND COINS At the end of 2009 the number of euro banknotes in circulation stood at 13.6 billion , with a value of Euros 806.4 billion .
3 SETELIT JA KOLIKOT 3.1 LIIKKEESSÄ OLEVAT SETELIT JA KOLIKOT EUROSETELIEN JA - KOLIKOIDEN KYSYNTÄ Vuoden 2009 lopussa liikkeessä olevien eurosetelien määrä oli 13,6 miljardia ja niiden arvo 806,4 miljardia euroa .
This represented an increase of 4.0% in terms of volume and 5.7% in terms of value compared with the levels at the end of 2008 ( 13.1 billion banknotes with a value of Euros 762.8 billion ) .
Siten setelien määrä kasvoi 4,0 % ja arvo 5,7 % verrattuna vuoden 2008 lopun tilanteeseen ( määrä 13,1 miljardia ja arvo 762,8 miljardia euroa ) .
In 2009 the number of banknotes in circulation remained at the higher than usual level at which it had stabilised since October 2008 .
Liikkeessä olevien setelien määrä pysyi koko vuoden 2009 poikkeuksellisen suurena vakiinnuttuaan vuoden 2008 lokakuussa .
Following the bankruptcy of Lehman Brothers and the subsequent intensification of the financial crisis , assets on savings accounts were turned into cash , which boosted the value of euro banknotes in circulation by an additional Euros 35 to Euros 40 billion .
Kun Lehman Brothers - investointipankki meni konkurssiin ja fi nanssikriisi syveni , säästötileillä olevia varoja muutettiin käteiseksi rahaksi , jolloin liikkeessä olevien eurosetelien yhteisarvo kasvoi 35 -- 40 miljardia euroa .
Demand was particularly strong for high-denomination banknotes as a store of value .
Etenkin arvoltaan suurimpien setelien kysyntä oli runsasta , kun käteistä käytettiin varallisuuden säilyttämiseen .
The demand for euro banknotes increased in particular in eastern European countries , where the national currencies depreciated against the euro .
Eurosetelien kysyntä kasvoi varsinkin Itä-Euroopan maissa , joiden kansalliset valuutat heikkenivät suhteessa euroon .
The additional banknotes in circulation had not been returned by the end of 2009 , suggesting that they are being hoarded both inside and outside the euro area .
Liikkeessä olevat ylimääräiset setelit eivät palautuneet pankkeihin vuoden 2009 aikana , joten käteistä ilmeisesti pidetään edelleen hallussa suuria määriä sekä euroalueella että sen ulkopuolella .
Such hoarding is fostered by the current environment of low interest rates , which reduces the cost ( in the form of lost interest income ) of holding cash .
Nykyinen korkotaso suosii käteisen hallussapitoa , sillä alhaiset korot pienentävät käteisrahan vaihtoehtoiskustannuksia eli menetettäviä korkotuloja .
As a result of the continued Chart 52 Number of euro banknotes in circulation between 2002 and 2009 annual growth rate ( percentages ; right-hand scale ) total number ( billions ;
Koska liikkeessä oli paljon 50 , 100 ja 500 euron seteleitä , liikkeessä olevan eurosetelin keskiKuvio 52 . Vuosina 2002 -- 2009 liikkeessä olleiden eurosetelien lukumäärä Vuotuinen kasvuvauhti ( prosentteina , oikea asteikko ) Lukumäärä yhteensä ( mrd .
left-hand scale ) 14 13 12 11 10 9 8 7 6 5 4 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source : ECB .
kpl , vasen asteikko ) 14 13 12 11 10 9 8 7 6 5 4 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Lähde : EKP .
25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 800 700 600 500 30 400 300 200 100 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source : ECB .
25 20 15 10 5 0 - 5 - 10 800 700 600 500 30 400 300 200 100 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Lähde : EKP .
high volumes of Euros 50 , Euros 100 and Euros 500 banknotes in circulation , the average value of a banknote in circulation remained at a comparatively high level at the end of 2009 ( Euros 59.11 compared with Euros 58.15 at the end of the previous year ) .
määräinen arvo oli vuoden 2009 lopussa suhteellisen suuri ( 59,11 euroa , vuotta aiemmin 58,15 euroa ) .
The statistics on net shipments of euro banknotes by euro area credit institutions to destinations outside the euro area suggest that , in value terms , between 20 % and 25 % of the euro banknotes in circulation are held by non-euro area residents .
Tilastot euroalueen luottolaitosten setelitoimituksista euroalueen ulkopuolelle osoittavat , että euroalueen ulkopuolisten hallussa on todennäköisesti arvolla mitattuna 20 -- 25 % liikkeessä olevista euroseteleistä .
Charts 52 and 53 illustrate developments in the total number and value of euro banknotes in circulation , together with the annual growth rates .
Kuvioissa 52 ja 53 esitetään liikkeessä olevien setelien määrän ja arvon kehitys ja vuotuinen kasvuvauhti .
Looking at the breakdown by denomination , the Euros 100 banknote showed the strongest growth in circulation , standing 6.6% higher at the end of 2009 than it did one year earlier .
Liikkeessä olevien 100 euron setelien määrä kasvoi vuoden 2009 loppuun mennessä eniten eli 6,6 % verrattuna vuodentakaiseen .
It was followed by the Euros 500 , Euros 50 and Euros 200 banknotes , which rose by 6.4% , 5.9% and 4.8% respectively .
Seuraavaksi eniten eli 6,4 % kasvoi 500 euron setelien määrä , sitten 50 euron setelien määrä ( 5,9 %) ja 200 euron setelien määrä ( 4,8 %) .
The number of the lower denominations in circulation rose at rates of between around 1 % and 3 % ( see Chart 54 ) .
Muiden setelien määrä kasvoi noin 1 -- 3 % ( ks . kuvio 54 ) .
In 2009 the total number of euro coins in circulation ( i.e. net circulation excluding stocks held by the NCBs ) grew by 6.2% , to 87.5 billion , while their value rose by 4.5% , to Euros 21.3 billion .
Vuonna 2009 liikkeessä olevien eurokolikoiden määrä kasvoi 6,2 % eli 87,5 miljardiin ( liikkeeseen laskettu kanta , josta on vähennetty keskuspankkien hallussa olevat varastot ) . Liikkeessä olevien eurokolikoiden arvo puolestaan kasvoi 4,5 % eli 21,3 miljardiin euroon .
The share of the low-value coins , the 1 , 2 and 5 cent coins , in the total number of coins in circulation remained fairly stable , at 60 %.
Nimellisarvoltaan pienimpien kolikoiden eli 1 , 2 ja 5 sentin kolikoiden osuus liikkeessä olevien kolikoiden kappalemäärästä pysyi jokseenkin vakaana 60 prosentissa .
Chart 53 Value of euro banknotes in circulation between 2002 and 2009 annual growth rate ( percentages ; right-hand scale ) total value ( EUR billions ;
Kuvio 53 . Vuosina 2002 -- 2009 liikkeessä olleiden eurosetelien arvo Vuotuinen kasvuvauhti ( prosentteina , oikea asteikko ) Arvo yhteensä ( mrd .
left-hand scale ) 60 50 40
euroa , vasen asteikko ) 60 50 40
Chart 54 Number of euro banknotes in circulation between 2002 and 2009 by denomination ( millions ) Euros 500 Euros 200 Euros 100 1,600 1,500 1,400 1,300 1,200 1,100 1,000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source : ECB .
Vuosina 2002 -- 2009 liikkeessä olleiden eurosetelien lukumäärä nimellisarvoittain ( milj . kpl ) 500 euroa 200 euroa 100 euroa 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Lähde : EKP .
1,600 1,500 1,400 1,300 1,200 1,100 1,000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 6,000 5,000 4,000 3,000 2,000 1,000 0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Euros 50 Euros 20 Euros 10 Euros 5 6,000 5,000 4,000 3,000 2,000 1,000 0
1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 50 euroa 20 euroa 10 euroa 5 euroa 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0
BANKNOTE HANDLING BY THE EUROSYSTEM In 2009 the euro area NCBs issued 33.5 billion banknotes , while 33.0 billion banknotes were returned to them .
SETELIEN KÄSITTELY EUROJÄRJESTELMÄSSÄ Vuonna 2009 liikkeeseen laskettiin yhteensä 33,5 miljardia euroseteliä ja kansallisiin keskuspankkeihin palautui 33,0 miljardia euroseteliä .
The average return frequency 7 of banknotes in circulation decreased slightly , to 2.59 , meaning that , on average , a banknote was checked for authenticity and circulation fitness by the fully automated banknote processing machines of the euro area NCBs around once every four and a half months .
Setelien keskimääräinen vuotuinen kiertonopeus 7 oli vuonna 2009 hieman hitaampi kuin edellisenä vuonna eli 2,59 . Käytännössä tämä tarkoittaa sitä , että kunkin setelin aitous ja kunto tarkistetaan kansallisten keskuspankkien täysin automatisoiduilla setelinlajittelukoneilla keskimäärin neljän ja puolen kuukauden välein .
The high-value banknotes , which are frequently hoarded , showed low return frequencies , of 0.38 ( Euros 500 ) , 0.60 ( Euros 200 ) and 0.81 ( Euros 100 ) , while the return frequencies of the denominations which are typically used for transactions were higher : 2.02 ( Euros 50 ) , 3.85 ( Euros 20 ) , 4.47 ( Euros 10 ) and 2.64 ( Euros 5 ) .
Säästössä pidettävä seteliraha on yleensä suurina seteleinä , ja näiden seteliarvojen kiertonopeus olikin hitaampi -- 500 euron seteleillä 0,38 ja 200 euron seteleillä 0,60 ja 100 euron seteleilläkin vain 0,81 -- kuin useimmiten maksamiseen käytettävillä seteleillä , kuten 50 euron ( 2,02 ) , 20 euron ( 3,85 ) , 10 euron ( 4,47 ) ja 5 euron seteleillä ( 2,64 ) .
The NCBs identified some 5.4 billion banknotes as unfit for circulation and replaced them accordingly .
Vuonna 2009 kansalliset keskuspankit poistivat kierrosta noin 5,4 miljardia huonokuntoista seteliä ja korvasivat ne uusilla seteleillä .
The unfit rate , 8 at around 16.4% , remained close to the rate of around 17.0% recorded in the previous year .
Huonokuntoisten setelien hylkäysaste 8 oli siten noin 16,4 % eli lähes sama kuin edellisenä vuonna ( noin 17 %) .
number of genuine euro banknotes in circulation , the proportion of counterfeits remains at a very low level .
3.2 SETELIEN VÄÄRENTÄMINEN JA VÄÄRENTÄMISEN TORJUNTA EUROSETELIVÄÄRENNÖKSET Kansallisiin väärennöstutkimuskeskuksiin 9 toimitettiin vuonna 2009 yhteensä noin 860 000 euroseteliväärennöstä .
Long-term developments in the quantity of counterfeits removed from circulation are shown in Chart 55 .
Liikkeessä olevien aitojen eurosetelien määrään verrattuna väärennöksiä on yhä häviävän vähän . Kuviosta 55 näkyy kierrosta poistettujen väärennösten määrän kehitys pitkällä aikavälillä .
A closer analysis shows that the upward trend in quantity , which started to emerge in 2008 , has been accompanied by a shift towards the lower denominations as the target of counterfeiters » activities .
Tarkempi analyysi paljastaa , että väärennösten määrän alettua kasvaa vuonna 2008 väärentäjät ovat keskittyneet väärentämään arvoltaan yhä pienempiä seteleitä .
The Euros 20 banknote was the most counterfeited denomination , accounting for almost half of the total .
Eniten väärennettiin 20 euron seteleitä , joiden osuus oli yli puolet kaikista väärennöksistä .
The second biggest target was the Euros 50 banknote , which accounted for approximately one-third of counterfeits .
Toiseksi eniten väärennettiin 50 euron seteleitä , joiden osuus oli noin kolmannes kaikista väärennöksistä .
Details of the denominational breakdown are shown in Chart 56 .
Kuviossa 56 esitetään eri seteliarvojen suhteelliset osuudet .
Although confidence in the security of the euro is fully justified by the ongoing anti-counterfeiting measures of European and international authorities , it should not give rise to complacency .
Vaikka euro on eurooppalaisten ja kansainvälisten viranomaisten väärentämisenvastaisen toiminnan ansiosta turvallinen ja luotettava raha ,
Defined as the number of banknotes identified as unfit in a given period divided by the total number of banknotes sorted during that period .
Kansallisiin keskuspankkeihin palautettujen setelien yhteenlaskettu lukumäärä jaettuna liikkeessä olevien setelien keskimääräisellä lukumäärällä .
Centres established in each EU Member State for the initial analysis of counterfeit euro banknotes at the national level .
Huonokuntoisten setelien määrä tiettynä ajanjaksona jaettuna samana ajanjaksona lajiteltujen setelien määrällä .
3.2 BANKNOTE COUNTERFEITING AND COUNTERFEIT DETERRENCE COUNTERFEIT EURO BANKNOTES During the course of 2009 the National Analysis Centres 9 received some 860,000 counterfeit euro banknotes .
Jokaiseen EU : n jäsenvaltioon on perustettu oma kansallinen laboratorio , jotta väärennetyt eurosetelit voidaan tutkia alustavasti .
Chart 55 Number of counterfeit euro banknotes recovered from circulation between 2002 and 2009 ( thousands ) 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source : ECB . 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0
Kuvio 55 . Vuosina 2002 -- 2009 kierrosta tavattujen euroseteliväärennösten lukumäärä ( tuhansina ) 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0
Chart 56 Distribution of counterfeit euro banknotes by denomination in 2009 Euros 500 0.3% Euros 200 1.6% Euros 5 0.5% Euros 10 1.1% Euros 100 12.2%
500 euroa 0,3 % 200 euroa 100 euroa 1,6 % 12,2 % 5 euroa 0,5 % 10 euroa 1,1 %
Euros 20 48.3%
20 euroa 48,3 %
Euros 50 36.1% Source : ECB .
50 euroa 36,1 % Lähde : EKP . Lähde : EKP .
fraud and to remember the « feel-look-tilt » test described on the ECB 's website , and never to rely on just one security feature .
Yksittäinen turvatekijä ei vielä takaa rahan aitoutta , vaan aina on syytä tarkastaa useampia .
The Eurosystem continues to invest considerable effort in ensuring that both the public and professional cash handlers are well-informed with regard to the recognition of counterfeit banknotes .
Eurojärjestelmä tekee jatkossakin kaikkensa varmistaakseen , että suurella yleisöllä ja rahaa ammattimaisesti käsittelevillä on tarvittavat tiedot väärennettyjen setelien tunnistamiseksi .
COUNTERFEIT DETERRENCE The Eurosystem continues to participate actively in the work of the Central Bank Counterfeit Deterrence Group ( CBCDG ) , a working group of 31 central banks and banknote-printing authorities cooperating under the auspices of the G10 .
VÄÄRENTÄMISEN TORJUNTA Eurojärjestelmä osallistuu edelleen aktiivisesti työhön , jota keskuspankkien yhteinen väärentämisen estämiseen tähtäävä ryhmä ( Central Bank Counterfeit Deterrence Group , CBCDG ) tekee .