natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In response to these challenges , the spring 2005 European Council agreed that the Commission , the Council and the Member States should relaunch the Lisbon strategy -- the ambitious reform agenda introduced in March 2000 -- with a renewed focus on sustainable growth and jobs .
Vuoden 2005 keväällä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vastasi näihin haasteisiin päättämällä , että komission , neuvoston ja jäsenvaltioiden on elvytettävä Lissabonin-strategia , maaliskuussa 2000 käynnistetty kunnianhimoinen uudistusohjelma , ja kohdennettava se uudelleen kestävään kasvuun ja työllisyyteen .
1 In this context , and after a proposal from the Commission , the ECOFIN Council adopted in 2005 the « Integrated Guidelines for Growth and Jobs » , covering both the new Broad Economic Policy Guidelines and the new Employment Guidelines , for a three-year period ( 2005-08 ) .
1 Vuonna 2005 Ecofin-neuvosto hyväksyi komission tekemän ehdo1 Ks .
These guidelines for economic and employment policies call , inter alia , for structural reforms to improve the functioning of labour and product markets in the EU .
tuksen perusteella vuosien 2005 -- 2008 kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat , jotka kattavat sekä uudet talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja uudet työllisyyden suuntaviivat . Näissä talous - ja työllisyyspoliittisissa suuntaviivoissa vaaditaan muun muassa rakenneuudistuksia , joilla parannetaan työ - ja hyödykemarkkinoiden toimivuutta EU : ssa .
Based on the Integrated Guidelines , the Member States have prepared national reform programmes setting out their planned structural reforms for the period 2005-08 ( see Section 1 of Chapter 4 ) .
Jäsenvaltiot ovat yhdennettyjen suuntaviivojen perusteella laatineet kansalliset uudistusohjelmat , joissa määritellään niiden rakenneuudistussuunnitelmat vuosiksi 2005 -- 2008 ( ks . luvun 4 osa 1 ) .
A parallel Community Lisbon Programme was adopted by the Commission in July 2005 to complement the national reform programmes , with action to be taken at the European level .
Komissio hyväksyi heinäkuussa 2005 Euroopan yhteisön Lissabon-ohjelman , jolla täydennetään kansallisia uudistusohjelmia Euroopan tasolla toteutettavilla toimilla .
Improving the performance of labour markets is one of the most important priorities in the national reform programmes .
Kansallisten uudistusohjelmien tärkeimpiin ensisijaisiin tavoitteisiin kuuluu työmarkkinoiden toimintakyvyn parantaminen .
With 20 million people still unemployed in the EU , progress in raising employment rates and reducing unemployment rates has so far been slow .
Työllisyysasteiden nostamisessa ja työttömyysasteiden alentamisessa on tähän mennessä edistytty hitaasti , ja EU : n alueella on edelleen 20 miljoonaa ihmistä työttömänä .
Although Member States have announced many reform measures to improve labour market performance , it seems that more urgent action is needed to meet the Lisbon strategy 's employment targets .
Vaikka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet monista uudistustoimenpiteistä työmarkkinoiden toimintakyvyn parantamiseksi , vaikuttaa siltä , että Lissabonin-strategian työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan entistä ripeämpiä toimia .
In 1 See the article entitled « The Lisbon strategy -- five years on » in the July 2005 issue of the ECB 's Monthly Bulletin . ECB Annual Report 2005
Erityisesti on tarpeen lisätä naisten , alle 25-vuotiaiden nuorten työntekijöiden ja yli 55-vuotiaiden ikääntyvien työntekijöiden työvoimaosuutta ja työllisyysastetta .
particular , participation and employment rates of female workers , younger workers under the age of 25 and older workers over the age of 55 need to increase . Against this background , in 2005 Member States aimed their labour market policies mainly at affecting labour supply by providing incentives for more people to enter the labour market .
Tätä taustaa vasten jäsenvaltiot pyrkivät vuonna 2005 työmarkkinapolitiikallaan lähinnä vaikuttamaan työvoiman tarjontaan antamalla entistä useammille kansalaisille kannustimia , jotta he hakeutuisivat työmarkkinoille . Useimmat poliittiset toimenpiteet koskivat työn verotusta , aktiivista työmarkkinapolitiikkaa sekä työttömyys - ja muita sosiaaliturvaetuuksia .
Most of the policy measures concerned labour taxation , active labour market policies and unemployment and welfare-related benefits .
Useimmilla työn verotusta koskevilla toimilla pyrittiin keventämään työhön kohdistuvaa verorasitusta , jotta työllisyyttä voitaisiin lisätä pienentämällä työvoimakustannuksia .
Most measures adopted in the field of labour taxation were aimed at reducing the tax burden on labour so as to stimulate employment by lowering labour costs .
Aktiivisen työmarkkinapolitiikan alalla monet maat uudistivat julkisten työnvälityspalvelujensa rakennetta .
With regard to active labour market policies , several countries restructured their public employment services . In the area of unemployment and welfare-related benefits , various measures were taken , aiming at more targeted interventions , tighter controls and stricter eligibility conditions .
Työttömyys - ja muiden sosiaaliturvaetuuksien alalla toteutettiin useita toimia , joiden tavoitteena oli kohdentaa väliintulo paremmin , tehostaa valvontaa ja tiukentaa kelpoisuusvaatimuksia , jotka ihmisten tulee täyttää ollakseen oikeutettuja etuuksiin .
Some EU countries have so far reported overall positive effects on their labour markets from opening up their borders to migrant workers from the new Member States .
Jotkin EU-maat ovat jo raportoineet , että rajojen avaaminen uusista jäsenvaltioista tuleville siirtotyöläisille on kaiken kaikkiaan vaikuttanut niiden työmarkkinoihin myönteisesti .
At the same time , few reforms were launched with regard to early retirement schemes .
Samanaikaisesti varhaiseläkejärjestelmiä koskevia uudistuksia on käynnistetty vain vähän .
Europe also risks losing ground if the business climate is not improved in terms of competition and regulation .
Eurooppa on myös vaarassa menettää asemiaan , jos liiketoimintaympäristöä ei kohenneta kilpailun ja sääntelyn osalta .
Goods , services and energy markets , including the network industries , are still not fully competitive .
Tavara -, palvelu - ja energiamarkkinat -- verkkotoimialat mukaan luettuina -- eivät vieläkään ole täysin kilpailukykyisiä .
Generally , the process of improving regulation at the national and EU levels has gained momentum .
Yleisesti ottaen sääntelyn parantaminen sekä kansallisella että EU : n tasolla on nopeutunut .
With regard to services , the implementation of the Directive on services in the internal market will constitute an important step towards completing the internal market .
Palvelusektorista voidaan todeta , että sisämarkkinoiden palveluja koskevan EY : n direktiivin paneminen täytäntöön on merkittävä askel kohti sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista .
However , more action is needed to remove barriers to entry and to ensure a proper functioning of markets , including for the network industries .
Tarvitaan kuitenkin lisätoimia , jotta markkinoillepääsyn esteet voidaan poistaa ja markkinoiden -- myös verkkotoimialojen -- asianmukainen toimiminen varmistaa .
Labour and product market reforms need to be complemented by reforms creating the right climate for knowledge development and innovation .
Työ - ja hyödykemarkkinoiden uudistuksia on täydennettävä uudistuksilla , joilla luodaan oikeanlainen ympäristö tietämyksen kehittämiselle ja innovatiivisuudelle .
In terms of R & D spending , however , the EU is low in international rankings .
EU sijoittuu tutkimusja kehitysmenojen ( T & K-menojen ) kansainvälisessä vertailussa huonosti .
Spending as a share of GDP has been more or less stagnant since 2001 , at around 1.9% of GDP .
Sen BKT : hen suhteutetut T & K-menot ovat vuodesta 2001 lähtien junnanneet 1,9 prosentin paikkeilla .
This is well below the Lisbon target of 3 %.
Tämä osuus on selvästi vähemmän kuin Lissabonin-strategiassa asetettu 3 prosentin tavoite .
While in their national reform programmes many Member States plan a significant increase in overall R & D expenditure by 2010 , in the medium to long run more efforts are needed to promote private R & D spending in particular .
Vaikka monet jäsenvaltiot ovat kansallisissa uudistusohjelmissaan asettaneet tavoitteekseen lisätä T & K-menojaan tuntuvasti vuoteen 2010 mennessä , keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä on tarpeen edistää erityisesti yksityisiä T & K-investointeja .
Regarding education , this area needs more emphasis in order to keep developments in labour quality consistent with the aims of the Lisbon strategy .
enemmän , jotta työvoiman laadun kehitys vastaisi Lissabonin-strategiassa asetettuja tavoitteita .
To sum up , some further progress with structural reforms was made in 2005 .
Kaiken kaikkiaan voidaan sanoa , että rakenneuudistukset etenivät jonkin verran vuonna 2005 .
The reform measures initiated in the context of the renewed Lisbon strategy , as subsequently announced in the Community Lisbon Programme and the national reform programmes , are a welcome additional step in the right direction .
Uudistetun Lissabonin-strategian yhteydessä käynnistetyt uudistustoimet , joista sittemmin ilmoitettiin yhteisön Lissabon-ohjelmassa ja kansallisissa uudistusohjelmissa , ovat tervetullut uusi askel oikeaan suuntaan . Näiden ohjelmien perusteella uudistuksen kokonaisvauhtia on nyt kirittävä .
On the basis of these programmes , the overall pace of reform now needs to be stepped up .
Jäsenvaltioiden tarkistetuista vakausohjelmista saatujen tuoreimpien tietojen mukaan BKT : hen suhteutettu euroalueen alijäämä supistui hieman ja oli 2,5 %. Tämä ei riittänyt estämään sitä , että keskimääräinen BKT : hen suhteutettu julkinen velka kasvoi edelleen ( ks .
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS BUDGETARY DEVELOPMENTS DISAPPOINTING IN 2005 Fiscal developments in the euro area throughout 2005 showed very little progress towards a position of sound public finances .
Arvioitu julkisen talouden kehitys vuonna 2005 johtui lähinnä lievästä finanssipolitiikan kiristämisestä talouden kasvaessa maltillisesti . Useat maat jäivät jälkeen vuoden 2004 lopussa ja vuoden 2005 alkupuoliskolla laadituissa tarkistetuissa vakausohjelmissa asetetuista budjettitavoitteistaan .
According to the latest data available from Member States » updated stability programmes , the euro area deficit shrank slightly to 2.5% of GDP , which was not sufficient to prevent a further increase in the average debt-to-GDP ratio ( see Table 5 ) .
Julkisen talouden rahoitusasemien heikkeneminen vuonna 2005 näkyy myös siinä , että BKT : hen suhteutettu alijäämä ylitti 3 prosentin viitearvon entistä useammassa maassa verrattuna vuonna 2004 tarkistettuihin vakausohjelmiin . Alijäämät ylittivät viitearvon neljässä maassa ( Saksassa , Kreikassa , Italiassa ja Portugalissa ) ,
The estimated budgetary outcome for 2005 reflected some fiscal tightening in an environment of moderate economic growth .
BKT : hen suhteutettu alijäämä oli siis Saksassa jo neljäntenä peräkkäisenä vuotena suurempi kuin 3 %. Tilastoihin vuonna 2004 tehtyjen huomattavien tarkistusten jälkeen ilmeni , että Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän 1995 menetelmien perusteella Kreikan alijäämä on ylittänyt viitearvon vuodesta 1997 lähtien , ja sen BKT : hen suhteutetun alijäämän arvioidaan olleen 4,3 % vuonna 2005 .
Several countries missed the budgetary targets set out in their updated stability programmes at the end of 2004 and in the first half of 2005 .
Myös Italiassa alijäämä ylitti viitearvon selvästi vuonna 2005 : BKT : hen suhteutetun alijäämän arvioidaan olleen 4,3 %. Portugalissa alijäämä käytännössä kaksinkertaistui verrattuna vuoteen 2004 ja ylsi 6,0 prosenttiin BKT : stä sen jälkeen kun merkittävät tilapäiset toimenpiteet olivat päättyneet .
The expected outcomes fell short of the target values by an average of 0.2 percentage point of GDP , partly as a result of lower than expected economic
Koko euroalueen julkisen talouden rahoitusaseman kehitys osoitti , että finanssipolitiikan linja on ollut jossakin määrin rajoittava .
Ta b l e 5 F i s c a l p o s i t i o n s i n t h e e u ro a re a ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+)/ deficit (-) 2002 Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland - 2.5 0.0 - 3.8 - 4.9 - 0.3 - 3.3 - 0.6 - 2.7 2.1 - 2.0 - 0.4 - 2.8 4.3 2003 - 3.0 0.1 - 4.1 - 5.7 0.0 - 4.1 0.2 - 3.2 0.2 - 3.2 - 1.2 - 2.9 2.5 2004 - 2.7 0.0 - 3.7 - 6.6 - 0.1 - 3.7 1.4 - 3.2 - 1.2 - 2.1 - 1.0 - 3.0 2.1 Stability programme data for 2005 - 2.5 0.0 - 3.3 - 4.3 1.0 - 3.0 0.3 - 4.3 - 2.3 - 1.2 - 1.9 - 6.0 1.8 General government gross debt 2002 Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland 69.2 105.8 61.2 111.6 53.2 58.8 32.4 108.3 6.8 51.3 66.7 56.1 42.3 2003 70.4 100.4 64.8 108.8 49.4 63.2 31.5 106.8 6.7 52.6 65.1 57.7 45.2 2004 70.8 96.2 66.4 109.3 46.9 65.1 29.8 106.5 6.6 53.1 64.3 59.4 45.1
Ta u l u k ko 5 . J u l k i n e n t a l o u s e u ro a l u e e n m a i s s a (% BKT : stä BKT : stä ) Julkisen talouden ylijäämä (+) / alijäämä (--) 2002 Euroalue Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Julkisen talouden bruttovelka 2002 Euroalue Belgia Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi 69,2 105,8 61,2 111,6 53,2 58,8 32,4 108,3 6,8 51,3 66,7 56,1 42,3 2003 70,4 100,4 64,8 108,8 49,4 63,2 31,5 106,8 6,7 52,6 65,1 57,7 45,2 2004 70,8 96,2 66,4 109,3 46,9 65,1 29,8 106,5 6,6 53,1 64,3 59,4 45,1 - 2,5 0,0 - 3,8 - 4,9 - 0,3 - 3,3 - 0,6 - 2,7 2,1 - 2,0 - 0,4 - 2,8 4,3 2003 - 3,0 0,1 - 4,1 - 5,7 0,0 - 4,1 0,2 - 3,2 0,2 - 3,2 - 1,2 - 2,9 2,5 2004 - 2,7 0,0 - 3,7 - 6,6 - 0,1 - 3,7 1,4 - 3,2 - 1,2 - 2,1 - 1,0 - 3,0 2,1 Vakausohjelmien tiedot vuodelta 2005 tiedot vuodelta 2005 - 2,5 0,0 - 3,3 - 4,3 1,0 - 3,0 0,3 - 4,3 - 2,3 - 1,2 - 1,9 - 6,0 1,8 Vakausohjelmien tiedot vuodelta 2005 tiedot vuodelta 2005 71,0 94,3 67,5 107,9 43,1 65,8 28,0 108,5 6,4 54,4 63,4 65,5 42,7
Stability programme data for 2005 71.0 94.3 67.5 107.9 43.1 65.8 28.0 108.5 6.4 54.4 63.4 65.5 42.7 Sources : European Commission ( for 2002-04 ) , 2005-06 updated stability programmes ( for 2005 ) and ECB calculations .
Lähteet : Euroopan komissio ( vuosilta 2002 -- 2004 ) , vuosien 2005 -- 2006 tarkistetut vakausohjelmat ( vuodelta 2005 ) ja EKP : n laskelLähteet : Euroopan komissio ( vuosilta 2002 -- 2004 ) , vuosien 2005 -- 2006 tarkistetut vakausohjelmat ( vuodelta 2005 ) ja EKP : n laskelmat .
Note : Data are based on the excessive deficit procedure definition .
Tiedot perustuvat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määritelmään .
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences .
Rahoitusjäämiin ei sisälly UMTS-toimilupien myynHuom .
growth , but also because of some consolidation shortfalls and spending overruns in certain countries .
Tiedot perustuvat liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn määritelmään .
The estimated shortfalls were particularly pronounced in some of the countries which already had large def icits .
Rahoitusjäämiin ei sisälly UMTS-toimilupien myynnistä saatuja tuloja .
The deterioration of budgetary positions in 2005 is also apparent in the increase in the number of countries that registered deficit ratios above the reference value of 3 % of GDP as compared with the 2004 stability programme updates . Four countries » deficits are estimated to have been above the reference value ( i.e. those of Germany , Greece , Italy and Portugal ) , although the stability programmes had foreseen only two countries being above this level .
nistä saatuja tuloja . Rahoitusasemien tasapainottamisen tarve vaihteli suuresti euroalueella : yksittäisten maiden BKT : hen suhteutettujen suhdannekorjattujen julkisen talouden rahoitusasemien arvioidaan vaihdelleen noin 2,5 prosentin ylijäämän ja noin 5 prosentin alijäämän välillä , mutta useissa maissa rakenteelliset parannukset julkisen talouden rahoitusasemiin eivät edelleenkään yltäneet vaaditulle tasolle .
With the exception of Portugal , where significant temporary measures were used to keep the deficit at or below 3 % of GDP between 2002 and 2004 , these countries
Alijäämän supistamiseen tähtäävät tilapäiset toimet ja kertaluonteiset vaikutukset hankaloittavat jossain määrin -- tosin vähemmän kuin edellisvuosina -- kokonaiskuvan muodostamista .
have been recording deficits above the reference value for the greater part of the period since the introduction of the euro in 1999 .
Ne eivät myöskään ole johtaneet julkisen talouden kestävään kohentumiseen juuri hetkellisyytensä vuoksi .
Germany is expected to record a deficit ratio of 3.3% of GDP for 2005 , while France is expected to post 3.0% .
Koko euroalueella BKT : hen suhteutettujen jul - kisten menojen ja tulojen arvioidaan kasvaneen hienokseltaan .
The German deficit thus remained above 3 % of GDP for the fourth year in a row . Following substantial statistical revisions in 2004 , it became apparent that , according to ESA 95 methodology , Greece had been recording deficits above the reference value since 1997 , and a deficit level of 4.3% of GDP is expected for 2005 .
Välittömien verojen ja sosiaaliturvamaksujen kevennykset karkeasti ottaen kumosivat vähäisen menojen kasvun hillitsemisen ja välillisten verojen korotukset vuonna 2005 . BKT : hen suhteutetun euroalueen julkisen talouden velan arvioidaan vuonna 2005 kasvaneen kolmatta peräkkäistä vuotta ja olleen 71,0 %.
Italy also exceeded the reference value by a significant margin in 2005 , estimating a deficit ratio of 4.3% of GDP . Portugal virtually doubled its deficit by comparison with 2004 , reaching 6.0% of GDP after its significant temporary policy measures had come to an end .
Velan kasvu johtui siitä , että perusylijäämäsuhde oli alhainen , talouskasvu oli vaimeaa verrattuna julkisen velan implisiittiseen keskikorkoon ja joissakin tapauksissa kantojen ja virtojen korjaukset kasvattivat velkaa . Useimmissa euroalueen maissa BKT : hen suhEKP Vuosikertomus 2005
The budgetary outcome for the euro area as a whole showed a somewhat restrictive fiscal policy stance .
teutettu julkinen velka ylitti 60 prosentin viitearvon .
Estimated real GDP growth was below potential , implying that the business cycle had a negative impact on budgetary developments .
Monissa tapauksissa julkinen velka jatkoi kasvuaan suhteessa BKT : hen .
Interest payments remained stable , reflecting historically low interest rates and a favourable financial environment .
Euro alueen suurin velkasuhde on Italiassa , jossa sen arvioidaan olleen 108,5 % BKT : stä .
While consolidation needs varied widely across the euro area , with cyclically adjusted fiscal balances for individual countries estimated to have ranged from a surplus of around 2.5% of GDP to a deficit of around 5 % of GDP , structural improvements in the public finance position continued to fall short of the required level in a number of countries .
Kreikassa velkasuhde pieneni vain hieman , ja julkinen velka oli vuonna 2005 edelleen yli 100 % BKT : stä .
Def icit-reducing temporary measures and one-off effects blur the picture somewhat -- although less than in previous years -- and , by definition , have not led to sustained improvements .
Kolmessa muussa maassa , joissa velkasuhde ylittää 60 prosentin viitearvon ( eli Saksassa , Ranskassa ja Portugalissa ) , velkasuhteita ei todennäköisesti ole onnistuttu supistamaan .
For the euro area as a whole , both government expenditure and revenue are estimated to have risen slightly as a percentage of GDP . Cuts in direct taxes and social contributions broadly offset the limited degree of spending restraint and the increases in indirect taxes observed in 2005 .
Ke h i k ko 7 . Vaikka Belgian arvioidaan vuonna 2005 jälleen saavuttaneen tasapainoisen julkisen talouden rahoitusaseman osittain tilapäisten toimien ansiosta , sen velkasuhteen supistuminen hidastui huomattavasti tuntuvien alijäämää ja velkaa koskeneiden korjausten seurauksena .
B ox 7 The euro area debt-to-GDP ratio is expected to have increased in 2005 for the third year in a row , standing at 71.0% of GDP .
Se , että julkisen talouden huomattava epätasapaino jatkui ja velkasuhteet kehittyivät epäsuotuisasti euroalueella , näkyi myös julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden määrässä ( ks . kehikko 7 ) .
That increase was driven by a low primary surplus ratio , by the fact that economic growth was lower than the implicit average interest rate on public debt and , in some cases , by debt-increasing stock-flow adjustments . The majority of euro area countries recorded debt ratios above the reference value of 60 % of GDP .
JULKISYHTEISÖJEN LIIKKEESEEN LASKEMIEN VELKAPAPEREIDEN KEHITYS EUROALUEELLA Julkisyhteisöjen velkapapereiden liikkeeseenlasku jatkui voimakkaana vuonna 2005 , koska julkisen talouden tarve rahoittaa alijäämiään kasvoi . Kun EMUn kolmas vaihe käynnistyi vuonna 1999 , useimmissa euroalueen maissa oli saatu julkinen talous lähes tasapainoon tai jopa ylijäämäiseksi , joten näiden maiden luotonottotarpeet olivat vähäisiä .
In many cases , the debt-to-GDP ratio continued to rise . Italy , with debt estimated at 108.5% of GDP , had the highest ratio in the euro area .
Vuodesta 2000 lähtien julkisen talouden rahoitusasemat alkoivat kuitenkin osittain huononevan taloudellisen tilanteen seurauksena heiketä , minkä vuoksi euroalueen maiden bruttomääräiset luotonottotarpeet lisääntyivät .
Greece 's debt ratio fell only marginally , with debt remaining above 100 % of GDP in 2005 .
Osoituksena tästä kehityksestä on sekä BKT : hen suhteutetun julkisen velan kasvu että euroalueen julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden määrän vuotuinen kasvuvauhti .
Three other countries above the reference value of 60 % of GDP ( i.e. Germany , France and Portugal ) are not expected to have reduced their debt-to-GDP ratios .
Näiden velkapapereiden määrä on neljän viime vuoden aikana karttunut vuosittain keskimäärin 4,5 % ( ks .
While Belgium is estimated to have recorded a balanced budget again in 2005 , partly owing to temporary measures , the reduction in its debt ratio slowed considerably owing to sizeable deficit-debt adjustments .
Julkisyhteisöjen velkapapereiden kannan analyysi osoittaa , että julkisyhteisöjen velkapapereita laskevat liikkeeseen pääasiallisesti valtiot . Niiden osuus velkapapereiden kannasta joulukuussa 2005 oli 93,8 %.
The continuation of significant budgetary imbalances and the adverse debt dynamics in the euro area were also reflected in the volume of issuance of general government debt securities ( see Box 7 ) .
Loput 6,2 % velkapapereiden kannasta oli muiden julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemia . Muut julkisyhteisöt ovat kuitenkin alkaneet laskea liikkeeseen yhä enemmän velkapapereita .
DEVELOPMENTS IN GENERAL GOVERNMENT DEBT SECURITIES ISSUANCE IN THE EURO AREA Issuance of general government debt securities continued to be strong in 2005 , as governments » financing needs to fund their budget deficits increased .
Vuosina 1998 -- 2005 valtioiden liikkeeseen laskemien velkapapereiden osuus on supistunut tasaisesti , kun taas muiden julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien velkapapereiden osuus on kaksinkertaistunut ( ks .
By 1999 , when Stage Three of EMU began , most euro area countries had only small budgetary imbalances , or even surpluses , and the borrowing needs of these countries were therefore low .
taulukko B ) .
However , from 2000 onwards budgetary positions started to deteriorate , partly as a result of worsening economic conditions , and consequently the gross borrowing requirements of euro area countries increased .
Velanhoidossaan maat painottivat edelleen pitkäaikaisia velkapapereita . Pitkäaikaisten velkapapereiden liikkeeseenlaskun houkuttelevuutta julkisyhteisöjen kannalta lisäsi merkittävästi alhainen korkotaso .