natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The board may be empowered to adopt decisions concerning the operation and organisation of the inter-municipal cooperation.
Sillä on neljä toiminta-alaa: ensinnäkin digitaalisen oppimateriaalin kehittäminen ja tarjoaminen keskiasteen koulutukseen; toiseksi digitaalisen oppimateriaalin hankinta alihankkijoilta; kolmanneksi oppimateriaalin laadunvalvonta; ja neljänneksi digitaalista oppimateriaalia julkaisevan verkkosivuston ylläpitäminen (näistä toiminnoista käytetään jäljempänä myös käsitettä ’digitaalisen oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjoaminen’).
Moreover, the provision stipulates that the articles of association of such cooperation should determine the appointment and representation in the board, the area of activities, whether the participating municipalities/county authorities should make financial contributions, whether the board may enter into loan agreements or in other ways make the participating municipalities/county authorities liable for financial obligations and, finally, how such cooperation should be terminated.
KANTAJA – NORJAN KUSTANTAMOLIITTO
Only municipalities and county authorities are allowed to participate in an inter-municipal cooperation.
Norjan kustantamoliitto edustaa yrityksiä, jotka voivat kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia.
Neither the State, other state entities nor private parties can participate in such cooperations.
Kantaja pitää sääntöjenvastaisena valtiontukena, että NDLA:lle myönnetään varoja digitaalisen oppimateriaalin hankkimiseen, kehittämiseen ja tarjoamiseen.
Furthermore, the cooperation must be genuine in the sense that the law prohibits the management of the cooperation to be delegated to one county authority.
Kantaja korostaa tältä osin näkemystään, ettei NDLA ole kiinteä osa julkishallintoa, vaan valtiontukisäännöissä tarkoitettu yritys.
The establishment of the NDLA is described in section I.4.4.
Kantaja muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yritys on kokonaisuus, joka harjoittaa taloudellista toimintaa.
The objective of the NDLA is to develop and purchase digital learning material with a view to publish the material on the internet free of charge for teachers and students to use.
Kantaja viittaa siihen, että Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’tuomioistuin’, oikeuskäytännön mukaan taloudellinen toiminta on toimintaa, jota voidaan ainakin periaatteessa harjoittaa voiton tavoittelemiseen.
This is done by publishing the material on an open website.
Siten yksikkö, joka harjoittaa toimintaa voiton saamiseksi, osallistuu taloudelliseen toimintaan.
It has four main areas of activity: first, the development and supply of digital learning material for the upper secondary school; second, the procurement of digital learning material from third party suppliers; third, the quality control of learning material; and fourth, the operation of the website through which the digital learning material is published (these activities are hereafter also referred to as the ‘purchase, development and supply of digital learning materials’).
Lisäksi kantaja väittää, että digitaalisen oppimateriaalin markkinat olivat olemassa ennen NDLA:n toimintaa ja että NDLA kilpailee nyt digitaalista oppimateriaalia tarjoavien olemassa olevien yksityisyritysten kanssa.
THE COMPLAINANT — THE NORWEGIAN PUBLISHERS ASSOCIATION (‘THE NPA’)
Kantaja väittää, että tämän vuoksi digitaalisen oppimateriaalin kehittäminen ja tarjoaminen on taloudellista toimintaa.
The NPA represents companies which are or could be active in the development and distribution of digital learning material.
Kantaja väittää lisäksi, että NDLA:n muut toiminnot liittyvät läheisesti digitaalisen oppimateriaalin kehittämiseen ja tarjontaan ja että niitä on sen vuoksi pidettävä taloudellisena toimintana.
The complainant submits that the granting of funds to the NDLA for the purchase, development and supply of digital learning material constitutes unlawful state aid to the NDLA.
Kantaja väittää myös, ettei ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohtaa voida soveltaa, ja esittää lopuksi, että koska ilmoitusta ei ole esitetty, Norjan valtio on myöntänyt valtiontukea vastoin valtiontukisääntöjä.
In that regard the complainant emphasises that — in its view — the NDLA is not an integrated part of the public administration, but rather an undertaking within the meaning of the state aid rules.
TAUSTAA
The complainant recalls that, according to established case law, an undertaking is an entity which is engaged in economic activity.
NORJAN KOULUTUSJÄRJESTELMÄ
The complainant suggests that according to the case law of the Court of Justice of the European Union (‘Court of Justice’), an economic activity is an activity, which could, at least in principle, be carried out by a private undertaking in order to make a profit.
Norjassa koulutusta annetaan ilmaisen julkisen koulutusjärjestelmän kautta.
As such, any entity carrying out an activity which could be carried out for profit, is engaged in an economic activity.
Järjestelmä jaetaan pakolliseen peruskouluun (6–13-vuotiaat), pakolliseen ylemmän perusasteen koulutukseen (13–16-vuotiaat), ja vapaaehtoiseen keskiasteen koulutukseen (16–19-vuotiaat).
The complainant further submits that there was a market for digital learning material prior to the activities of the NDLA and that the NDLA now competes with established private undertakings offering digital learning resources.
Norjan viranomaiset päättivät tietojen edistämistä koskevan aloitteen [6] puitteissa vuonna 2006, että Norjan kaikkien koulujen on korostettava tiettyjä perustaitoja kaikissa oppiaineissa.
The complainant claims that on this basis the development and supply of digital learning resources constitutes an economic activity.
Yksi näistä on kyky omaksua tiettyjä asioita tieto- ja viestintätekniikkaa soveltamalla.
The complainant further suggests that the other activities of the NDLA are closely linked to the development and supply of digital learning resources and are therefore also to be considered as economic in nature.
Tämä vaatimus otettiin käyttöön kansallisessa opetussuunnitelmassa 10 vuotta kestävän pakollisen peruskoulutuksen oppilaille (eli koulujen vuosiluokat 1–10) ja keskiasteen (eli koulujen vuosiluokat 11–13) oppilaille ensimmäisen vuoden aikana sekä oppisopimuskoulutuksessa.
The complainant also argues that Article 59(2) of the EEA Agreement is not applicable and concludes that — in the absence of a notification — the Norwegian State has granted state aid contrary to the state aid rules.
Norjan koululain mukaan [7] lääninviranomaiset vastaavat näiden vaatimusten saavuttamisesta.
BACKGROUND
Lisäksi Norjan viranomaiset muuttivat koululakia vuonna 2007 ja velvoittivat lääninviranomaisia tarjoamaan oppilaille tarvittavat painetut ja digitaaliset oppimateriaalit ilmaiseksi.
THE EDUCATIONAL SYSTEM IN NORWAY
On huomattava, että tähän saakka Norjan keskiasteen koulujen oppilaiden (luokat 11–13) täytyi hankkia oppimateriaalinsa koulujen valitsemista kansallisen opetussuunnitelman mukaisista materiaaleista.
Education in Norway is provided through a system of free public schools.
Muutos toteutettiin sen jälkeen, kun Norjan hallitus tarkasteli mahdollisia tapoja käyttää maksutonta oppimateriaalia keskiasteen koulutusjärjestelmässä ja tästä aiheutuvia taloudellisia vaikutuksia [8].
This system is divided into a compulsory elementary school (age 6 to 13), a compulsory lower secondary school (age 13 to 16), and a non-compulsory upper secondary school (age 16 to 19).
Valkoisen kirjan mukaan [9] maksuttoman oppimateriaalin tarjoamisen periaate ei ole uusi, koska siitä säädettiin jo implisiittisesti opintomaksuja koskevan kiellon yhteydessä, mitä voitaisiin tulkita siten, että myös oppimateriaalin on oltava ilmaista.
In 2006 the Norwegian authorities decided, in the course of the ‘Knowledge Promotion Initiative’ [6], that all Norwegian schools were to emphasise certain basic skills in all subjects.
Valkoisessa kirjassa kuitenkin todettiin, ettei maksuttoman oppimateriaalin periaatteesta ole nimenomaisesti säädetty, koska sen mukaan:
One of these skills is the ability to learn a given subject by using digital information and communication technology.
”Sääntö on uusi, mutta sillä ei ole tarkoitus muuttaa nykyistä lainsäädäntöä.
This requirement was introduced in the national curriculum for pupils in the 10-year compulsory school (i.e. school for grades 1 to 10) and for pupils in the first year of upper secondary education (i.e. school for grades 11 to 13) and apprenticeships.
Ilmaisen koulutuksen periaate on peräisin ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutusta koskevan lain 35 pykälän 3 momentista [10], jolla kielletään lukukausimaksujen periminen.
Under the Norwegian Education Act [7], the county authorities are responsible for meeting these requirements.
Nykyistä järjestelmää, jonka mukaan opiskelijoiden ja oppisopimuskoulutuksessa olevien on ostettava oma oppimateriaalinsa ja välineensä, ei ole säännelty lailla.” [11] (epävirallinen käännös)(20) Koululain 3–1 pykälän uudessa 9 momentissa todetaan nimenomaisesti, että
Furthermore, in 2007, the Norwegian authorities amended the Education Act and obliged the county authorities to provide pupils with the necessary printed and digital learning materials free of charge.
Velvoite tarjota maksutonta digitaalista ja fyysistä oppimateriaalia aiheuttaa huomattavaa taloudellista rasitusta Norjan läänien viranomaisille.
It should be noted that until that time, pupils in Norwegian upper secondary school (grades 11 to 13) had to purchase their learning material based on the choice of learning material designated by the schools in compliance with the national curriculum.
Norjan hallitus päätti myöntää näiden lisäkustannusten vuoksi lisärahoitusta vuonna 2006.
The change was implemented after the Norwegian government examined possible modes for, and the economic consequence of, implementing free learning material in the upper secondary schooling system [8].
Nämä varat sisällytettiin tarkistettuun valtion talousarvioon, joka hyväksyttiin 12 päivänä toukokuuta 2006:
According to a white paper [9], the principle of providing free teaching material is not novel as it was already implicitly provided for in the prohibition on charging tuition fees, which could be interpreted as meaning that teaching material should also be free.
”Valtion tavoitteena on antaa oppimateriaalit käyttöön maksutta ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksessa.
However, the white paper recognised that the principle of free teaching material was not expressly regulated, by stating that: ‘[T]he rule is new but is not intended to change the current law.
Samalla valtio haluaa edistää digitaalisten oppimateriaalien käyttöä ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa.
‘Education and training provided at publicly-maintained upper secondary schools or training establishments are free of charge.
Tavoitteena on edistää digitaalisen oppimateriaalin kehittämistä ja käyttöä sekä tehostaa oppimateriaaliin liittyvien oppilaskustannusten vähentämistä.
The county authority is responsible for providing the pupils with the necessary printed and digital teaching tool and digital equipment.
Varoja voidaan käyttää digitaalisen oppimateriaalin hankintaan tai paikalliseen kehittämiseen.
The pupils cannot be required to pay any of the costs for such materials and equipment in excess of that which is decided in the regulation. (…)’ [12] (unofficial translation)4.2.
Varoja ei saa käyttää digitaalisen infrastruktuurin kehittämiseen.
PROVISIONS IN THE REVISED STATE BUDGET
Kutsu esittää hakemus
The obligation to provide free digital and physical learning material constitutes a considerable financial burden on the Norwegian county authorities.
”Digitaalisen oppimateriaalin saatavuuden parantaminen keskiasteen koulutuksessa sekä sen laajamittaisen käytön toteuttaminen.
In view of these additional costs, the Norwegian government decided in 2006 to provide additional funds.
Digitaalisten oppimateriaalien hankkimiseen ja/tai kehittämiseen liittyvän osaamisen parantaminen keskiasteen koulutuksessa ja koulun johdon keskuudessa.
The provision of these funds was included in a revised State budget which was adopted on 12 May 2006:
Keskiasteen koulutukseen tarkoitettujen digitaalisten oppimateriaalien määrän ja monimuotoisuuden lisääminen.
‘The government's goal is to introduce learning materials in secondary schools free of charge.
(…) Vuoden 2006 [tarkistetussa valtion talousarviossa] hallitus toteaa seuraavaa:
At the same time the government wants to stimulate the use of digital learning materials in secondary schools.
Norjan 19 läänin viranomaisen koulutusvastaavat neuvottelivat elokuussa 2006 varojen yhteishaun mahdollisuudesta.
As an element in the work for reduced costs for the single pupil through extended access to and use of digital learning materials, the Government suggests that NOK 50000000,- should be used for the development and use of digital learning material.
Vaikka Oslon läänin viranomainen päätti olla osallistumatta yhteistyöhankkeeseen, 18 muun läänin viranomaiset päättivät aloittaa kuntien välisen yhteistyön ja perustaa NDLA hallinnoimaan prosessia rajoittamattomaksi ajaksi.
The goal with this contribution is to stimulate the development and use of digital learning material and to contribute to the reduction of the pupils costs related to learning materials.
LÄÄNINVIRANOMAISILLE MYÖNNETTÄVÄT VARAT
The funds shall not be used for developing digital infrastructure.
Tätä 15 miljoonan Norjan kruunun tukea ei myönnetty ennen hankesuunnitelman hyväksymistä [17].
The plan is to give (sic.) [priority] to applications based on cooperation between counties.’ [13] (unofficial translation by the Norwegian authorities)
Hankesuunnitelma, joka vastaanotettiin 16 päivänä helmikuuta 2007, hyväksyttiin 20 päivänä huhtikuuta 2007, ja täydentävä 15 miljoonan Norjan kruunun summa myönnettiin useiden ehtojen perusteella:
Invitation to Submit an Application
”Varoja on käytettävä norjan kielen ja luonnontieteiden alan digitaalisten oppivälineiden ostoon, kehittämiseen ja/tai muokkaamisen VGI-luokilla [18] syksystä 2007 lähtien. (…)
The letter describes the objectives and the concept of the initiative as follows:
Tällainen elin voi olla esimerkiksi yhtiö, kuntien välinen yhteistyöjärjestely tai isäntäläänin viranomainen, mutta se ei voi itse harjoittaa taloudellista toimintaa.
Increase the volume and diversity of digital teaching material intended fort upper secondary education.
Muiden kuin lääninviranomaisen työntekijöiden kehittämistoimia on pidettävä palvelujen hankintana ja niitä olisi arvioitava julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja määräysten perusteella tavanomaiseen tapaan.”
A reduction of student expenditure related to the acquisition of teaching material.’ (unofficial translation by the Norwegian authorities)
(epävirallinen käännös).(26) Hyväksynnän jälkeen opetus- ja tutkimusministeriö osoitti NDLA-hankkeeseen 30,5 miljoonaa Norjan kruunua kolmen vuoden ajanjaksolle (2 miljoonaa ja 15 miljoonaa Norjan kruunua vuosina 2006–2007 ja 9 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2008 (digitaalisen) oppimateriaalin kehittämiseen sekä 4,5 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2009 infrastruktuuriin ja tekniseen tukeen) (ks. jäljempänä johdanto-osan 27 kappaleen taulukon yhteenveto) [20].
(…) In the [revised State budget] for 2006 the government states the following:
Lisäksi koululain vuoden 2007 muutoksen vuoksi lääninviranomaisille korvattiin (fyysisen ja digitaalisen) oppimateriaalin tarjoamisesta aiheutuva velvoite korottamalla lääninviranomaisten tukijärjestelmän varoja paikallishallinto- ja aluekehitysministeriön tuella.
While the county authority of Oslo decided not to participate in a cooperative project, the other 18 county authorities decided to enter into an inter-municipal cooperation and to set up the NDLA to manage the process for an indefinite period.
Vuosi
Each of these county authorities subsequently adopted the following resolution:
2006–2007
‘The County Council passes a resolution for the following counties, Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold and Østfold, to establish an inter-municipal cooperation, the NDLA, with its own Board in accordance with §27 of the Local Government Act.
Valtiontuki lääninviranomaisille, jotta ne voisivat tarjota maksutonta oppimateriaalia (yleinen tuki)
The purpose of this collaboration is to facilitate the purchase, development, deployment and organisation of digital learning resources for all subjects in upper secondary education.
287 miljoonaa Norjan kruunua
The result shall be free digital learning material that facilitates active learning and sharing (…)’ [15] (unofficial translation by the Norwegian authorities) (24) On 1 December 2012, Akershus decided to leave the NDLA, but then decided to rejoin the NDLA as of 1 January 2014.
211 miljoonaa Norjan kruunua
According to the preface to the 2012 NDLA annual report ‘Akershus county authority resigned its membership due to low visitor numbers from their own schools (…)’ [16] (unofficial translation).
347 miljoonaa Norjan kruunua
According to the information on the NDLA website, Akershus' reason for rejoining was that ‘[s]ince its withdrawal from the NDLA, the use of the subjects at ndla.no has increased enormously.’ (unofficial translation), meaning that the NDLA, as of today, consists of 18 county authorities.
308 miljoonaa Norjan kruunua
FUNDS FOR THE COUNTY AUTHORITIES
Opetus- ja tutkimusministeriön tuki NDLA:lle (erityinen tuki)
The application for the State funds was submitted jointly by the 18 county authorities to the Ministry of Education and Research on 15 October 2006, which gave its preliminary approval with a grant of NOK 2 million for the project planning and another NOK 15 million for the development and purchasing of content (i.e. a total of NOK 17 million).
17 miljoonaa Norjan kruunua
The grant for NOK 15 million was not to be awarded before the project plan was approved [17].
9 miljoonaa Norjan kruunua
The project plan, which was received on 16 February 2007, was approved on 20 April 2007 and the additional NOK 15 million was granted subject to a number of conditions:
4,5 miljoonaa [23] Norjan kruunua
‘The funds shall be used for the purchasing, development and/or adaptation of digital learning tools in the subjects Norwegian, and natural sciences, for VGI [18], from fall 2007 (…)
Lääninviranomaisten tuki NDLA:lle
The Ministry requests further that the county authorities jointly identify a responsible legal entity that will take care of the county authorities' responsibility for digital learning resources under this initiative.
Osallistuvat lääninviranomaiset päättivät käyttää osan yleisen tukijärjestelmän, johon viitataan edellä johdanto-osan 27 kappaleessa, varoista NDLA-hankkeeseen.
Such an entity can be e.g. a corporation, an inter-municipal cooperation or a host county authority but it cannot itself engage in economic activity.
Lääninviranomaisten määrärahojen jako esitetään yhteenvedossa [24]:
The Ministry expects that the purchase of digital learning materials and development services are performed in accordance with the regulations for public procurement.
Lääninviranomaisten tuki [25] NDLA:lle
The development of digital learning resources by county authority employees is to be regarded as an activity for its own account, provided that the county authorities do not gain any profits from this activity.
21,1 miljoonaa Norjan kruunua
The development by people who are not county authority employees must be regarded as the purchase of services and should be evaluated based on the rules and regulations for public procurement in the usual way.’
34,7 miljoonaa Norjan kruunua
(unofficial translation)(26) Following the approval of the funds the Ministry of Education and Research transferred NOK 30,5 million over a period of three years (NOK 2 million and 15 million in 2006-2007, NOK 9 million in 2008 for the development of (digital) learning material and NOK 4,5 million in 2009 for infrastructure and technical support) to the NDLA project (see summary in table below in paragraph 27) [20].
58,8 miljoonaa [26] Norjan kruunua
In addition to this, following the amendment of the Education Act in 2007, the county authorities were compensated for the obligations to provide (physical and digital) learning material through an increase in the county authority grant scheme from the Ministry of Local Governments and Regional Development, which was renamed the Ministry of Local Governments and Modernisation as of 1 January 2014 [21].
57,7 miljoonaa [27] Norjan kruunua
This compensation was based on the estimated costs of providing learning materials in all subjects.
64,9 miljoonaa [28] Norjan kruunua
The compensation amounts are summarised below [22]:
NDLA:n maksuttoman oppimateriaalin prosenttiosuus/määrä lääninviranomaisten talousarviosta
Year
355 Norjan kruunua opiskelijaa kohti
2006-2007
400 Norjan kruunua opiskelijaa kohti
State grant to the county authorities in order for them to provide free learning material (general)
Vaikka tapa, jolla varat osoitetaan NDLA:lle, on muuttunut ajan mittaan, perimmäinen rahoituslähde pysyy samana, eli opetus- ja tutkimusministeriön sekä paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavan ministeriön kautta myönnettävä valtiontuki.
NOK 287 million
Opetus- ja tutkimusministeriö myönsi ensimmäisenä toimintavuotenaan NDLA:lle suoraan varoja (17 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2007).
NOK 211 million
Toisena ja kolmantena vuotena NDLA sai rahoituksen suoraan valtiolta ja lääninviranomaisilta, jotka kohdensivat osan valtiontuestaan NDLA:lle.
NOK 347 million
Opetus- ja tutkimusministeriö kattoi ainoastaan NDLA:n teknisen tuen ja infrastruktuurin kustannukset, eli sisällön hallintajärjestelmän parantamisesta ja siirrosta aiheutuneet 4,5 miljoonan Norjan kruunun kustannukset vuonna 2009, koska taloudellinen vastuu maksuttomasta opetusmateriaalista siirrettiin lääninviranomaisille 1 päivänä heinäkuuta 2009 [29].
NOK 308 million
NDLA on saanut vuodesta 2010 lähtien rahoitusta ainoastaan lääninviranomaisten talousarviosta, ja lääninviranomaiset käyttävät puolestaan varoja, joita ne saavat paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavan ministeriön hallinnoimasta yleisestä tukijärjestelmästä.
Grant from Ministry of Education and Research to NDLA (specific)
Rahoituksen oikeusperusta
NOK 17 million
Opetus- ja tiedeministeriön NDLA:lle maksamien määrärahojen oikeusperusta on parlamentin valtion talousarviota koskeva päätöslauselma, ja tähän liittyy toimivallan siirtäminen opetus- ja tutkimusministeriölle tukihakemuksien hyväksymiseksi.
NOK 9 million
Lääninviranomaisten NDLA:lle myöntämien tukien oikeusperusta on osallistuvien läänien viranomaisten talousarviota koskevat päätöslauselmat [30].
NOK 4,5 million [23]
NDLA:N PERUSTAMINEN [31]
Funding of the NDLA by the County Authorities
Väliaikainen yhteistyö 15. lokakuuta 2006–1. heinäkuuta 2009
The participating county authorities decided to use part of the funds from the general grant scheme, referred to in paragraph 27 above, for the NDLA project.
NDLA toimi 15. lokakuuta 2006 [32]–1. heinäkuuta 2009 väliaikaisena yhteistyöelimenä ennen kuin se vahvistettiin virallisesti paikallishallintolain 27 pykälän mukaiseksi kuntien väliseksi yhteistyöelimeksi.
The county authorities' budget allocation is summarised below [24]:
NDLA:an osallistuvat lääninviranomaiset keskittyivät 15 päivän lokakuuta 2006 ja 15 päivän helmikuuta 2007 välillä luomaan hankesuunnitelman, joka esitettäisiin opetus- ja tutkimusministeriölle, jotta NDLA saisi luvan ja rahoitusta.
Grant from the county authorities [25] to the NDLA
Ministeriö vastaanotti hankesuunnitelman 16 päivänä helmikuuta 2007, ja se hyväksyttiin huhtikuussa 2007 [33].
NOK 21,1 million
Hankkeessa työskenteli viiden johtokunnan jäsenen lisäksi neljä työntekijää eri lääninviranomaisista [36].
NOK 34,7 million
NDLA:n johtokunta noudatti osallistuvien lääninviranomaisten vahvistamaa sovittua toimeksiantoa, johon sisältyi kaksi erityistavoitetta [37]:
NOK 58,8 million [26]
sellaisen järjestön perustaminen, joka voisi tarjota maksuttomasti vapaan pääsyn digitaaliseen oppimateriaaliin ja jonka pitkän aikavälin tavoitteena on kattaa jokaisen aiheen ja aihealueen tarve keskiasteen kouluissa; ja