natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this Chapter, the incurred losses correspond to the difference between the transfer value and the book value of the assets.
Tässä luvussa tappioilla tarkoitetaan omaisuuserien siirtoarvon ja kirjanpitoarvon välistä erotusta.
Actual losses will normally only be known ex post.
Todelliset tappiot tiedetään yleensä vasta jälkikäteen.
Asset-relief measures are somewhat comparable to capital injections insofar as they provide a loss absorption mechanism and have a regulatory capital effect.
Ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuvia toimia voidaan jossain määrin verrata pääomasijoituksiin siltä osin kuin niiden avulla voidaan vähentää tappioita ja vaikuttaa lakisääteiseen pääomaan.
However, with the former the state generally incurs a larger risk, related to a specific portfolio of impaired assets, with no direct contribution of other bank’s income generating activities and funds, and beyond its possible stake in the bank.
Valtion riski on tukitoimenpiteiden osalta kuitenkin suurempi, ja se liittyy ongelmallisiin omaisuuseriin, sillä valtio ei hyödy suoraan pankin muista tuloa tuottavista toiminnoista ja varoista. Lisäksi riski on suurempi kuin valtion mahdollinen sijoitus pankkiin.
In view of the larger down-side and more limited up-side remuneration for asset relief should normally be higher than for capital injections.
Koska arvoltaan alentuneiden omaisuuserien hoitoon liittyvät riskit ovat suuremmat ja sen tarjoamat hyötymismahdollisuudet ovat rajalliset, olisi siitä yleensä perittävä suurempi korvaus kuin tavanomaisesta pääomasijoituksesta.
Comparing the book value of the assets with their transfer value (i.e. their real economic value)
Omaisuuserien kirjanpitoarvoa verrataan niiden siirtoarvoon (eli niiden todelliseen taloudelliseen arvoon).
Shareholder protection should, however, normally be excluded.
Yleensä osakkeenomistajien etujen suojaamista ei hyväksytä.
See Commission Decisions NN 39/08 (Denmark, Aid for liquidation of Roskilde Bank) and NN 41/08 (UK, Rescue aid to Bradford & Bingley).
Ks. komission päätökset NN 39/08 (Tanska, tuki Roskilde Bankin liiketoiminnan lopettamiseen) ja NN 41/08 (Yhdistynyt kuningaskunta, pelastamistuki Bradford & Bingleylle).
That may be the case where the bank’s size or type of activity would be unmanageable in an administrative or judiciary procedure or via an orderly winding-up without having dangerous systemic implications on other financial institutions or on lending to the real economy.
Esimerkiksi jos pankkia ei sen koon tai toimialan takia olisi mahdollista asettaa joko hallintomenettelyyn tai oikeudelliseen menettelyyn tai jos pankkia ei voida asettaa likvidaatiomenettelyyn ilman, että tästä aiheutuisi vakavia systeemisiä seurauksia muille rahoituslaitoksille tai reaalitalouden luotonsaannille.
A justification by the monetary and/or supervisory authority would be necessary in this respect.
Tältä osin tarvitaan rahapolitiikasta vastaavan viranomaisen ja/tai rahoitusvalvontaviranomaisen perustelut.
Other factors, for example higher remuneration, may influence the appropriate level.
Valittavaan tasoon vaikuttavat myös muut tekijät, kuten suurempi korvaus.
Moreover, it has to be noted that ex post compensations may only occur several years after the measure has been introduced and may therefore prolong unsatisfactorily the uncertainty linked to the valuation of the impaired assets.
Lisäksi on todettava, että jälkikäteen maksettavat korvaukset voivat tulla ajankohtaisiksi vasta useita vuosia toimenpiteen aloittamisen jälkeen, ja sen vuoksi ne saattavat haitallisesti pitää yllä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvostukseen liittyvää epävarmuutta.
Claw-back clauses based on ex ante valuation would not have this problem.
Etukäteen tehtävään arvostukseen perustuviin takaisinperintälausekkeisiin ei liity tällaista ongelmaa.
Case of enrolled assets that may mature afterwards.
Kyse on ohjelmaan hyväksytyistä omaisuuseristä, jotka saattavat erääntyä myöhemmin.
An ‘unforeseeable circumstance’ is a circumstanc e that could in no way be anticipated by the company’s management when making its decision not to join the asset-relief programme during the enrolment window and that is not a result of negligence or error on the part of the company’s management or decisions of the group to which it belongs.
’Odottamaton tilanne’ on sellainen, jota yhtiön johto ei millään olisi voinut ennakoida päättäessään määräajan kuluessa olla osallistumatta ongelmallisten omaisuuserien hoitoa koskevaan ohjelmaan. Odottamaton tilanne ei myöskään ole seurausta yhtiön johdon laiminlyönnistä tai virheestä tai yhtiön emokonsernin päätöksistä.
An ‘exceptional circumstance’ is to be understood as exceptional beyond the current crisis.
”Poikkeuksellisella tilanteella” tarkoitetaan tilannetta, joka on poikkeuksellinen myös tämänhetkiseen kriisiin verrattuna.
EFTA States wishing to invoke such circumstances shall notify all necessary information to the Authority.
Jos EFTA-valtiot haluavat vedota tällaisiin tilanteisiin, niiden on toimitettava valvontaviranomaiselle kaikki tarvittavat tiedot.
This would seem the approach chosen in the US for Citigroup and Bank of America.
Näyttää siltä, että Yhdysvallat on valinnut tämän lähestymistavan Citigroupin ja Bank of American osalta.
Generally, the Authority considers that a uniform and objective cut-off date, such as the end of 2008, will ensure a level playing field among banks and EEA States.
Yleisesti ottaen valvontaviranomainen katsoo, että määrittämällä yksi objektiivinen ajankohta, kuten vuoden 2008 loppu, varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset pankkien ja ETA-valtioiden kesken.
Where necessary, state support in relation to the risks of future assets can be tackled on the basis of the Authority’s State Aid Guidelines, in particular the Chapter on State Guarantees and the Chapter on the Temporary Framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis.
Tuleviin varoihin liittyviin riskeihin myönnettävä valtiontuki voidaan tarvittaessa käsitellä valvontaviranomaisen antamien valtiontuen suuntaviivojen perusteella, erityisesti takauksia koskevan luvun ja niiden lukujen perusteella, jotka koskevat tilapäisiä puitteita valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä.
This would be the case, for example, if the State swapped assets for government bonds in the amount of their nominal value but received contingent warrants on bank capital, the value of which depends on the eventual sales price of the impaired assets.
Näin kävisi esimerkiksi silloin, jos valtio vaihtaisi omaisuuseriä valtion joukkovelkakirjoihin niiden nimellisestä arvosta, mutta saisi merkintäoptiot pankin pääomaan. Optioiden arvo riippuisi arvoltaan alentuneiden omaisuuserien lopullisesta myyntihinnasta.
In the case of an insurance measure, the transfer value is understood as insured amount.
Vakuuttamisen yhteydessä siirtoarvoksi katsotaan vakuutettu määrä.
The Authority will use the opinion of such valuation experts in a manner similar to other State aid proceedings, where it may have recourse to external expertise.
Valvontaviranomainen käyttää arvonmäärityksen asiantuntijoiden lausuntoja samalla tavoin kuin muissa valtiontukimenettelyissä, joissa se voi turvautua ulkopuolisten asiantuntijoiden apuun.
Compliance with the criteria in paragraph 40 of the Authority’s State Aid Guidelines on The recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis would also need to be ensured as far as applicable.
Tarvittaessa olisi myös varmistettava, että rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista tämänhetkisessä finanssikriisissä koskevien valvontaviranomaisen antamien valtiontuen suuntaviivojen 40 kohdassa esitettyjä perusteita on noudatettu.
For those banks already subject to the obligation of a restructuring plan, following the granting of previous State aid, such a plan would need to duly take into consideration the new aid and envisage all options from restructuring to orderly winding-up.
Kun on kyse pankista, jolle on jo aiemmin myönnetyn valtiontuen yhteydessä asetettu velvollisuudeksi laatia rakenneuudistussuunnitelma, olisi uusi tuki otettava asianmukaisesti huomioon suunnitelmassa ja lisäksi siinä olisi tarkasteltava kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja rakenneuudistuksesta likvidaatioon.
Participation in an authorised credit guarantee scheme, without the guarantee having had to be invoked to cover losses, shall not be taken into consideration for the purposes of the present paragraph.
Tämän kohdan osalta ei oteta huomioon osallistumista hyväksyttyyn luottotakausohjelmaan, jos takaukseen ei ole jouduttu vetoamaan tappioiden kattamiseksi.
The Guidelines were last amended on 22 April 2009.
Suuntaviivoja on muutettu viimeksi 22 päivänä huhtikuuta 2009.
Hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’.
Jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.
While official data for the euro area suggest that bank lending to businesses is still resilient, the underlying trend is weakening, with month-on-month growth rates in lending slowing markedly toward the end of 2008.
Vaikka euroalueen virallisten tietojen mukaan pankkien luotonanto yrityksille näyttää edelleen vahvalta, on suuntauksena kuitenkin ollut luotonannon väheneminen: luotonantoa kuvaavat kuukausittaiset kasvuprosentit pienenivät selvästi vuoden 2008 loppua kohden.
In December 2008, bank loans to the private economy (loans to non-MFI excl. governments) fell by 0,4 % relative to November.
Pankkien yksityissektorille myöntämien lainojen määrä (muille kuin rahalaitoksille myönnetyt lainat, valtioita lukuun ottamatta) supistui 0,4 prosenttia joulukuussa 2008 marraskuuhun verrattuna.
No 205/09/COL
N:o 205/09/KOL,
on the scheme for temporary recapitalisation of fundamentally sound banks in order to foster financial stability and lending to the real economy (Norway)
perustaltaan terveiden pankkien pääomapohjan tilapäiseen vahvistamiseen tarkoitetusta järjestelystä rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi (Norja)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular Articles 61 to 63 thereof and Protocol 26 thereto,
EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN [1], joka OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen [2] ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], in particular Article 24 thereof,
OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen [3] ja erityisesti sen 24 artiklan,
HAVING REGARD to Article 1(3) of Part I and Article 4(3) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 [4] olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan ja II osan 4 artiklan 3 kohdan,
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5], and in particular the Chapter on the recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis: limitation of aid to the minimum necessary and safeguards against undue distortions of competition thereof [6],
OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan soveltamisesta ja tulkinnasta [5] ja erityisesti niiden jakson, jonka aiheena on rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi [6],
HAVING REGARD to Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [7],
OTTAA HUOMIOON pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn päätöksen N:o 195/04/KOL [7]
On 28 April 2009, the Norwegian authorities notified, pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, a scheme for the temporary recapitalisation of fundamentally sound banks in order to foster financial stability and lending to the real economy (Event No 516522) [8].2.
Norjan viranomaiset ilmoittivat 28. huhtikuuta 2009 pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti perustaltaan terveiden pankkien pääomapohjan tilapäiseen vahvistamiseen tarkoitetusta järjestelystä rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi (tapahtuma nro 516522) [8].2.
The Norwegian authorities have explained that there is considerable uncertainty concerning the evolution of the Norwegian economy and the developments in the banks’ lending policy and activity.
Norjan viranomaiset ovat selostaneet, että vallitsee huomattava epävarmuus siitä, miten Norjan talous sekä pankkien luotonantopolitiikka ja -toiminta kehittyvät.
There is a strong interdependence between the real economy and the financial system.
Reaalitalouden ja rahoitusjärjestelmän välillä on vahva keskinäinen riippuvuussuhde.
The desire to reduce risks in the face of mounting losses may cause banks to tighten the supply of credit.
Kun pankit haluavat lisääntyvien tappioiden vuoksi ottaa vähemmän riskejä, seurauksena saattaa olla luottojen tarjonnan kiristyminen.
The effect of reduced external demand on the Norwegian economy is exacerbated by a tightening of lending conditions for businesses and households, thereby hampering investments and activity in the real economy and amplifying the negative effects of the general economic downturn.
Norjan talous kärsii ulkoisen kysynnän vähentymisestä, ja tilannetta heikentää yrityksille ja kotitalouksille suunnatun luotonannon ehtojen kiristyminen. Tämä puolestaan haittaa investointeja ja reaalitalouden toimintaa ja kärjistää kaiken kaikkiaan yleisen taloustaantuman kielteisiä vaikutuksia.
The Norwegian authorities have indicated that lending surveys carried out by the Norwegian Central Bank (Norges Bank) and the Financial Supervisory Authority (Kredittilsynet) show that banks have been tightening credit standards substantially, particularly for corporate loans.
Norjan viranomaisten mukaan Norjan keskuspankin (Norges Bank) ja rahoitusvalvontaviranomaisen (Kredittilsynet) suorittamista luotonantoa käsittelevistä kyselytutkimuksista ilmenee, että pankit ovat tiukentaneet varsinkin yritysluottojen luottokelpoisuusvaatimuksia huomattavasti.
They also show that capital ratios are a key concern for banks when evaluating their lending policy.
Vakavaraisuussuhde on pankkien kannalta tärkeä kysymys arvioitaessa niiden luotonantopolitiikkaa.
At present, Norwegian banks are financially sound but they need to strengthen their core capital in order to be able to maintain a normal supply of credit.
Norjalaiset pankit ovat nykyisin vakavaraisia, mutta niiden on vahvistettava ensisijaisia omia varojaan, jotta ne pystyvät pitämään luottojen tarjonnan normaalilla tasolla.
In December 2008, Norges Bank recommended that the Government take measures to improve bank solidity in order to enhance lending to the real economy.
Norges Bank suositteli joulukuussa 2008, että hallituksen olisi toteutettava pankkien vakavaraisuutta parantavia toimenpiteitä, jotta reaalitalouden luotonsaanti kohentuisi.
This recommendation was endorsed by the Financial Supervisory Authority.
Rahoitusvalvontaviranomainen kannatti tätä suositusta.
The Norwegian authorities have explained that some of the larger Norwegian banks have relatively low core capital ratios and need recapitalisation in order to be able to continue lending to the real economy [9].
Norjan viranomaiset ovat selostaneet, että ensisijaisten omien varojen suhde on eräissä suurissa norjalaisissa pankeissa suhteellisen alhainen ja että kyseisten pankkien pääomapohjaa on tarpeen vahvistaa, jotta ne pystyvät jatkamaan luotonantoa reaalitaloudelle [9].
Smaller banks with high capital ratios may also need additional core capital to maintain or increase lending in line with the purpose of the notified scheme.
Myös pienet pankit, joilla on korkea vakavaraisuussuhde, voivat tarvita lisää ensisijaisia omia varoja, jotta ne pystyvät pitämään luotonannon ennallaan tai lisäämään sitä ilmoitetun järjestelyn tavoitteiden mukaisesti.
The Norwegian authorities foresee that certain small banks may have more limited ways of funding themselves and a rather narrow lending portfolio.
Norjan viranomaiset ennakoivat, että tietyillä pienillä pankeilla saattaa olla vähemmän mahdollisuuksia saada rahoitusta ja että niiden luottosalkku saattaa olla melko suppea. Näin ollen tällaiset pankit ovat alttiimpia maksuvalmiusriskeille verrattuina pankkeihin, joilla on laajempi liiketoimintapohja.
Accordingly, they are more exposed to liquidity risks than banks with a broader business basis.
Vaikka niillä on alun perin ollut korkeampi vakavaraisuussuhde, tällaiset tekijät saattavat merkitä, että niiden ensisijaiset omat varat ehtyvät helpommin kuin muiden pankkien.
Thus, even if they originally had higher capital ratios, such factors may imply that core capital is more easily eroded than would be the case for other banks.
Norjan viranomaiset ovatkin todenneet, että pankkisektorin tilanteen ja Norjan talousnäkymien vuoksi tarvitaan valtion toimenpidettä, jolla pääomitetaan perustaltaan terveitä pankkeja rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi.
The Norwegian authorities have accordingly considered that both the situation in the banking sector and the outlook for the Norwegian economy require a state measure offering recapitalisation of fundamentally sound banks in order to restore financial stability and foster lending to the real economy.
Järjestelyn tavoitteena on lisätä pankkien Tier 1 -pääomaa [10], jotta niillä olisi vahvempi asema ja paremmat mahdollisuudet ylläpitää tavanomaista luotonantotoimintaa. Järjestely on tarkoitettu vain perustaltaan terveille pankeille, ja Norjan viranomaisten mukaan järjestelyn avulla pyritään varmistamaan reaalitalouden luotonsaanti ja minimoimaan kilpailun vääristyminen.
The conditions shall be governed by an agreement between the Fund and the individual bank, setting out the exact modalities of the recapitalisation (e.g. nominal value, amount, remuneration and exit incentives).3.
Toiminnan ehtoja sääntelee rahaston ja kyseisen pankin välinen sopimus, jossa vahvistetaan pääomituksen yksityiskohdat (esim. nimellisarvo, määrä, vastike ja irtautumiskannustimet).3.
The national legal basis establishing the Fund is Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond.
Kansallinen oikeusperusta rahaston perustamiselle on Lov 6. mars 2009 nr. 12 om Statens finansfond. Rahastoon ja sen toimintoihin liittyvä täytäntöönpanoasetus on myös määrä antaa.
In 2008, Norges Bank carried out a macroeconomic stress test for the six largest Norwegian banks.
Vuonna 2008 Norges Bank toteutti makroekonomisen stressitestin, joka koski Norjan kuutta suurinta pankkia.
The test replicated a negative scenario where the outcome was that banks would record losses amounting to on average 2,3 % of their risk-weighted assets.
Testissä jäljiteltiin synkkää skenaariota, jossa pankkien tappiot olisivat keskimäärin 2,3 % niiden riskipainotetuista omaisuuseristä.
On the basis of this test, Norges Bank estimated the need for recapitalisation of the ten largest banks to be NOK 34 billion.
Testin pohjalta Norges Bank arvioi, että Norjan kymmenen suurimman pankin pääomatuen tarve on 34 miljardia Norjan kruunua.
In accordance with the results of this test, sufficient resources (NOK 50 billion, approximately 5,1 billion EUR) have been allocated to the Fund.
Testin tulosten mukaisesti rahastolle osoitettiin tähän riittävät varat (50 miljardia Norjan kruunua eli noin 5,1 miljardia euroa).
The scheme shall be of a temporary nature and the rules are expected to enter into force in May 2009, with a window of 6 months for the Fund to reach agreements with banks that apply for recapitalisation.
Järjestely on tilapäinen ja sääntöjen odotetaan tulevan voimaan toukokuussa 2009, jolloin rahastolle jää kuuden kuukauden toimintajakso, jonka aikana pääomatukea hakevien pankkien kanssa tehdään sopimukset.
The recapitalisation scheme
Pääomitusjärjestely
The Norwegian authorities have explained that only Norwegian banks that are financially sound are eligible for aid under the notified scheme.
Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ilmoitetusta järjestelystä voidaan myöntää tukea ainoastaan vakavaraisille norjalaisille pankeille.
The Norwegian Financial Supervisory Authority will exercise a gate-keeping function and determine whether a bank is eligible under the scheme [14].
Norjan rahoitusvalvontaviranomainen toimii portinvartijana, joka määrittää, onko pankki tukikelpoinen tämän järjestelyn mukaisesti.
As part of its regular surveillance functions, the Financial Supervisory Authority receives from each bank information on loan portfolios and other elements of its balance sheet, business plans and their own assessment of future risk factors.
Osana tavanomaisia valvontatehtäviään rahoitusvalvontaviranomainen saa kultakin pankilta tietoja lainasalkuista ja muista sen taseen eristä, liiketoimintasuunnitelmista sekä pankin oman arvion tulevista riskitekijöistä.
When a bank applies to the Fund for a capital injection, the Financial Supervisory Authority will be asked to make an assessment as to the bank’s eligibility under the scheme.
Kun pankki hakee rahastolta pääomanlisäystä, rahoitusvalvontaviranomaista pyydetään antamaan arvio siitä, onko pankki järjestelyn mukaisesti tukikelpoinen.
In all cases, the Financial Supervisory Authority shall base its analysis on up-to-date information, taking into account a bank’s various risk exposures, asset quality, and business prospects, as well as the formal capital adequacy ratios, in order to conclude that a bank is fundamentally sound also in light of likely developments in the near future.
Rahoitusvalvontaviranomainen perustaa tarkastelunsa joka tapauksessa ajantasaisiin tietoihin, joissa otetaan huomioon pankin altistuminen erilaisille riskeille, omaisuuserien laatu ja liiketoiminnan näkymät sekä omien varojen riittävyydelle muodollisesti määritetyt suhdeluvut, jotta voidaan päätellä, onko pankki perustaltaan terve myös lähitulevaisuuden todennäköisen kehityksen valossa.
Maximum capital increases
Pääoman korotusten enimmäismäärät
Maximum limits for increases in core capital ratios through capital injections from the Fund are foreseen as follows:
Rahastosta pääomanlisäysten muodossa tehtävien ensisijaisten omien varojen korotusten enimmäisarvoiksi on vahvistettu seuraavat:
a bank with a core capital ratio below 7 % may be recapitalised to a maximum core capital ratio of 10 %;
sellaisen pankin pääomapohjaa, jonka ensisijaisten omien varojen suhde on alle 7 %, voidaan vahvistaa siten, että ensisijaisten omien varojen suhde on enintään 10 %
a bank with a core capital ratio between 7 % and 10 % may be recapitalised by up to 3 percentage points, but not above a core capital ratio of 12 %;
sellaisen pankin pääomapohjaa, jonka ensisijaisten omien varojen suhde on 7–10 %, voidaan vahvistaa enintään 3 prosenttiyksikköä mutta ei siten, että ensisijaisten omien varojen suhde on yli 12 %
a bank with a core capital ratio above 10 % may be recapitalised by maximum 2 percentage points [15].
sellaisen pankin pääomapohjaa, jonka ensisijaisten omien varojen suhde on yli 10 %, voidaan vahvistaa enintään 2 prosenttiyksikköä. [15]