natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Case C-480/98 Spain v Commission [2000] ECR I-8717, paragraph 25, and Joined cases C-67/85, C-68/85, and C-70/85 Kwekerij van der Kooy BV and others v Commission [1988] ECR p. 219.
Asia C-480/98, Espanja v. komissio, Kok. 2000, s. I-8717, 25 kohta, ja yhdistetyt asiat C-67/85, C-68/85 ja C-70/85, Kwekerij van der Kooy BV ym. v. komissio, Kok. 1988, s. 219.
See, in that context, the exception of Case C-480/98 Spain v Commission, cited above footnote 48, paragraphs 36 and following.
Ks. poikkeuksena tästä asia C-480/98, Espanja v. komissio, mainittu edellä alaviitteessä 48, 36 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
Further guidance as to calculation of interests is contained in Decision No 195/04/COL.
Päätöksessä N:o 195/04/KOL on lisäohjeita koron laskemiseen.
See Case C-207/05 Commission v Italy [2006] ECR I-70, paragraphs 31 to 36, Case C-378/98 Commission v Belgium [2001] ECR I-5107, paragraph 28, and Case C-232/05 Commission v France, cited above footnote 11.
Ks. asia C-207/05, komissio v. Italia, Kok. 2006, s. I-70, 31–36 kohta, asia C-378/98, komissio v. Belgia, Kok. 2001, s. I-5107, 28 kohta, ja asia C-232/05, komissio v. Ranska, mainittu edellä alaviitteessä 11.
Case C-5/86 Commission / Belgium [1987] ECR p. 1773.
Asia C-5/86, komissio v. Belgia, Kok. 1987, s. 1773.
Case C-207/05 Commission v Italy, cited above footnote 51.
Asia C-207/05, komissio v. Italia, mainittu edellä alaviitteessä 51.
Case 249/85 Albako Margarinefabrik Maria von der Linde GmbH & Co. KG v Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung [1987] ECR p. 2345.
Asia 249/85, Albako Margarinefabrik Maria von der Linde GmbH & Co. KG v. Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung, Kok. 1987, s. 2345.
Case T-459/93 Siemens v Commission, cited above footnote 17, paragraph 83.
Asia T-459/93, Siemens v. komissio, mainittu edellä alaviitteessä 17, 83 kohta.
See also Case C-148/04 Unicredito Spa v Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova I [2005] ECR I-11137, paragraphs 117 to 120.
Ks. myös asia C-148/04, Unicredito Spa v. Agenzia delle Entrate, Ufficio Genova I, Kok. 2005, s. I-11137, 117–120 kohta.
Case C-13/01 Safalero [2003] ECR I-8679, paragraphs 49-50.
Asia C-13/01, Safalero, Kok. 2003, s. I-8679, 49–50 kohta.
Case C-48/71 Commission v Italy [1972] ECR p. 529.
Asia C-48/71, komissio v. Italia, Kok. 1972, s. 529.
Case C-232/05 Commission v France, cited above footnote 11.
Asia C-232/05, komissio v. Ranska, mainittu edellä alaviitteessä 11.
Case C-188/92 TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v Germany, cited above footnote 12.
Asia C-188/92, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. Saksa, mainittu edellä alaviitteessä 12.
Case C-465/93 Atlanta Fruchthandelsgesellschaft mbH a.o., cited above footnote 63, paragraph 51.
Asia C-465/93, Atlanta Fruchthandelsgesellschaft mbH y.m., mainittu edellä alaviitteessä 63, 51 kohta.
Case C-42/93 Spain v Commission (‘Merco’) [1994] ECR I-4175.
Asia C-42/93, Espanja v. komissio (”Merco”), Kok. 1994, s. I-4175.
Case C-52/84 Commission v Belgium, cited above footnote 28.
Asia C-52/84, komissio v. Ranska, mainittu edellä alaviitteessä 28.
Case C-142/87 Commission v Belgium [1990] ECR I-959, paragraph 62.
Asia C-142/87, komissio v. Belgia, Kok. 1990, s. I-959, 62 kohta.
Case C-142/87 Commission v Belgium, cited above footnote 67, and Case C-499/99 Commission v Spain, cited above footnote 30, paragraphs 28-44.
Asia C-142/87, komissio v. Belgia, mainittu edellä alaviitteessä 67, ja asia C-499/99, komissio v. Espanja, mainittu edellä alaviitteessä 30, 28–44 kohta.
See, in that context, the judgment of the Commercial Chamber of the Amberg Court of 23 July 2001 in relation to the aid granted by Germany to ‘Neue Maxhütte- Stahlwerke GmbH’ (Commission Decision of 18 October 1995, OJ L 53, 2.3.1996, p. 41).
Ks. Ambergin kauppatuomioistuimen 23. heinäkuuta 2001 antama tuomio, joka käsittelee Saksan myöntämää valtiontukea yritykselle ”Neue Maxhütte- Stahlwerke GmbH” (komission päätös 96/178/EHTY ( EYVL L 53, 2.3.1996, s. 41)).
In that case, the German court over-ruled the refusal of the insolvency administrator to register a recovery claim resulting from an illegal and incompatible aid granted in the form of a capital injection, as this would render the execution of the recovery decision impossible.
Kyseisessä asiassa saksalainen tuomioistuin kumosi pesänhoitajan päätöksen kieltäytyä kirjaamasta velkojainluetteloon pääomasijoituksena myönnettyä sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea. Kieltäytymispäätös kumottiin, sillä takaisinperintäpäätöksen täytäntöönpano olisi ollut muutoin mahdotonta.
In practical terms, the payment of the total amount of aid and the interests on a blocked account may be ruled by a specific contract, signed by the bank and the beneficiary, and by which the parties agree that the sum will be released in favour of one or the other party once the litigation has come to an end.
Käytännössä koko tukimäärän ja korkojen maksusta suljetulle tilille voidaan sopia pankin ja tuensaajan allekirjoittamalla erityissopimuksella, jossa sopimuspuolet sopivat, että summa vapautetaan jommankumman osapuolen käyttöön, kun asia on saatu ratkaistua.
Contrary to the constitution of a blocked account, the use of bank guarantees may not be considered as an adequate provisional measure since the total amount of the aid is still at the recipient's disposal.
Toisin kuin suljetun tilin avaaminen, pankkitakausten käyttöä ei voida katsoa väliaikaiseksi täytäntöönpanotoimeksi, koska tuen koko määrä on edelleen tuensaajan käytössä.
Case C-224/01, Köbler, [2003], ECR I-10239, paragraphs 31-33; Case C-173/03, Traghetti del Mediterraneo, [2003], page I-05177, paragraphs 30-33.
Asia C-224/01, Köbler, Kok. 2003, s. I-10239, 31–33 kohta; asia C-173/03, Traghetti del Mediterraneo, Kok. 2003, s. I-05177, 30–33 kohta.
Case T-244/93 and T-486/93 TWD Deggendorf v Commission [1995] ECR II-2265, paragraph 56.
Asiat T-244/93 ja T-486/93, TWD Deggendorf v. komissio, Kok. 1995, s. II-2265, 56 kohta.
For instance in the case of illegal and incompatible schemes where the amount and the beneficiaries are not known to the Authority.
Esim. sääntöjenvastaiset ja yhteismarkkinoille soveltumattomat ohjelmat, joiden osalta valvontaviranomaisella ei ole tietoja tuensaajista ja tukimääristä.
Chapter on aid for rescuing and restructuring firms in difficulty was adopted on 1 December 2004.
Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää tukea koskeva luku hyväksyttiin 1 päivänä joulukuuta 2004.
Commission Regulation (EC) No 1628/2006 of 24 October 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to national regional investment aid, OJ L 302, of 1 November 2006, p. 29, as referred to at point 1i of Annex XV to the EEA Agreement, OJ L 89 of 29 March 2007, p. 33 and EEA Supplement No 15 of 29 March 2007, p. 26, entry into force on 9 December 2006 and Commission Regulation (EC) No 800/2008 of 6 August 2008 declaring certain categories of aid compatible with the common market in application of Articles 87 and 88 of the Treaty (General block exemption Regulation), OJ L 214, 9.8.2008, p. 3, as referred to at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement, entry into force on 8 November 2008.
Komission asetus (EY) N:o 1628/2006, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen, EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29, sellaisena kuin siihen on viitattu ETA-sopimuksen liitteen XV 1 i kohdassa, EUVL L 89, 29.3.2007, s. 33, ja ETA-täydennysosa N:o 15, 29.3.2007, s. 26, tullut voimaan 9.12.2006, ja komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus), EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3, tullut voimaan 8.11.2008.
STATE AID TO CINEMATOGRAPHIC AND OTHER AUDIOVISUAL WORKS
ELOKUVILLE JA MUILLE AUDIOVISUAALISILLE TEOKSILLE MYÖNNETTÄVÄT VALTIONTUET
Audiovisual works, and cinema in particular, play an important role in shaping European identities, both in common aspects shared across Europe and in the cultural diversity that characterises our different traditions and histories.
Audiovisuaaliset teokset ja erityisesti elokuvat muokkaavat merkittävällä tavalla eurooppalaista identiteettiä. Ne vaikuttavat yleiseurooppalaisiin näkökohtiin ja lisäksi kulttuurien moninaisuuteen: eurooppalaisten erilaisiin perinteisiin ja taustoihin.
They are an essential element for the good functioning of our democracies because of their widespread influence on society.
Niillä on tärkeä merkitys demokraattisen yhteiskunnan moitteettoman toiminnan kannalta, koska niiden yhteiskunnallinen vaikutus on laaja.
They are also at the heart of the transformations resulting from the development of the information society: new technological developments offer new opportunities for promoting culture and heritage conservation, and to increase mutual understanding across Europe.
Audiovisuaalisiin teoksiin vaikuttavat voimakkaasti tietoyhteiskunnan kehityksen tuomat muutokset: uusi teknologinen kehitys tarjoaa uusia mahdollisuuksia edistää kulttuuria ja kulttuuriperinnön vaalimista ja lisätä keskinäistä ymmärrystä Euroopassa.
Audiovisual works have unique characteristics because of their double nature: they are economic goods, offering important opportunities for the creation of wealth and employment.
Audiovisuaaliset teokset ovat ainutlaatuisia kahtalaisen luonteensa vuoksi. Toisaalta ne ovat tuotantohyödykkeitä, jotka tarjoavat tärkeitä mahdollisuuksia luoda hyvinvointia ja työpaikkoja.
They are also cultural goods which at the same time mirror and shape our societies.
Toisaalta audiovisuaaliset teokset ovat kulttuurihyödykkeitä, jotka heijastavat ja muokkaavat yhteiskuntaamme.
This is the reason why the development of this sector has never been left solely to market forces.
Tämän vuoksi alan kehitystä ei ole koskaan jätetty yksinomaan markkinavoimien varaan.
Amongst audiovisual works, cinematographic works have a particular prominence, because of their cost of production and cultural importance: budgets for the productions of cinema films are substantially higher than for other audiovisual content, they are more frequently the subject of international co-productions, and the duration of their exploitation life is longer, with the potential to use all distribution channels, cinemas, DVDs and videocassettes (both selling and rental), Internet downloading, and television (pay-per-view, pay-per-channel, free-to-air).
Audiovisuaalisten teosten joukossa elokuvat ovat erityisen merkittäviä, koska niiden tuotanto on kallista ja ne ovat kulttuurimielessä tärkeitä. Teatterilevitykseen tarkoitettujen elokuvien tuotantobudjetit ovat huomattavasti suurempia kuin muiden audiovisuaalisten sisältöjen tuotantobudjetit, niitä tehdään muita useammin kansainvälisinä yhteistuotantoina, niiden käyttöikä on pidempi, ja niiden jakelussa voidaan käyttää kaikkia jakelukanavia: teattereita, myyntiin ja vuokrattaviksi tarkoitettuja DVD-levyjä ja videokasetteja, Internet-latausta ja televisiota (maksulliset ohjelmat ja kanavat, ilmaiskanavat).
Cinematographic works face strong competition from outside Europe [1].
Elokuvat ovat voimakkaan Euroopan ulkopuolelta tulevan kilpailun kohteena [1].
These Guidelines set out the principles to be applied for the application of State aid rules to the cinema sector and for TV production.
Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan periaatteet valtiontuen sääntöjen soveltamiseksi elokuva-alalla ja TV-tuotannossa.
They are based on Chapter 2 of the European Commission’s Communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works [2].
Ne perustuvat tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista annetun komission tiedonannon 2 lukuun [2].
Chapter 2 sets out the general orientation of the European Commission with regard to state aid in the cinema sector.
Tiedonannon 2 luvussa määritetään komission yleislinja elokuva-alan valtiontukiasioissa.
GENERAL ORIENTATION WITH REGARD TO STATE AID TO THE CINEMA SECTOR
2 YLEISLINJA ELOKUVA-ALAN VALTIONTUKIASIOISSA
Cinema and TV programmes are two of the most universal media of entertainment, with a powerful impact on a great number of people internationally.
Elokuvat ja televisio-ohjelmat ovat kaikkein yleismaailmallisimpia viihdemuotoja, ja niillä on suuri vaikutus lukuisiin ihmisiin kautta maailman.
The current stage of development and the special characteristics of audiovisual production within the European Economic Area, mean that it is difficult for producers to obtain a sufficient level of upfront commercial backing to put together a financial package so that production projects can proceed.
ETA:n nykyinen kehitysvaihe ja sen audiovisuaalisen tuotannon erityispiirteet ovat sellaiset, että tuottajien on vaikea saada kaupallista ennakkotukea voidakseen koota tuotantoprojekteilleen riittävän rahoituspaketin.
In these circumstances, the fostering of audiovisual production by the EEA States plays a key role to ensure that their indigenous culture and creative capacity can be expressed, thereby reflecting the diversity and richness of European culture.
Tässä tilanteessa ETA-valtioiden tuki audiovisuaalialan tuotantoon on hyvin tärkeää, jotta niiden alkuperäiskulttuuri ja luova kapasiteetti pääsevät esille heijastamaan Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja rikkautta.
In the Community pillar, the Maastricht Treaty gave Community-level recognition to the utmost importance of promoting culture for the European Union and its Member States by incorporating culture amongst the Community’s policies specifically referred to in the EC Treaty (see Article 151 EC).
Yhteisöpilarin puitteissa Maastrichtin sopimuksella – jossa kulttuuri otetaan yhdeksi niistä yhteisön politiikan aloista, joihin viitataan erikseen EY:n perustamissopimuksessa (151 artiklassa) – tunnustettiin ensi kertaa kulttuurin edistämisen tärkeys Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille.
At the same time, it included in Article 87(3)(d) EC a new specific possibility of exception to the general incompatibility principle of Article 87(1) EC for aid granted by the Member States to promote culture.
Samalla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohtaan sisällytettiin uusi erityinen mahdollisuus poiketa 87 artiklan 1 kohdan mukaisesta soveltuvuusperiaatteesta jäsenvaltioiden kulttuurin edistämiseen myöntämän tuen osalta.
The EEA Agreement also recognises the need for strengthening cultural cooperation in Article 13 of Protocol 31.
ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevassa 13 artiklassa tunnustetaan myös tarve vahvistaa kulttuuriyhteistyötä.
The EEA Agreement does not contain a ‘cultural exemption’ similar to Article 87(3)(d) EC.
ETA-sopimukseen ei sisälly kulttuurialaa koskevaa poikkeusta, joka vastaisi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohtaa.
Nevertheless, the Authority considers that, in line with its constant practice [3], film and TV production support measures may be approved on cultural grounds on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Valvontaviranomainen katsoo kuitenkin, että elokuva- ja televisiotuotannon tukitoimenpiteet voidaan sen vakiintuneen käytännön mukaisesti [3] hyväksyä kulttuuriperustein ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
In its assessment, the Authority will apply the same criteria as those applied by the European Commission for the purposes of Article 87(3)(d) EC.
Valvontaviranomainen soveltaa arvioinnissaan samoja perusteita kuin Euroopan komissio EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan soveltamiseksi.
The EEA States implement a wide range of support measures for the audiovisual production of films and TV programmes.
ETA-valtiot tukevat elokuvien ja televisio-ohjelmien tuotantoa monenlaisin tukitoimenpitein.
This support focuses on the creation and production phases of film-making and generally takes the form of subsidies or repayable advances.
Tukea annetaan lähinnä elokuvan suunnittelu- ja tuotantovaiheisiin yleensä avustuksina tai takaisin maksettavina ennakkoina.
The rationale behind these measures is based on both cultural and industrial considerations.
Toimenpiteet perustuvat sekä kulttuuri- että tuotantonäkökohtiin.
They have the primary cultural aim of ensuring that the national and regional cultures and creative potential are expressed in the audiovisual media of film and television.
Ensisijaisena kulttuuriin liittyvänä tavoitteena on, että kansallinen ja alueellinen kulttuuri ja luovat kyvyt pääsevät esille elokuvissa ja televisiossa.
On the other hand, they aim to generate the critical mass of activity that is required to create the dynamic for the development and consolidation of the industry through the creation of soundly-based production undertakings and the development of a permanent pool of human skills and experience.
Toisaalta pyritään saamaan aikaan riittävästi toimintaa, jotta luotaisiin edellytykset tuotannonalan kehitykselle ja voimistumiselle. Tähän pyritään perustamalla terveelle pohjalle tuotantoyhtiöitä ja pitämällä yllä osaavaa ja kokenutta ammattikuntaa.
These Guidelines do not cover the application of Articles 53 and 54 of the EEA Agreement (anti-competitive practices by companies) to the audiovisual sector [4].
Näissä suuntaviivoissa ei käsitellä ETA-sopimuksen 53 ja 54 artiklan (liikeyritysten kilpailunvastaisiin käytäntöihin liittyvien) määräysten soveltamista audiovisuaalialaan [4].
Compatibility with the EEA Agreement of schemes of aid to cinema and TV production
Elokuva- ja televisiotuotannon tukijärjestelmien ETA-sopimuksen mukaisuus
The basic rules on State aid under the EEA Agreement are as follows: Article 1(3) in Part I of Protocol 3, to the Surveillance and Court Agreement provides that the EFTA States [5] are obliged to inform the Authority of any plans to grant or alter aid before putting it into effect.
ETA-sopimuksen mukaiset valtiontukia koskevat perussäännöt ovat seuraavat: Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdassa määrätään, että EFTA-valtioiden [5] on ilmoitettava valvontaviranomaiselle tuen myöntämisestä tai muuttamisesta etukäteen.
Article 61(1) of the EEA Agreement prohibits aid granted by the State or through State resources, which distorts or threatens to distort competition and trade between the EEA States.
ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa kielletään valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää ETA-valtioiden välistä kilpailua ja kaupankäyntiä.
However, the Authority may exempt certain State aid from this prohibition.
Valvontaviranomainen voi kuitenkin sallia poikkeamisen kiellosta tietyn valtiontuen osalta.
In particular, Article 61(3) of the EEA Agreement lists certain aid types that. in view of their effects, the Authority may authorise.
ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdassa luetellaan tiettyjä tukimuotoja, joita valvontaviranomainen voi sallia niiden vaikutusten takia.
One of these exemptions is Article 61(3)(c) of the EEA Agreement for aid to facilitate the development of certain economic activities where such aid does not affect competition and trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Kyseisen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla hyväksyttäviä ovat valtiontuet tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen, jos tuki ei muuta kilpailun ja kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
In its case practice the Authority has, on the basis of that provision, authorised support to TV and cinema production for the purpose of promoting culture, taking into account the criteria developed by the European Commission.
Valvontaviranomainen on käytäntönsä mukaisesti kyseisen artiklan määräysten perusteella hyväksynyt tuen televisio- ja elokuvatuotannolle kulttuurin edistämiseksi
Assessment of aid schemes to cinema and TV production
Elokuva- ja televisiotuotannon tukijärjestelmien arviointi
When it assesses aid schemes to cinema and TV production, the Authority must verify:
Arvioidessaan elokuva- ja televisiotuotannon tukijärjestelmiä valvontaviranomaisen on varmistettava
first, whether the aid scheme respects the ‘general legality’ principle, i.e. the Authority must verify that the scheme does not contain clauses that would be contrary to provisions of the EEA Agreement in fields other than State aid;
että tukijärjestelmässä noudatetaan ”yleisen laillisuuden” periaatetta eli että järjestelmässä ei ole sääntöjä, jotka ovat ristiriidassa ETA-sopimuksen määräysten kanssa muilla kuin valtiontukia koskevilla aloilla, ja
secondly, whether the scheme fulfils the specific compatibility criteria for aid, set out by the European Commission in its Communication and explained below [6].
että järjestelmä täyttää ne jäljempänä esitettävät tuen sääntöjenmukaisuuskriteerit, jotka Euroopan komissio asetti tiedonannossaan [6].
The second condition is specific to cinema and TV production aid schemes, whereas the other is a routine test applied to all aid schemes irrespective of the sector.
Toinen ehto liittyy nimenomaan elokuva- ja televisiotuotannon tukijärjestelmiin, kun taas toinen on rutiinitarkistus, joka tehdään kaikkien alojen tukijärjestelmille.
Respect of the general legality criterion
Yleisten laillisuuskriteerien noudattaminen
The Authority must verify that the eligibility conditions of the State aid schemes do not contain clauses contrary to the EEA Agreement in fields other than State aid.
Valvontaviranomaisen on varmistettava, ettei valtiontukijärjestelmien tukikelpoisuusehdoissa ole lausekkeita, jotka ovat ristiriidassa muita valtiontukia koskevien ETA-sopimuksen määräysten kanssa.
The Authority must ensure, inter alia, that the principles prohibiting discrimination on the grounds of nationality, freedom of establishment, free movement of goods and freedom to provide services have been respected (Articles 4, 11, 13, 28, 31, 34 and 36 of the EEA Agreement).
Valvontaviranomaisen on muun muassa varmistettava, että niitä ETA-sopimuksen määräyksiä noudatetaan, joissa kielletään kansalaisuuteen perustuva syrjintä ja määrätään sijoittautumisvapaudesta, tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta ja palvelujen tarjoamisen vapaudesta (ETA-sopimuksen 4, 11, 13, 28, 31, 34 ja 36 artikla).
The Authority enforces these principles in conjunction with the application of competition rules when the provisions in breach of these principles are not detachable from the operation of the scheme.
Valvontaviranomainen panee näitä periaatteita täytäntöön yhdessä kilpailusääntöjen kanssa silloin, kun periaatteiden kanssa ristiriidassa olevia sääntöjä ei voida irrottaa järjestelmän toiminnasta.
In compliance with the above principles, aid schemes must not: e.g. reserve the aid for nationals exclusively; require beneficiaries to have the status of national undertaking established under national commercial law (undertakings established in one of the EEA States and operating in another by means of a permanent branch or agency must be eligible for aid; furthermore, the agency requirement should only be enforceable upon payment of the aid); require workers of foreign companies providing film-making services to comply with national labour standards.
Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti tukijärjestelmissä ei saa varata tukea pelkästään kyseisen maan kansalaisille eikä vaatia, että tuensaajilla olisi kansallisen kauppalainsäädännön mukainen liikeyrityksen asema (liikeyritysten, jotka sijaitsevat yhdessä ETA-valtiossa ja joilla on pysyvä sivuliike tai asioimisto toisessa ETA-valtiossa, on voitava saada tukea; asioimistoa koskevaa vaatimusta noudatetaan vasta tuen maksamisvaiheessa). Elokuvantekoon liittyviä palveluja tarjoavien yritysten työntekijöiden ei myöskään saa edellyttää noudattavan kansallisia työvoimastandardeja.
Certain schemes of aid to cinema and TV production are financed by parafiscal charges.
Tiettyjä elokuva- ja televisiotuotannon tukijärjestelmiä rahoitetaan veroluonteisilla maksuilla.