natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See Commission decision of 13 October 2008 in case N 507/2008 Financial Support Measures to the banking Industry in the UK (OJ C 290, 13.11.2008, p. 4), Commission decision of 27 October 2008 in case N 512/2008 Support measures for financial institutions in Germany (OJ C 293, 15.11.2008, p. 2) and Commission decision of 19 November 2008 in case N 560/2008 Support measures for the credit institutions in Greece, Commission decision of 12 November 2008 in case N 528/2008 the Netherlands, Aid to ING Groep N.V, Commission decision of 25 November 2008 in case NN 68/2008 on Latvian State support to JSC Parex Banka.
Ks. asiassa N 507/08 13. lokakuuta 2008 tehty komission päätös rahoitustukitoimenpiteistä Yhdistyneen kuningaskunnan pankkialalla (EUVL C 290, 13.11.2008, s. 4), asiassa N 512/08 27. lokakuuta 2008 tehty komission päätös Saksan rahoituslaitoksille suunnatuista tukitoimenpiteistä (EUVL C 293, 15.11.2008, s. 2), asiassa N 560/08 19. marraskuuta 2008 tehty komission päätös Kreikan luottolaitoksille suunnatuista tukitoimenpiteistä, Alankomaita koskevassa asiassa N 528/08 12. marraskuuta 2008 tehty komission päätös tuesta ING Groep N.V:lle ja asiassa NN 68/08 25. marraskuuta 2008 tehty komission päätös Latvian valtion tuesta JSC Parex Bankalle.
See Annex 1 for more details.
Lisätietoja liitteessä I.
See point 39 of the Guidelines on financial institutions.
Ks. rahoituslaitoksia koskevien suuntaviivojen 39 kohta.
All the references to exit incentives or incentives to redeem the State in this document have to be understood as aiming at the replacement of State capital by private capital to the extent necessary and appropriate in the context of a return to normal market conditions.
Tässä asiakirjassa irtautumiskannustimilla tai kannustimilla luopua valtion tuesta viitataan siihen, että valtion pääoma pyritään korvaamaan yksityisellä pääomalla siinä määrin kuin on tarpeellista ja asianmukaista, jotta voidaan palata tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin.
See for example Commission decision of 27 October 2008 in case N 512/2008 Support measures for financial institutions in Germany, point 54.
Ks. esim. asiassa N 512/08 27. lokakuuta 2008 tehty komission päätös Saksan rahoituslaitoksille suunnatuista tukitoimenpiteistä, 54 kohta.
For example, a number of parameters increase or decrease the value of preferred shares, depending on their exact definition, such as: convertibility into ordinary shares or other instruments, cumulative or non-cumulative dividends, fixed or adjustable dividend rate, liquidation preference before ordinary shares, participation or not in earnings above dividend rate paid to ordinary shares, put option, redemption clauses, voting rights.
Esim. monet parametrit lisäävät tai vähentävät etuoikeutettujen osakkeiden (niiden täsmällisestä määrittelystä riippuen) arvoa, kuten: vaihdettavuus kantaosakkeisiin tai muihin instrumentteihin, kumuloituvat tai ei-kumuloituvat osingot, kiinteä tai vaihtuva osinkotuotto, selvitystilassa parempi asema kantaosakkeisiin nähden, mahdollinen osallistuminen kantaosakkeille maksetun osinkotuoton lisäksi tulevan voiton jakamiseen, myyntioptiot, lunastuslausekkeet, äänioikeus.
The Authority will use the general classification of capital instrument among the different regulatory categories as a benchmark (e.g. core/non core, Tier 1/Tier 2).
Valvontaviranomainen käyttää vertailukohtana pääomainstrumenttien yleistä luokittelua (esim. ensisijainen/toissijainen pääoma, Tier 1 / Tier 2).
Reference is made to Commission Communication on the recapitalisation of financial institutions in the current financial crisis, footnote 10.
Tällä viitataan komission tiedonantoon rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamisesta tämänhetkisessä finanssikriisissä, alaviite 10.
Current levels of remuneration may also reflect present relatively high demand for Tier 1 capital, as banks move away from what is now perceived as the undercapitalised business model of the past, combined with relatively small supply and high market volatility.
Tämänhetkinen vastiketaso voi kertoa myös siitä, että pankkien siirtyessä pois entisestä liiketoimintamallista, jossa nykynäkökulmasta oli kyse pääomavajeesta, ensisijaisen pääoman kysyntä on suhteellisen suurta, kun taas tarjonta on suhteellisen vähäistä ja markkinat hyvin epävakaat.
See footnote 2, paragraphs 26 and following.
Ks. alaviite 2, 26 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
See points 5 to 7 of the ECB Governing Council recommendations on the pricing of recapitalisations of 20 November 2008.
Ks. 20. marraskuuta 2008 annetut EKP:n neuvoston suositukset pääomasijoitusjärjestelyjen hinnoittelusta, 5–7 kohta.
Such as ordinary shares, non-core Tier 1 capital, or Tier 2 capital.
Esim. kantaosakkeet, toissijainen Tier 1 -pääoma tai Tier 2 -pääoma.
Taking into account the type of recapitalisation instrument and its classification by supervisory authorities.
Ottaen huomioon minkä tyyppinen pääomasijoitusväline on ja miten valvontaviranomaiset ovat sen luokitelleet.
This is all the more important as the method presented above may be affected by under pricing of risk before the crisis.
Tämä on erityisen tärkeää siksi, että riskien alihinnoittelu kriisiä edeltäneenä aikana saattaa vaikuttaa edellä esitettyyn menetelmään.
Taking into account these considerations, restrictions on the payment of dividends could for example be limited in time or to a percentage of the generated profits, or linked to the contribution of new capital, (for example by paying out dividends in the form of new shares).
Näistä lähtökohdista osingonjakoa voitaisiin rajoittaa esimerkiksi ajallisesti tai se voitaisiin rajoittaa tiettyyn prosenttiosuuteen kertyneistä voitoista taikka se voitaisiin sitoa uuden pääoman tarjoamiseen (esim. maksamalla osinkoa uusien osakkeiden muodossa).
Where the redemption of the State is likely to occur in several steps, it could also be envisaged to foresee the gradual relaxation on any restriction on dividends in tune with the progress of redemption.
Jos valtion pääomasijoitus maksetaan takaisin vähitellen, voitaisiin myös ajatella, että mahdollisia osinkorajoituksia lievennetään asteittain sitä mukaa kuin takaisinmaksu etenee.
Given the objectives of ensuring lending to the real economy, balance sheet growth restrictions are not necessary in recapitalisation schemes of fundamentally sound banks.
Koska tavoitteena on reaalitalouden luotonsaannin varmistaminen, perustaltaan terveille pankeille suunnatuissa pääomasijoitusjärjestelyissä ei välttämättä tarvitse rajoittaa taseen kasvua.
This should in principle apply also to guarantee schemes, unless there is a serious risk of displacement of capital flows between EEA Member States.
Tämä koskee periaatteessa myös takausjärjestelyjä, ellei synny vakavaa uhkaa, että ETA:n jäsenvaltioiden väliset pääomavirrat suuntautuvat uudelleen.
See points 34 to 42 of the Guidelines on financial institutions.
Ks. rahoituslaitoksia koskevien suuntaviivojen 34–42 kohta.
In line with the Guidelines on financial institutions, individual recapitalisation measures taken in conformity with a recapitalisation scheme approved by the Authority do not require notification and will be assessed by the EFTA Surveillance Authority in the context of the review and the presentation of a viability plan.
Valvontaviranomaisen hyväksymän pääomasijoitusjärjestelyn mukaisesti toteutetuista yksittäisistä pääomasijoitustoimenpiteistä ei tarvitse rahoituslaitoksia koskevien suuntaviivojen mukaan ilmoittaa, vaan EFTAn valvontaviranomainen arvioi ne uudelleenarvioinnin ja elinkelpoisuussuunnitelman esittämisen yhteydessä.
Taking into account the characteristics of the recapitalisation instrument.
Ottaen huomioon pääomasijoitusvälineen ominaisuudet.
See paragraph 28 on the extended price corridor implying increased rates of remuneration for distressed banks.
Ongelmapankeille laajennettu hintahaarukka, mikä tarkoittaa korkeampia vastikkeita, ks. 28 kohta.
The Commission has so far accepted recapitalisation measures with a total expected annualised return of at least 10 % for Tier 1 instruments for all banks participating in a scheme.
Komissio on toistaiseksi hyväksynyt pääomasijoitustoimenpiteet, joissa Tier 1 -instrumenttien odotettavissa oleva vuotuinen kokonaistuotto kaikkien järjestelyyn osallistuvien pankkien osalta on vähintään 10 prosenttia.
For EEA States with risk-free rates of return significantly divergent from the Eurozone average such a level may need to be adapted accordingly.
Niissä ETA:n jäsenvaltioissa, joissa riskittömät viitekorot poikkeavat huomattavasti euroalueen keskiarvosta, tätä tasoa voi olla tarpeen mukauttaa vastaavasti.
Adjustments will also be necessary in function of developments of the risk-free rates.
Mukautuksia tarvitaan myös riskittömien korkojen kehityksen perusteella.
See, as an example of a combination of a low entry price with such differentiation elements, the Commission decision of 12 November 2008 in case N 528/2008 the Netherlands, Aid to ING Groep N.V where for the remuneration of a sui generis capital instrument categorized as core Tier 1 capital a fixed coupon (8,5 %) is coupled with over-proportionate and increasing coupon payments and a possible upside, which results in an expected annualised return in excess of 10 %.
Esimerkkinä alhaisen lähtöhinnan ja tällaisten eriyttämistekijöiden yhdistelmästä ks. 12. marraskuuta 2008 tehty komission päätös asiassa N 528/08 (Alankomaat) tuesta ING Groep N.V:lle, jossa Tier 1 -pääomaksi luokitellun sui generis -pääomainstrumentin vastikkeena on kiinteä korko (8,5 %) ja suhteettoman suuret ja kasvavat koronmaksut sekä mahdollinen arvonnousu, mikä johtaa yli 10 prosentin odotettavissa olevaan vuosituottoon.
Temporary framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis
Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä
THE FINANCIAL CRISIS, ITS IMPACT ON THE REAL ECONOMY AND THE NEED FOR TEMPORARY MEASURES
FINANSSIKRIISI, SEN VAIKUTUS REAALITALOUTEEN JA TILAPÄISTEN TOIMENPITEIDEN TARVE
The financial crisis and its impact on the real economy
Finanssikriisi ja sen vaikutus reaalitalouteen
On 26 November 2008, the European Commission (hereinafter ‘the Commission’) adopted the Communication ‘A European Economic Recovery Plan’ (the ‘Recovery Plan’) to drive Europe’s recovery from the current financial crisis [1].
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, antoi 26. marraskuuta 2008 tiedonannon ”Euroopan talouden elvytyssuunnitelma”, jäljempänä ’elvytyssuunnitelma’, jonka tavoitteena on edistää Euroopan toipumista tämänhetkisesta finanssikriisistä.
The Recovery Plan will intensify and accelerate reforms already underway under the Lisbon Strategy.
Elvytyssuunnitelmalla voimistetaan ja vauhditetaan uudistuksia, jotka ovat jo olleet meneillään Lissabonin strategian pohjalta.
In this context, the challenge is to avoid public intervention which would undermine the objective of less and better targeted State aid.
Suurin haaste on sellaisten julkisen vallan tukitoimien välttäminen, jotka heikentäisivät pyrkimyksiä vähentää valtiontukia ja kohdentaa ne paremmin.
Nevertheless, under certain conditions, there is a need for new temporary State aid.
Tietyissä olosuhteissa on kuitenkin tarpeen myöntää uusia, tilapäisiä valtiontukia.
The EFTA Surveillance Authority (hereinafter ‘the Authority’) takes the view that new instruments must be put in place to enable the application of State aid rules in a way that achieves maximum flexibility for tackling the crisis while maintaining a level playing field and avoiding undue restrictions of competition.
EFTAn valvontaviranomaisen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, näkemyksen mukaan on otettava käyttöön uusia aloitteita valtiontukisääntöjen soveltamiseksi tavalla, joka tarjoaa mahdollisimman suuren jouston kriisin hallinnassa siten, että tasavertaiset toimintaedellytykset säilyvät ja tarpeettomia kilpailunrajoituksia vältetään.
These Guidelines give details of a number of additional temporary openings for EFTA States to grant State aid.
Näissä suuntaviivoissa esitetään useita EFTA-valtioiden käytettävissä olevia tilapäisiä lisämahdollisuuksia valtiontuen myöntämiseen.
First, the financial crisis has had a hard impact on the banking sector in the EEA and of unprecedented magnitude in Iceland.
Finanssikriisi on vaikuttanut voimakkaasti pankkialaan ETA:ssa. Sen vaikutukset ovat olleet ennennäkemättömän laajoja Islannissa.
The European Council has stressed that although public intervention has to be decided at national level, this needs to be done within a coordinated framework and on the basis of a number of common Community principles [2].
Eurooppa-neuvosto on korostanut, että julkisen vallan tukitoimista on päätettävä kansallisella tasolla, mutta koordinoidusti ja yhteisön yhteisten periaatteiden pohjalta. [2] Komissio reagoi välittömästi.
The Commission reacted immediately with various measures including the adoption of the Communication on the application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis [3] and of a number of decisions authorising rescue aid to financial institutions.
Se toteutti useita toimenpiteitä ja antoi muuun muassa tiedonannon valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin [3] ja teki useita päätöksiä, joilla annettiin lupa pelastamistuen myöntämiseen rahoituslaitoksille.
The Authority has adopted corresponding measures [4].
Valvontaviranomainen on toteuttanut vastaavanlaisia toimenpiteitä [4].
Sufficient and affordable access to finance is a precondition for investment, growth and job creation by the private sector.
Yksityisen sektorin investointien, kasvun ja työpaikkojen luomisen ennakkoedellytyksenä on riittävän ja edullisen rahoituksen saaminen.
EFTA States need to use the leverage they have acquired as a result of providing substantial financial support to the banking sector to ensure that this support does not lead merely to an improvement in the financial situation of the banks without any benefit to the economy at large.
EFTA-valtiot ovat antaneet merkittävää taloudellista tukea pankkialalla, ja niiden on käytettävä tästä saamaansa painoarvoa varmistaakseen, ettei tuki johda ainoastaan pankkien taloudellisen tilanteen paranemiseen ilman, että kokonaistaloudelle koituu minkäänlaista hyötyä.
Support for the financial sector should therefore be well targeted to guarantee that banks resume their normal lending activities.
Rahoitusalan tuki olisikin kohdennettava hyvin tarkasti, jotta pankit voisivat jatkaa tavanomaista lainanantotoimintaansa.
The Authority will take this into account when reviewing State aid to banks.
Valvontaviranomainen ottaa tämän huomioon tarkastellessaan pankeille annettavia valtiontukia.
While the situation on financial markets appears to be improving, the full impact of the financial crisis on the real economy is now being felt.
Rahoitusmarkkinoiden tilanne näyttäisi olevan kohentumassa, mutta kriisin vaikutus reaalitalouteen tuntuu vasta nyt koko voimallaan.
A very serious downturn is affecting the wider economy and hitting households, businesses and jobs.
Hyvin vakava laskusuuntaus vaikuttaa koko talouselämään: kotitalouksiin, yrityksiin ja työpaikkoihin.
In particular, as a consequence of the crisis on financial markets, banks are deleveraging and becoming much more risk-averse than in previous years, leading to a credit squeeze.
Rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena pankit välttävät aiempia vuosia enemmän riskejä ja tiukentavat luotonantoa.
This financial crisis could trigger credit rationing, a drop in demand and recession.
Kriisi voi johtaa lainojen säännöstelyyn, kysynnän vähenemiseen ja lopulta taantumaan.
Such difficulties could affect not only weak companies without solvency buffers, but also healthy companies which will find themselves facing a sudden shortage or even unavailability of credit.
Ongelmat voivat vaikuttaa heikkoihin yrityksiin, joilla ei ole vakavaraisuuspuskureita, mutta myös terveisiin yrityksiin, jotka joutuvat yhtäkkiä toteamaan, etteivät ne saa tarpeeksi tai ollenkaan luottoa.
This will be particularly true for small and medium-sized enterprises (‘SMEs’), which in any event face greater difficulties with access to finance than larger companies.
Tämä pätee erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, nk. pk-yrityksiin, joiden on jo lähtökohtaisesti vaikeampi saada rahoitusta kuin isojen yritysten.
This situation could not only seriously affect the economic situation of many healthy companies and their employees in the short and medium term but also have longer-lasting negative effects since all EEA investments in the future—in particular, towards sustainable growth and other objectives of the Lisbon Strategy—could be delayed or even abandoned.
Tilanne saattaa vaikuttaa monien terveidenkin yritysten ja niiden työntekijöiden talouteen vakavasti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, mutta kielteiset vaikutukset voivat myös olla pitkäaikaisempia, kun kaikki EEA:n investoinnit tulevaisuuteen – erityisesti kestävään kasvuun ja muihin Lissabonin strategian tavoitteisiin – saattavat viivästyä tai ne saatetaan jopa hylätä kokonaan.
The need for close EEA coordination of national aid measures
Kansallisten tukitoimenpiteiden tiivis koordinointi ETA:n tasolla
In the current financial situation, EFTA States could be tempted to go it alone and, in particular, to wage a subsidy race to support their companies.
EFTA-valtioille saattaa tässä taloudellisessa tilanteessa tulla houkutus toimia yksin ja aloittaa ”valtiontukien kilpajuoksu” yritystensä tukemiseksi.
Past experience shows that individual action of this kind cannot be effective and could seriously damage the internal market.
Kokemukset ovat osoittaneet, etteivät yksittäiset toimet voi olla tehokkaita ja ne saattavat vahingoittaa vakavasti sisämarkkinoiden toimintaa.
When granting support, taking fully into consideration the specific prevailing economic situation, it is crucial to ensure a level playing field for EEA companies and to avoid EFTA States engaging in subsidy races which would be unsustainable and detrimental to the EEA as a whole.
Tukea myönnettäessä on taloudellisen tilanteen erityispiirteet huomioon ottaen erityisen tärkeää varmistaa, että ETA.n yrityksillä on tasavertaiset toimintaedellytykset ja välttää EFTA-valtioiden keskinäinen kilpailu valtiontuilla, sillä tämä olisi koko ETA:lle kestämätöntä ja haitallista.
Competition policy is there to ensure this.
Tasapaino varmistetaan kilpailupolitiikan avulla.
The need for temporary State aid measures
Tilapäiset valtiontukitoimenpiteet
The temporary additional measures provided for in these Guidelines pursue two objectives: first, in the light of the exceptional and transitory financing problems linked to the banking crisis, to unblock bank lending to companies and thereby guarantee continuity in their access to finance.
Näissä suuntaviivoissa käsitellään tilapäisiä lisätoimenpiteitä, joilla on kaksi tavoitetta. Ensinnäkin pankkikriisiin liittyy poikkeuksellisia ja ohimeneviä rahoitusongelmia, joiden vuoksi on vapautettava pankkien lainanantoa yrityksille ja näin varmistettava, että rahoitusta saa jatkossakin.
In this respect, SMEs are particularly important for the whole economy in the EEA and improving their financial situation will also have positive effects for large companies, thereby supporting overall economic growth and modernisation in the longer term.
Pk-yritykset ovat erityisen tärkeitä koko ETA:n taloudelle. Niiden talouden kohentamisella on myönteisiä vaikutuksia myös suuriin yrityksiin ja tätä kautta yleiseen talouskasvuun ja pitkällä aikavälillä myös talouden nykyaikaistamiseen.
The second objective is to encourage companies to continue investing in the future, in particular in a sustainable growth economy.
Toinen tavoite on yritysten rohkaiseminen investoimaan edelleen tulevaisuuteen, erityisesti kestävään kasvuun perustuvaan talouteen.
There could indeed possibly be dramatic consequences, if, as a result of the current crisis, the significant progress that has been achieved in the environmental field were to be halted or even reversed.
Jos ympäristöalalla aikaan saatu merkittävä kehitys pysähtyy tai jopa taantuu meneillään olevan kriisin myötä, seuraukset saattavat olla dramaattisia.
For this reason, it is necessary to provide temporary support to companies for investing in environmental projects (which could, inter alia, give a technological edge to EEA industry), thereby combining urgent and necessary financial support with long-term benefits for the EEA.
Tämän vuoksi ympäristöhankkeisiin investoiville yrityksille olisi myönnettävä tilapäistä tukea (joka antaisi ETA:n teollisuudelle myös teknologista etua), ja näin kiireellinen ja tarpeellinen taloudellinen tuki voitaisiin yhdistää ETA:lle pitkällä aikavälillä muodostuvaan hyötyyn.
These Guidelines first recall the manifold opportunities for public support which are already at the disposal of EFTA States under existing State aid rules, before setting out additional State aid measures that EFTA States may grant temporarily in order to remedy the difficulties which some companies are currently encountering with access to finance and to promote investment pursuing environmental objectives.
Näissä suuntaviivoissa muistutetaan ensin niistä monista julkisen tuen mahdollisuuksista, joita EFTA-valtioilla on käytettävissään jo nykyisten valtiontukisääntöjen nojalla. Tämän jälkeen esitetään ylimääräisiä valtiontukitoimenpiteitä, joita EFTA-valtiot voivat toteuttaa tilapäisesti eräiden yritysten rahoitusmahdollisuuksiin liittyvien tämänhetkisten ongelmien korjaamiseksi ja ympäristötavoitteisiin tähtäävien investointien edistämiseksi.
The Authority considers that the proposed aid instruments are the most appropriate ones to achieve those objectives.
Valvontaviranomainen katsoo, että ehdotetut tukivälineet soveltuvat parhaiten kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen.
GENERAL ECONOMIC POLICY MEASURES
YLEISET TALOUSPOLIITTISET TOIMENPITEET
The Recovery Plan was adopted in response to the current economic situation.
Elvytyssuunnitelma hyväksyttiin vastauksena tämänhetkisen taloudellisen tilanteen aiheuttamiin haasteisiin.
Given the scale of the crisis, the Community needs a coordinated approach, big enough and bold enough to restore consumer and business confidence.
Kriisin laajuuden vuoksi yhteisö tarvitsee koordinoidun lähestymistavan, joka on tarpeeksi mittava ja kunnianhimoinen palauttamaan kuluttajien ja yritysten luottamuksen.
The same is true for recovery in the EFTA States.
Sama koskee EFTA-valtioiden talouden elvyttämistä.
The strategic aims of the Recovery Plan are to:
Elvytyspaketin strategiset tavoitteet ovat seuraavat:
swiftly stimulate demand and boost consumer confidence;
virkistää kysyntää nopeasti ja vahvistaa kuluttajien luottamusta,
lessen the human cost of the economic downturn and its impact on the most vulnerable.
vähentää taloudellisen laskusuhdanteen inhimillisiä kustannuksia ja sen vaikutuksia heikoimmassa asemassa oleviin.
Many workers and their families are or will be hit by the crisis.
Kriisi on vaikuttanut tai vaikuttaa moniin työntekijöihin ja heidän perheisiinsä.
Action can be taken to help stem the loss of jobs and then to help people return rapidly to the labour market, rather than face long-term unemployment;
On mahdollista toteuttaa toimia, joilla hillitään työpaikkojen vähentymistä ja tuetaan työpaikkansa menettäneiden nopeata paluuta työmarkkinoille sen sijaan, että he jäisivät pitkäaikaistyöttömiksi,
help Europe to prepare to capitalise when growth returns, so that the European economy is in tune with the demands for competitiveness and sustainability and the needs of the future, as outlined in the Lisbon Strategy.
auttaa Eurooppaa valmistautumaan siihen, että talouden kääntyessä jälleen kasvuun siitä päästään hyötymään. Tämä edellyttää sitä, että Euroopan talous on sopusoinnussa kilpailukyvyn ja kestävän kehityksen vaatimusten sekä tulevaisuuden tarpeiden kanssa, kuten Lissabonin strategiassa esitetään.