natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Downward wage rigidity is by itself a commonly observed phenomenon.
Alaspäin suuntautuva palkkojen jousto on sinänsä yleisesti huomioon otettu ilmiö.
In a regional context, this fact may be reinforced when wage negotiations, to a large extent, are organised at the national level.
Tämä seikka voi korostua alueellisessa yhteydessä, kun palkkaneuvottelut käydään suurelta osin kansallisesti.
Some undertakings may more easily than others, increase prices on their products as a response to increased wage costs.
Jotkut yritykset voivat toisia helpommin nostaa tuotteidensa hintoja lisääntyneiden palkkakustannusten vastapainoksi.
This may result in bankruptcies or closure of business activities.
Tämä voi puolestaan johtaa konkursseihin tai liiketoiminnan lopettamiseen.
Wage moderation or enhanced productivity are measures that would rectify the consequences of increased social security contributions, but any effects of such factors must be expected to materialise only in the longer run.
Korotettujen sosiaaliturvamaksujen seuraukset voidaan korjata pyrkimällä maltilliseen palkkakehitykseen tai tehostamalla tuottavuutta, mutta tällaisten tekijöiden vaikutukset näkyvät mitä ilmeisimmin vasta pitkällä aikavälillä.
All undertakings will benefit from the introduction of the de minimis scheme.
Kaikki yritykset hyötyvät de minimis -järjestelmän käyttöönotosta.
However, the effect will be significant only for very small enterprises, gradually becoming rather insignificant as the enterprises become larger.
Merkittävää hyötyä siitä on kuitenkin vain erittäin pienille yrityksille, ja muille yrityksille merkitys on sitä pienempi, mitä suuremmasta yrityksestä on kyse.
An example may illustrate this:
Seuraavassa on havainnollistava esimerkki:
In zone 4, the tax rate applicable for de minimis purposes is 5,1 % (the rate in 2003), which is 9 percentage points lower than the rate in zone 1.
Alueella 4 sovelletaan 5,1 prosentin verokantaa (vuoden 2003 verokanta) de minimis -järjestelmän mukaisiin tarkoituksiin, ja se on 9 prosenttiyksikköä matalampi kuin alueella 1.
An undertaking with a wage bill before social security taxes of NOK 3 million (or lower) will benefit fully from the de minimis scheme in the sense that it will continue to pay the same amount in social security contributions as today.
Yritys, jonka palkkakustannukset ennen sosiaaliturvaveroja ovat enintään 3 miljoonaa Norjan kruunua, saa täyden hyödyn de minimis -järjestelmästä, koska se maksaa edelleen saman verran sosiaaliturvamaksuja kuin nykyään.
9 % tax relief of an amount of NOK 3 million is NOK 270000.
Näin 9 prosentin verohelpotus on 3 miljoonan Norjan kruunun palkkakustannuksista 270000 Norjan kruunua.
Firms with larger wage bills will also get this benefit for a wage amount up to NOK 3 million but for wage bills exceeding this amount, they will have to pay a higher rate.
Palkkakustannuksiltaan tätä suuremmat yritykset saavat saman hyödyn enintään 3 miljoonan Norjan kruunun palkkakustannuksista, mutta tämän rajan ylittävistä palkkakustannuksista yritysten on maksettava korkeampaa veroa.
Undertakings with wage bills in the range of NOK 3 million will, on average, employ some 10 persons.
Palkkakustannuksiltaan noin 3 miljoonan Norjan kruunun yritykset työllistävät keskimäärin kymmenen henkilöä.
For a medium sized enterprise with some 250 employees, the wage bill would be in the range of NOK 75 million.
Noin 250 työntekijän keskisuurten yritysten palkkakustannukset ovat puolestaan noin 75 miljoonaa Norjan kruunua.
Being subject to a full tax rate of 14,1 %, the social security bill will be more than NOK 10 million.
Koska niihin sovelletaan täysimääräistä 14,1 prosentin verokantaa, sosiaaliturvakustannuksia kertyy yli 10 miljoonaa Norjan kruunua.
A tax relief of NOK 270000 will thus not be very significant.
Näin ollen 270000 Norjan kruunun verohelpotus ei ole kovin merkittävä.
Based on key figures for non-financial joint stock companies, the Norwegian authorities have calculated that approximately 50 % of the total wage cost basis for these companies would fall outside the scope of the de minimis rule in zones 3 and 4.
Norjan viranomaiset ovat laskeneet muiden kuin rahoitusosakeyhtiöiden tunnuslukujen perusteella, että noin 50 prosenttia näiden yhtiöiden kokonaispalkkakustannuspohjasta jäisi de minimis -säännön soveltamisalan ulkopuolelle alueilla 3 ja 4.
The conclusion of the effect of the de minimis scheme is that it alleviates the shock effect of a sudden rise in social security taxes (even eliminates it for the very small firms employing some 10 persons or less), but around 50 % of overall employment is in enterprises where the effects of the scheme will be limited.
De minimis -järjestelmä siis lieventää sosiaaliturvaverojen äkillisen korotuksen vaikutuksia (ja jopa estää ne enintään kymmenen henkilöä työllistävien erittäin pienten yritysten osalta), mutta yli 50 prosenttia työvoimasta on yrityksissä, joissa järjestelmän vaikutus jää vähäiseksi.
Another compensatory measure is the intended introduction of a direct transport aid scheme (the notified direct transport scheme will be subject to a separate decision).
Toinen tukitoimi on suunniteltu suoran kuljetustukijärjestelmän käyttöönotto; ilmoitetusta suorasta kuljetustukijärjestelmästä tehdään erillinen päätös.
While the notified direct transport aid would help certain undertakings that have long and costly transports of goods, this scheme would, however, not fully compensate for the abolition of reduced social security rates.
Ilmoitettu suora kuljetustuki auttaisi sellaisia yrityksiä, joiden tavarakuljetukset ovat pitkiä ja kalliita, mutta järjestelmä ei kuitenkaan täysin korvaisi alennettujen sosiaaliturvaverojen poistamista.
Furthermore, many undertakings, for example in the service industries, would not have the possibility to benefit from this scheme.
Järjestelmästä eivät voisi hyötyä myöskään esimerkiksi monet palvelualan yritykset.
It should also be mentioned that, according to the notified direct transport aid scheme, any benefits from reduced social security taxes, would be deducted from any calculated transport aid.
On myös syytä mainita, että alennetuista sosiaaliturvaveroista saatu hyöty vähennettäisiin lasketusta kuljetustuesta ilmoitetun suoran kuljetustukijärjestelmän mukaisesti.
According to the notifications from Norway, in case of an approval by the Authority, transport aid would then be phased in as aid through reduced social security taxes is phased out.
Jos valvontaviranomainen hyväksyy kuljetustuen, se otettaisiinkin Norjan viranomaisten ilmoitusten mukaan käyttöön sitä mukaa kuin alennetut sosiaaliturvamaksut poistettaisiin käytöstä.
Concerning the difference in tax rates between zones 3 and 4, the Authority notes that the difference is not very big and that a shorter period for zone 3 than for zone 4 would imply a steeper rise in wage costs for enterprises in the former than in the latter zone.
Valvontaviranomainen huomauttaa, että alueiden 3 ja 4 verokantojen ero ei ole kovin suuri ja että jos alueella 3 olisi lyhyempi siirtymäaika kuin alueella 4, alueen 3 yritysten palkkakustannukset lisääntyisivät jyrkemmin kuin alueella 4.
The Authority is therefore of the opinion that any transition period in the two zones should be of equal length.
Näin ollen valvontaviranomaisen mielestä alueilla 3 ja 4 olisi oltava yhtä pitkä siirtymäaika.
Concerning the question of a transition period as such, the Authority is of the view that such a period would be necessary for zones 3 and 4 to dampen the shock effects that would follow from an immediate application of the full social security tax.
Siirtymäaikaa sinänsä koskevassa kysymyksessä valvontaviranomainen katsoo, että siirtymäaikaa tarvittaisiin alueilla 3 ja 4 lievittämään täysimääräisen sosiaaliturvaveron äkillisen voimaantulon vaikutuksia.
As regards the length of a transition period, the Authority considers that the Norwegian authorities have demonstrated that time will be needed for undertakings to adjust to the new economic reality.
Siirtymäajan pituudesta valvontaviranomainen katsoo Norjan viranomaisten osoittaneen, että yritykset tarvitsevat aikaa mukautuakseen uusiin taloudellisiin oloihin.
On the basis of this information and the arguments provided, a period of three years seems appropriate.
Näiden tietojen ja esitettyjen näkemysten perusteella kolmen vuoden siirtymäaika vaikuttaa sopivalta.
In addition to the arguments mentioned above, it should also be emphasised that the system of differentiated social security taxes has been in effect for almost 30 years and that undertakings have taken their decisions on location and investment under such a system.
Edellä esitettyjen näkemysten lisäksi on tähdennettävä, että eriytetty sosiaaliturvamaksujärjestelmä on ollut voimassa liki 30 vuotta ja että yritykset ovat päättäneet sijainnistaan ja investoinneistaan sen alaisuudessa.
This also calls for some transitory arrangements.
Tämänkin vuoksi siirtymäjärjestelyt ovat tarpeen.
It has to be borne in mind that the current case does not relate to a single undertaking receiving aid, but to all undertakings in a whole region.
Toisaalta on syytä muistaa, että tarkasteltavana oleva tapaus ei liity yksittäiseen tukea saavaan yritykseen vaan koko alueen kaikkiin yrityksiin.
These are undertakings that at the outset, and as a whole, are in a weak competitive position.
Ne ovat yrityksiä, jotka kaikki ovat aluksi heikossa kilpailuasemassa.
Increasing taxes will further weaken their position.
Näin ollen verojen korottaminen heikentää niiden asemaa entisestään.
However, it is important to note that the notified aid measure involves operating aid.
Toisaalta on syytä huomata, että ilmoitettu tukitoimi sisältää toimintatukea.
Regional aid aimed at reducing firms current expenses (operating aid) is normally prohibited.
Yrityksen juoksevien kustannusten alentamiseen tarkoitetut aluetuet (toimintatuet) ovat periaatteessa kiellettyjä.
Exceptionally, however, such aid may be granted, for example, in regions of low population density, where the aid partly offsets additional transport costs [21].
Toimintatukea voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti myöntää esimerkiksi sellaisille harvaan asutuille alueille, joilla tuki korvaa osan lisäkuljetuskustannuksista [21].
As shown in Table 1 above, zones 3 and 4 are low population density regions, less than 12,5 inhabitants per square kilometre.
Kuten edellä olevasta taulukosta 1 käy ilmi, alueet 3 ja 4 ovat harvaan asuttuja alueita, joilla asuu alle 12,5 asukasta neliökilometrillä.
The Authority has to ensure that aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Valvontaviranomaisen on varmistettava, ettei tuki vaikuta kaupankäyntiin niin haitallisesti, että se on yhteisen edun vastaista.
This is especially important where operating aid is at stake.
Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun on kyse toimintatuesta.
On the other hand, the Authority has to consider the serious economic and social adverse effects that an abrupt termination of the notified scheme would cause.
Toisaalta valvontaviranomaisen on otettava huomioon vakavat taloudelliset ja sosiaaliset haittavaikutukset, jotka aiheutuisivat ilmoitetun järjestelmän äkillisestä kumoamisesta.
In carrying out this balancing act, the Authority considers it strictly necessary that the Norwegian authorities comply with the set three-year transitional phasing out deadline.
Valvontaviranomainen pitää tämän tasapainottavan toimen toteuttamisen kannalta ehdottoman välttämättömänä, että Norjan viranomaiset noudattavat siirtymäaikaa varten asetettua kolmen vuoden määräaikaa.
In the Authority's view, a gradual phasing out of the current scheme in the economically fragile zones of 3 and 4, limited to three years, does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest, under the particular circumstances of this case and having regard to all of the above considerations.
Valvontaviranomainen katsoo, että alueiden 3 ja 4 nykyisen järjestelmän asteittainen lopettaminen kolmessa vuodessa ei haittaa kaupankäyntiä yhteisen edun vastaisesti, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tapauksen erityisolot sekä kaikki edellä esitetyt näkemykset.
The Authority concludes, with reference to the arguments above and given the particular circumstances of this case, that the notified three-year transitional period for the regionally differentiated social security contributions in zones 3 and 4 can be authorised by the Authority,
Valvontaviranomainen toteaa, että edellä esitettyjen näkemysten sekä tarkasteltavana olevan tapauksen erityisolojen perusteella se voi myöntää ilmoitetun siirtymäajan alueiden 3 ja 4 alueellisesti eriytettyjä sosiaaliturvamaksuja varten,
The State aid which Norway is planning to implement in form of the notified transitional period for the regionally differentiated social security contributions in zones 3 and 4 is authorised under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Valtiontuki, jonka Norja aikoo toteuttaa alueellisesti eriytettyjä sosiaaliturvamaksuja varten ilmoitetun siirtymäajan muodossa alueilla 3 ja 4, hyväksytään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
This decision is addressed to the Kingdom of Norway.
Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.
This decision is authentic in the English language.
Tämä päätös on todistusvoimainen englannin kielellä.
Done at Brussels, 12 November 2003.
Tehty Brysselissä 12 päivänä marraskuuta 2003.
Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.
Jäljempänä ’valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskeva sopimus’.
Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (State Aid Guidelines), adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994.
EFTAn valvontaviranomaisen 19 päivänä tammikuuta 1994 hyväksymät ja antamat valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt (valtiontuen suuntaviivat).
Published in the Official Journal of the European Communities L 231 of 3 September 1994, p. 1.
Julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessäL 231, 3.9.1994, s. 1.
The Guidelines were last amended 5 November 2003 (not yet published in the Official Journal).
Suuntaviivoja on viimeksi muutettu 5 päivänä marraskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
Decision of the EFTA Surveillance Authority No 172/02/COL (OJ C 52, 6. 3.2003, p. 16) and EEA Supplement No 13, 16.3.2003, p. 1.
EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 172/02/KOL (EUVL C 52, 6.3.2003, s. 16) sekä ETA-täydennysosa nro 13, 16.3.2003, s. 1.
OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3.10.2002, p. 42.
EYVL L 266, 3.10.2002, s. 56, sekä ETA-täydennysosa nro 49, 3.10.2002, s. 42.
OJ L 10, 13. 1.2001, p. 30.
EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.
EFTA Surveillance Authority Decision No 141/03/COL of 16 July 2003 (OJ C 216, 11. 9.2003, p. 3) and EEA Supplement No 45, 11.09.2003, p. 1.
EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 141/03/KOL, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2003 (EUVL C 216, 11.9.2003, s. 3) sekä ETA-täydennysosa nro 45, 11.9.2003, s. 1.
EFTA Surveillance Authority Decision No 141/03/COL of 16 July 2003 (OJ C 216, 11.9.2003, p. 3) and EEA Supplement No 45, 11. 9.2003, p. 1.
EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 141/03/KOL, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2003 (EUVL C 216, 11.9.2003, s. 3) sekä ETA-täydennysosa nro 45, 11.9.2003, s. 1.
EFTA Surveillance Authority Decision No 228/99/COL (OJ C 3, 6.1.2000, p. 3) and EEA Supplement No 1, 6.1.2000.
EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 228/99/KOL (EYVL C 3, 6.1.2000, s. 3) sekä ETA-täydennysosa nro 1, 6.1.2000.
OJ L 244, 14. 9.2001, p. 32.
EYVL L 244, 14.9.2001, s. 32.
Decision No 172/02/COL.
Päätös N:o 172/02/KOL.
The Standing Committee of the EFTA States decided on 1 July 2003 (No 2/2003/SC) that the present scheme in zone 5 is compatible with the functioning of the EEA Agreement due to the exceptional circumstances in this zone (see point 1 above).
EFTA-valtioiden pysyvä komitea päätti 1 päivänä heinäkuuta 2003 (päätös N:o 2/2003/SC), että alueella 5 nykyisin sovellettava järjestelmä soveltuu alueen poikkeuksellisten olojen vuoksi ETA-sopimuksen toimintaan (ks. edellä oleva 1 kohta).
‘En analyse av regionale virkninger av omlegging av differensiert arbeidsgiveravgift’.
”En analyse av regionale virkninger av omlegging av differensiert arbeidsgiveravgift”.
Møreforskning, arbeidsrapport M 0309, see website: www.mfm.no
Møreforskning, arbeidsrapport M 0309. Ks. www.mfm.no
EFTA Court Case E-6/98, The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court, p. 74.
EFTAn tuomioistuimen asia E-6/98, Norjan hallitus v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn tuomioistuimen raportti vuodelta 1999, s. 74.
EFTA Surveillance Authority Decision No 228/99/COL (OJ C 3, 6. 1.2000, p. 3) and EEA Supplement No 1, 6.1.2000.
Päätös N:o 228/99/KOL (EYVL C 3, 6.1.2000, s. 3) sekä ETA-täydennysosa nro 1, 6.1.2000.
Commission Regulation (EC) No 69/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid (OJ L 10, 13.1.2001, p. 30), as incorporated into the EEA Agreement by Decision No 88/2002 of 25 June 2002 of the EEA Joint Committee (OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3.10.2002).
Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30), sellaisena kuin se on otettu osaksi ETA-sopimusta 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 88/2002 (EYVL L 266, 3.10.2002, sekä ETA-täydennysosa nro 49, 3.10.2002).
Cumulation rules ensure that overall de minimis aid will not exceed the threshold of EUR 100000 in the course of three years (see Commission Regulation (EC) No 69/2001).
Kasautumasäännöt estävät sen, että de minimis -tuen kokonaismäärä ei ylitä 100000 euron kynnystä kolmen vuoden aikana (ks. komission asetus (EY) N:o 69/2001).
See for example Articles 8(3), 20 and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement, as well as Article 24 of the Surveillance and Court Agreement.
Ks. esimerkiksi ETA-sopimuksen 8 artiklan 3 kohta, 20 artikla ja pöytäkirjat 3 ja 9 sekä valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen 24 artikla.
The Authority noted that the Commission also authorised transitional arrangements.
Valvontaviranomainen huomautti, että komissio myös hyväksyi siirtymäjärjestelyt.
Case C-24/95 Land Rheinland-Pfalz v Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591.
Asia C-24/95, Land Rheinland-Pfalz v. Alcan Deutschland GmbH, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.3.1997 (Kok. 1997, s. I–1591).
As regards the Norwegian Government’s argument that the Authority had sent ‘no clear signals’, the Authority maintains its view as expressed in its Decision of 16 July 2003 in point 3.1.
Valvontaviranomainen pysyy näkemyksessään, jonka se esitti 16 päivänä heinäkuuta 2003 tekemänsä päätöksen 3.1 kohdassa ja joka koskee Norjan viranomaisten väitettä siitä, että valvontaviranomainen ei ollut lähettänyt ”selvää tietoa”.
State Aid Guidelines, Chapter 25.4.
Valtiontuen suuntaviivojen 25.4 jakso.
GEOGRAPHICAL ZONES AND CURRENT (2003) TAX RATES
NYKYISET (VUODEN 2003) VEROKANNAT MAANTIETEELLISTEN ALUEIDEN MUKAAN
Zone I: 14,1 % tax.
Alue I: 14,1 prosentin verokanta
This zone includes all municipalities not mentioned below under zones II to V.
Alue käsittää kaikki kunnat, joita ei ole mainittu alueita II–V koskevissa kohdissa.
Zone II: 10,6 % tax.
Alue II: 10,6 prosentin verokanta
This zone includes:
Alue käsittää
in Nord-Trøndelag county, the municipalities of Meråker, Frosta, Leksvik, Mosvik, Verran,
Nord-Trøndelagin läänissä Meråkerin, Frostan, Leksvikin, Mosvikin ja Verran kunnat,
in Sør-Trøndelag county, the municipalities of Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Rennebu, Meldal, Midtre Gauldal, Selbu,
Sør-Trøndelagin läänissä Ørlandin, Agdenesin, Rissan, Bjugnin, Rennebun, Meldalin, Midtre Gauldalin ja Selbun kunnat,
in Møre og Romsdal county, the municipalities of Vanylven, Sande, Herøy, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Haram, Aukra, Eide,
Møre og Romsdalin läänissä Vanylvenin, Sanden, Herøyn, Norddalin, Strandan, Stordalin, Rauman, Nessetin, Midsundin, Sandøyn, Gjemnesin, Tingvollin, Sunndalin, Haramin, Aukran ja Eiden kunnat,
in Sogn og Fjordane county, all municipalities,
Sogn og Fjordanen läänissä kaikki kunnat,
in Hordaland county, the municipalities of Etne, Ølen, Tysnes, Kvinnherad, Jondal, Odda, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Granvin, Kvam, Modalen, Fedje, Masfjorden, Bømlo,
Hordalandin läänissä Etnen, Ølenin, Tysnesin, Kvinnheradin, Jondalin, Oddan, Ullensvangin, Eidfjordin, Ulvikin, Granvinin, Kvamin, Modalenin, Fedjen, Masfjordenin ja Bømlon kunnat,
in Rogaland county, the municipalities of Hjelmeland, Suldal, Sauda, Kvitsøy, Utsira, Vindafjord, Finnøy,
Rogalandin läänissä Hjelmelandin, Suldalin, Saudan, Kvitsøyn, Utsiran, Vindafjordin ja Finnøyn kunnat,
in Vest-Agder county, the municipalities of Åseral, Audnedal, Hægebostad, Sirdal,
Vest-Agderin läänissä Åseralin, Audnedalin, Hægebostadin ja Sirdalin kunnat,
in Aust-Agder county, the municipalities of Gjerstad, Vegårshei, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle,
Aust-Agderin läänissä Gjerstadin, Vegårshein, Åmlin, Ivelandin, Evje og Hornnesin, Byglandin, Vallen ja Byklen kunnat,
in Telemark county, the municipalities of Drangedal, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje, Nome,
Telemarkin läänissä Drangedalin, Tinnin, Hjartdalin, Seljordin, Kviteseidin, Nissedalin, Fyresdalin, Tokken, Vinjen ja Nomen kunnat,
in Buskerud county, the municipalities of Flå, Nes, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Rollag, Nore and Uvdal,
Buskerudin läänissä Flån, Nesin, Golin, Hemsedalin, Ålin, Holin, Sigdalin, Rollagin, Noren ja Uvdalin kunnat,
in Oppland county, the municipalities of Nord-Fron, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land,
Opplandin läänissä Nord-Fronin, Sør-Fronin, Ringebun, Gausdalin, Søndre Landin ja Nordre Landin kunnat,
in Hedmark county, the municipalities of Nord-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot.
Hedmarkin läänissä Nord-Odalin, Eidskogin, Gruen, Åsnesin, Vålerin, Trysilin ja Åmotin kunnat.
Zone III: 6,4 % tax.
Alue III: 6,4 prosentin verokanta
in Nord-Trøndelag county, the municipality of Snåsa,
Nord-Trøndelagin läänissä Snåsan kunnan,
in Sør-Trøndelag county, the municipalities of Hemne, Snillfjord, Oppdal, Røros, Holtålen, Tydal,
Sør-Trøndelagin läänissä Hemnen, Snillfjordin, Oppdalin, Rørosin, Holtålenin ja Tydalin kunnat,
in Oppland county, the municipalities of Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Sel, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang,
Opplandin läänissä Dovren, Lesjan, Skjåkin, Lomin, Vågån, Selin, Sør-Aurdalin, Etnedalin, Nord-Aurdalin, Vestre Slidren, Øystre Slidren ja Vangin kunnat,
in Hedmark county, the municipalities of Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os,
Hedmarkin läänissä Stor-Elvdalin, Rendalenin, Engerdalin, Tolgan, Tynsetin, Alvdalin, Folldalin ja Osin kunnat.
Zone IV: 5,1 % tax.
Alue IV: 5,1 prosentin verokanta
in Troms county, municipalities not included among those listed below under zone V,
Tromsin läänissä kunnat, joita ei mainita jäljempänä aluetta V koskevassa kohdassa,
in Nordland county, all municipalities,
Nordlannin läänin kaikki kunnat,
in Nord-Trøndelag county, the municipalities of Namsos, Namdalseid, Lierne, Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Fosnes, Flatanger, Vikna, Nærøy, Leka,
Nord-Trøndelagin läänissä Namsosin, Namdalseidin, Liernen, Røyrvikin, Namsskoganin, Grongin, Høylandetin, Overhallan, Fosnesin, Flatangerin, Viknan, Nærøyn ja Lekan kunnat,
in Sør-Trøndelag county, the municipalities of Hitra, Frøya, Åfjord, Roan, Osen,
Sør-Trøndelagin läänissä Hitran, Frøyan, Åfjordin, Roanin ja Osenin kunnat,
in Møre og Romsdal county, the municipality of Smøla.
Møre og Romsdalin läänissä Smølan kunnan.
Zone V: 0 % tax.
Alue V: 0 prosentin verokanta
in Finnmark county, all municipalities,
kaikki Finnmarkin läänin kunnat,
in Troms county, the municipalities of Karlsøy, Lyngen, Storfjord, Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa and Kvænangen.
Tromsin läänissä Karlsøyn, Lyngenin, Storfjordin, Kåfjordin, Skjervøyn, Nordreisan ja Kvænangenin kunnat.