natgillin/translations-raw huggingface dataset:
“the guarantees provided in connection with loans taken out prior to 1 May 2004 (accession of Hungary to the European Union) were granted before accession and notified to the Commission in compliance with Annex IV.3 of the Accession Treaty. Although they have been transferred to a new undertaking the Commission considers that this was a purely administrative act since existing loans covered by already approved guarantees were transferred to a new undertaking. The transfer was the consequence of a mere reorganization of MÀV Zrt. without any change in the activities involved or the content of the aid measures. Thus the Commission comes to the conclusion that despite the transfer the guarantees are still considered as existing aid”. [110](199) On the basis of the above, the Authority finds that the reorganisation of 1997 cannot be held to have involved a substantive change to the aid scheme. Consequently, the scheme remained in the Authority’s view an existing aid scheme after the reorganisation.
”Ennen 1 päivää toukokuuta 2004 (Unkarin liittyminen Euroopan unioniin) otettuihin lainoihin liittyvät takaukset on hyväksytty ennen liittymistä, ja niistä on ilmoitettu komissiolle liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaisesti. Vaikka ne siirrettiin uuteen yritykseen, komissio katsoo, että kyseessä on pelkästään hallinnollinen toimenpide, koska olemassa olevat lainat, jotka katettiin aiemmin hyväksytyillä takauksilla, siirrettiin uuteen yritykseen. Siirto oli seurausta MÀV Zrt.:n uudelleenjärjestelystä, ja toiminnalle tai tukitoimien sisällölle ei aiheutunut mitään muutoksia. Komissio katsoo tästä syystä, että siirrosta huolimatta takaukset katsotaan edelleen voimassa olevaksi tueksi.” [110](199) Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että vuoden 1997 uudelleenjärjestely ei aiheuttanut huomattavia muutoksia tukiohjelmaan. Tästä syystä valvontaviranomainen katsoo, että ohjelma pysyi uudelleenjärjestelyn jälkeen voimassa olevana tukiohjelmana.
Other than the temporal prolongation, no changes with regard to the public service mission or its remuneration were made to the concession renewed with effect from 1 January 2000. AS Sporveisbussene simply continued, on the same terms, to carry out the public service on behalf of AS Oslo Sporveier on the basis of the concession, that merely constitutes an administrative act that implemented the provisions of the CTA concerning the operation and financing of the public scheduled services and which did not involve any changes in the way these services were to be carried out. Thus, the renewal of the concession did not alter the existing aid scheme.
”Uusien toimilupasopimusten tekeminen ei muuta sitä seikka, että vuotuinen rahoitusohjelma katsotaan voimassa olevaksi tueksi, koska niillä ainoastaan pannaan täytäntöön säännökset RTP:n rahoittamisesta aiemman määritelmän perusteella teknisluonteiset muutokset mukaan luettuna.” [111](203) Toimilupiin, jotka uusittiin 1 päivästä tammikuuta 2000 lähtien, ei tehty mitään muita muutoksia kuin voimassaolon jatkuminen. AS Sporveisbussene pelkästään jatkoi samojen ehtojen mukaisesti julkisen palvelun suorittamista AS Oslo Sporveier -yrityksen puolesta samalla toimiluvalla. Kyse on pelkästään hallinnollisesta toimenpiteestä, jolla pannaan täytäntöön liikennelain säännökset säännöllisen julkisen palvelun toiminnasta ja rahoittamisesta ja jossa ei edellytetä mitään muutoksia tapaan, jolla nämä palvelut oli tarkoitus suorittaa. Näin ollen toimiluvan uusiminen ei muuttanut voimassa olevaa tukiohjelmaa.
The Norwegian authorities have explained that prior to the 2004 capital injection, AS Sporveisbussene recorded its pension obligations using the so called “corridor solution”. Using this accounting method, the company amortised adjustments in calculated pension obligations over a period of ten years. The “corridor solution” was based on the assumption that there will be deviations every year between the long-term assumptions and realities and that, over time, such differences will even out. In 2004, the Norwegian authorities decided to change the accounting method used for recording pension obligations. Annual adjustments that included, in the accounts, all costs over the period of assumed average employment were made. As a consequence, AS Sporveisbussene recorded in 2004 a reduction in equity of NOK 80934000 (under the item “estimatavvik”), which reflects this change in accounting methods. These changes resulted in an increase in the obligations recognized in the balance sheet and a corresponding reduction of the equity capital of the company. This change in accounting principles did not have an impact on the amount of capital needed to offset the underfunding of the pension fund, but rather explains some of the changes in the accounts of AS Sporveisbussene from 2003 to 2004 to which the complaint referred.
Norjan viranomaiset ovat todenneet, että ennen vuoden 2004 pääomasijoitusta, AS Sporveisbussene kirjasi eläkevastuunsa käyttäen niin sanottua ”käytäväratkaisua” [corridor solution]. Tätä kirjanpitomenetelmää käyttämällä yritys kuolettaa arvioituihin eläkevastuisiin liittyvät muutokset kymmenen vuoden ajanjaksolla. Tällainen ”käytäväratkaisu” perusti oletukseen, että joka vuosi poiketaan pitkän aikavälin oletusten ja todellisen tilanteen välillä ja että ajan mittaan tällaiset erot tasaantuvat. Norjan viranomaiset päättivät vuonna 2004 muuttaa eläkevastuiden kirjaamista koskevaa kirjanpitomenetelmää. Tämän perusteella tehtiin vuotuisia mukautuksia, joihin sisältyi kirjanpidossa kaikki kustannukset oletetun keskimääräisen työuran ajalta. Tämän seurauksena AS Sporveisbussene kirjasi vuonna 2004 80934000 Norjan kruunun pääomavähennyksen (kohdassa ”estimatavvik”), mistä käy ilmi tällainen kirjanpitomenetelmän muutos. Nämä muutokset johtivat eläkevastuiden kasvuun taseessa ja yrityksen oman pääoman vastaavaan vähennykseen. Tällä kirjanpitoperiaatteiden muutoksella ei ollut vaikutusta sen pääoman määrään, jota tarvittiin tasaamaan eläkerahaston alirahoittamista, mutta se selventää kantelijan mainitsemia muutoksia AS Sporveisbussenen kirjanpitoon vuosina 2003-2004.
No 521/12/COL
N:o 521/12/KOL,
to close the formal State aid investigation procedure initiated by Decision No 363/11/COL with regard to State aid to three Icelandic investment banks through rescheduled loans on preferential terms (Iceland)
päätöksellä N:o 363/11/KOL aloitetun kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Islanti)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘the Authority’),
EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Articles 61 and Protocol 26,
OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(3) of Part I and Article 4(4) and Article 6 of Part II.
OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 3 kohdan ja II osan 4 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan,
HAVING called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [1] and having regard to their comments,
ON mainittujen määräysten [1] mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
By letter dated 22 June 2010, the Authority received a complaint from the Icelandic securities firm H.F.
EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, vastaanotti 22 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä islantilaiselta arvopaperiyritykseltä H.F.
Verðbréf hf. alleging that the Icelandic Treasury had in March 2009 granted unlawful State aid to the investment banks Saga Capital and VBS through conversion of short-term debt with the Central Bank of Iceland (‘the CBI’) to long-term loans on favourable terms.
Verðbréf hf. kantelun, jossa tämä väitti, että Islannin valtiokonttori oli maaliskuussa 2009 myöntänyt investointipankeille Saga Capital ja VBS sääntöjenvastaista valtiontukea muuntamalla näiden lyhytaikaiset velat Islannin keskuspankille pitkäaikaisiksi lainoiksi, joihin sovellettiin edullisia ehtoja.
The letter was received and registered by the Authority on 7 July 2010 (Event No 563424).
Valvontaviranomainen vastaanotti kirjeen ja kirjasi sen saapuneeksi 7 päivänä heinäkuuta 2010 (tapahtuma nro 563424).
Having received the relevant information from the Icelandic authorities and having discussed the case with them in a meeting on 6 June 2011 [2], the Authority decided by Decision No 363/11/COL of 23 November 2011 to initiate the formal investigation procedure with regard to State aid to three Icelandic investment banks through rescheduled loans on preferential terms [3].
Saatuaan Islannin viranomaisilta tarvittavat tiedot ja keskusteltuaan asiasta niiden kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2011 [2] pidetyssä kokouksessa valvontaviranomainen päätti 23 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan päätöksellä 363/11/KOL aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn kolmelle islantilaiselle investointipankille edullisin ehdoin myönnettyjen uudelleenjärjesteltyjen lainojen muodossa myönnetystä valtiontuesta [3].
By means of this Decision, the Authority called on interested parties to submit their comments.
Valvontaviranomainen pyysi kyseisessä päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa.
By letter dated 21 February 2012 (Event No 625875), the Icelandic authorities submitted comments on the Authority’s Decision No 363/11/COL.
Islannin viranomaiset esittivät 21 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 363/11/KOL (tapahtuma nro 625875).
(Event No 641907).
Verðbréf hf. tietoja, jotka koskivat Saga Capital hf:n likvidaatiomenettelyä (tapahtuma nro 641907).
The Authority has also received information on this matter from other sources and followed closely the winding-up process of the investment banks that were the subject of the Decision No 363/11/COL.
Valvontaviranomainen on lisäksi saanut kyseistä menettelyä koskevia tietoja muista lähteistä ja seurannut tarkkaan päätöksen N:o 363/11/KOL kohteena olevien investointipankkien likvidaatiota.
The CBI’s collateral loans and securities lending scheme
Islannin keskuspankin vakuudelliset lainat ja arvopaperien lainausjärjestely
The measures that were under preliminary assessment in the Authority’s Decision No 363/11/COL are linked to the CBI’s collateral and securities lending scheme.
Valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 363/11/KOL alustavan arvioinnin kohteena olleet toimenpiteet liittyivät Islannin keskuspankin vakuudellisia lainoja (collateral loan) ja arvopaperilainausta koskevaan järjestelyyn.
The CBI, as part of its role as a central bank and lender of last resort and in line with the monetary policy of other central banks, provided short-term credit facilities to financial undertaking in the form of collateral loans [4], in accordance with the provisions of CBI rules pertaining thereto.
Osana keskuspankkitoimintaansa Islannin keskuspankki myönsi muiden keskuspankkien noudattaman rahapolitiikan mukaisesti viime käden lainanantajana lyhytaikaisia luottojärjestelyjä rahoitusalan yrityksille vakuudellisten lainojen [4] muodossa kyseisiin lainoihin soveltamiensa sääntöjen mukaisesti.
In 2007 and 2008 collateral lending increased steadily and the CBI became the financial undertakings’ main source of liquidity.
Vakuudelliset lainat lisääntyivät vuosina 2007 ja 2008 tasaisesti, ja Islannin keskuspankista tuli rahoitusalan yritysten pääasiallinen likviditeettilähde.
At the time of the financial collapse of the three Icelandic commercial banks in October 2008, the CBI had acquired considerable claims against domestic financial undertakings, which were backed by collateral of various types.
Kun kolme islantilaista liikepankkia teki konkurssin lokakuussa 2008, Islannin keskuspankilla oli kotimaisilta rahoitusalan yrityksiltä merkittävät saamiset, joilla oli erityyppisiä vakuuksia.
Due to the banks’ collapse, the value of the collateral diminished and it became clear that the CBI had sustained losses due to unsound collateral.
Pankkien romahduksen seurauksena vakuuksien arvo väheni ja kävi selväksi, että huonolaatuiset vakuudet olivat aiheuttaneet Islannin keskuspankille tappioita.
After the Parliament had given its authorisation, the Treasury and the CBI concluded an agreement in January 2009, according to which the CBI assigned a part of its claims of collateral loans against financial undertakings, along with underlying securities, to the Ministry of Finance.
Parlamentin annettua hyväksyntänsä Islannin valtiokonttori ja Islannin keskuspankki tekivät tammikuussa 2009 sopimuksen siitä, että Islannin keskuspankki siirtää osan rahoitusalan yrityksille myöntämiinsä vakuudellisiin lainoihin liittyvistä saamisista kohde-etuuksineen valtiovarainministeriölle.
In February 2010 the Ministry and the CBI agreed that the claims previously transferred by the CBI to the Ministry should be transferred back to Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ), a recently established holding company of the CBI, at a reduced price as of 31 December 2009.
Ministeriö ja Islannin keskuspankki sopivat helmikuussa 2010 siitä, että keskuspankin ministeriölle aikaisemmin siirtämät saamiset olisi siirrettävä takaisin jokin aika sitten perustetulle keskuspankin holdingyhtiölle Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslandsille (ESÍ) alennettuun hintaan 31. joulukuuta 2009 alkaen.
The Government Debt Management (GDM), which is administered by the CBI, offers lending facilities to primary dealers of government securities.
Islannin keskuspankin hallinnoima valtion velanhoidosta vastaava yksikkö tarjoaa lainausjärjestelyjä valtion liikkeeseen laskemien arvopapereiden päämarkkinatakaajille.
The purpose of this securities lending is to improve market functionality and to maintain liquidity in the market for bond series that the GDM is building up.
Tämän arvopaperilainauksen tarkoituksena on parantaa markkinoiden toimivuutta ja ylläpitää likviditeettiä valtion velanhoidosta vastaava yksikön vastuulla olevien joukkovelkakirjasarjojen markkinoilla.
The securities accepted by the GDM as collateral for the Treasury Bonds and Bills are all government bonds and mortgage benchmark bonds traded electronically in the secondary market.
Valtion velanhoidosta vastaavan yksikön valtion joukkovelkakirjojen ja velkasitoumusten vakuudeksi hyväksymät arvopaperit ovat kaikki sellaisia valtion joukkovelkakirjalainoja ja viitelainoiksi luokiteltuja kiinteistövakuudellisia joukkovelkakirjalainoja, joilla käydään sähköisesti kauppaa jälkimarkkinoilla.
Other electronically traded securities may also be accepted depending on the criteria specified in the facility.
Myös muita arvopapereita, joilla käydään kauppaa sähköisesti, voidaan hyväksyä vakuudeksi järjestelyssä sovellettavien kriteerien mukaan.
The interest rate for these loans is based on the CBI repo rate.
Näiden lainojen korko perustuu Islannin keskuspankin repokorkoon.
The maximum contract period is 28 days [5].
Sopimuksen voimassaoloaika on enintään 28 päivää. [5]
Conversion of short-term credit facilities to long-term loans
Lyhytaikaisten luottojärjestelyjen muuntaminen pitkäaikaisiksi lainoiksi
In March 2009 the Ministry of Finance concluded loan conversion agreements with Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. and Askar Capital Investment Bank hf.
Valtiovarainministeriö teki maaliskuussa 2009 lainojen muuntamista koskevat sopimukset Saga Capital Investment Bank hf:n, VBS Investment Bank hf:n ja Askar Capital Investment Bank hf:n kanssa.
The loan agreements were all concluded on similar terms.
Kaikki lainasopimukset tehtiin samankaltaisin ehdoin.
They were repayable over the next seven years with indexation and an interest rate of 2 % per annum.
Kyseiset lainat on maksettava takaisin seuraavien seitsemän vuoden kuluessa, ne ovat indeksisidonnaisia ja niiden korko on 2 prosenttia vuodessa.
The repayment terms of the loan to Askar Capital were similar, except that the annual interest rate was 3 %.
Askar Capitalille myönnetyn lainan takaisinmaksuehdot olivat samankaltaiset lukuun ottamatta korkoa, joka oli 3 prosenttia vuodessa.
The total nominal amount of debt, attributable to the three investment banks, at the time of issue of the long-term bonds, was ISK 52,4 billion [6].
Velan yhteenlaskettu nimellismäärä edellä mainittujen kolmen investointipankin osalta oli pitkäaikaisten joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun aikaan 52,4 miljardia Islannin kruunua. [6]
The aforementioned measures were based on the proposals of a Working Group which on 20 January 2009 submitted a memorandum to the Minister of Finance for the restructuring of debt owed by financial undertakings due to collateral loan facilities with the CBI.
Edellä mainitut toimenpiteet perustuivat työryhmän ehdotuksiin. Kyseinen työryhmä toimitti 20 päivänä tammikuuta 2009 valtiovarainministerille muistion, joka käsitteli rahoitusalan yrityksillä olevan, Islannin keskuspankin kanssa toteutetuista vakuudellisia lainoja koskevista järjestelyistä johtuvan velan uudelleenjärjestelyä.
The memorandum was based on information regarding the financial undertakings and their ability to repay the debt.
Muistio perustui tietoihin rahoitusalan yrityksistä ja niiden velanmaksukyvystä.
According to the memorandum, the financial undertakings concerned were, due to the implications of the financial collapse in Iceland, unable to pay their debts to the CBI in full.
Muistiossa todettiin, etteivät kyseiset rahoitusalan yritykset pystyneet Islannissa tapahtuneen finanssiromahduksen vuoksi maksamaan velkojaan Islannin keskuspankille täysimääräisesti.
The memorandum of the Minister’s Working Group also states that at the time, the entire apparatus of the Icelandic authorities had been preoccupied with trying to keep the country’s financial system operating and protecting the interest of deposit holders.
Siinä huomautettiin lisäksi, että kaikki Islannin viranomaistahot keskittyivät kyseisenä ajankohtana pitämään maan rahoitusjärjestelmän toiminnassa ja suojaamaan tallettajien etuja.
Bearing that in mind, along with other considerations, it was considered necessary to make certain arrangements in order to ensure that the undertakings would be able to pay off their debts.
Tämän ja muiden asiaan liittyvien seikkojen perusteella katsottiin tarpeelliseksi toteuttaa tiettyjä järjestelyjä sen varmistamiseksi, että yritykset pystyisivät maksamaan velkansa.
According to the Icelandic authorities, the decision on the terms and conditions of the interest had not centred on what a fair and normal return on equity should be, since it had been clear in advance that the undertakings in question were unlikely to repay in full the liabilities in question.
Islannin viranomaisten mukaan korkoehdoista päätettäessä painopiste ei ollut siinä, mikä olisi ollut kohtuullinen ja normaali tuotto pääomalle, sillä jo etukäteen oli selvää, etteivät kyseiset yritykset pystyisi maksamaan velkojaan kokonaisuudessaan.
Instead, the Working Group had focused on finding an interest percentage sufficiently high to matter to the undertaking in question but not so high as to preclude the possibility for repayment, thus removing the incentive for these undertakings to restructure their finances.
Sen sijaan työryhmä keskittyi määrittämään sellaisen korkoprosentin, joka olisi kyseisten yritysten kannalta riittävän korkea ollakseen merkityksellinen muttei kuitenkaan niin korkea, että se olisi tehnyt takaisinmaksun mahdottomaksi ja samalla luonut tilanteen, jossa kyseisillä yrityksillä ei enää olisi ollut kannustimia rahoitusrakenteensa uudistamiseen.
The Icelandic authorities did however set certain conditions for the debt conversion.
Islannin viranomaiset asettivat kuitenkin velan muunnolle eräitä ehtoja.
According to the conditions the debtor was inter alia obliged not to pay dividends, unless there was a corresponding down payment on the loans, the debtor could not enter into any major risk commitments that exceeded 20 % of equity (CAD), any bonuses to the debtors employees should be moderate, the debtors were obliged to provide the lender with detailed quarterly reports on their operations and the debtors’ CAD-ratios should not fall below 10 %.
Näiden ehtojen mukaan velallinen ei muun muassa saanut maksaa osinkoja, ellei vastaavaa lainan lyhennystä ollut maksettu, eikä tehdä merkittäviä riskisitoumuksia, joiden osuus oli yli 20 prosenttia omasta pääomasta (vakavaraisuussuhde), ja kaikkien velallisen työntekijöille maksettavien bonusten oli oltava kohtuullisia, minkä lisäksi velallisten oli toimitettava lainanantajalle yksityiskohtaiset neljännesvuosikatsaukset toiminnastaan, eikä niiden vakavaraisuussuhde saanut supistua alle 10 prosenttiin.
In case the liquidity position of the debtors turned out to be unacceptable in the view of the CBI or their CAD-ratios fell below 10 %, the lender could require that the outstanding amount of the loans together with interest and other relevant costs be converted to equity.
Jos Islannin keskuspankki olisi katsonut, ettei velallisten likviditeettiasema enää ollut hyväksyttävä, tai jos näiden vakavaraisuussuhde olisi supistunut alle 10 prosenttiin, lainanantaja olisi voinut vaatia, että lainan maksamatta oleva osuus korkoineen ja kustannuksineen muunnetaan omaksi pääomaksi.
The purpose of those conditions was to increase the likelihood of full recovery of the loans and thereby to safeguard the Treasury’s interest.
Näiden ehtojen tarkoituksena oli lisätä sen todennäköisyyttä, että lainat maksetaan takaisin kokonaisuudessaan, ja näin samalla turvata valtiokonttorin edut.
For a more detailed description of the measures, reference is made to the Authority’s Decision No 363/11/COL [7].
Tarkempi kuvaus toimenpiteistä on julkaistu valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 363/11/KOL. [7]
The objective of the measure and the national legal basis
Toimenpiteen tarkoitus ja kansallinen oikeusperusta
The Icelandic authorities considered that the objective of the measures was twofold; firstly, to try to secure the immense interests of the State by maximising the Treasury’s recovery of the claims, and, secondly, to give the financial undertakings a breathing space and a chance to work out their matters and get through the difficulties.
Islannin viranomaisten mukaan toimenpiteillä oli kaksi tavoitetta. Ensinnäkin niillä pyrittiin turvaamaan valtion valtavat saatavat varmistamalla, että valtiokonttori pystyy perimään mahdollisimman suuren osan saamisista. Toisena tarkoituksena oli antaa rahoitusalan yrityksille liikkumavaraa ja mahdollisuus ratkaista ongelmansa ja selvitä vaikeuksistaan.
The measures were based on an authorisation from the Icelandic parliament in paragraph 7.20 of the State supplementary budget for the year 2008, where the Minister of Finance, on behalf of the Treasury, was authorised to purchase from the Central Bank of Iceland commercial papers which had been pledged to the bank as collateral for loans as well as to settle these claims in the most viable manner possible.
Toimenpiteet perustuvat valtion vuoden 2008 lisätalousarvion 7.20 kohdassa Islannin parlamentin antamaan valtuutukseen, jolla valtiovarainministeri valtuutettiin ostamaan valtiokonttorin puolesta Islannin keskuspankilta yritystodistuksia, jotka keskuspankille oli pantattu lainojen vakuudeksi, sekä suorittamaan kyseisiin saamisiin liittyvät maksut mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla.
As previously noted the three beneficiaries to the aforementioned measures were Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. and Askar Capital Investment Bank hf.
Kuten edellä on mainittu, toimenpiteiden kolme tuensaajaa olivat Saga Capital Investment Bank hf., VBS Investment Bank hf. ja Askar Capital Investment Bank hf.