natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Authority considered, by the opening of a formal investigation in Decision No 60/06/COL, that the four projects had been granted R&D aid in the framework of the Industrial R&D Programme.
Aloittaessaan muodollisen tutkinnan päätöksellä N:o 60/06/KOL viranomainen otti huomioon, että neljälle hankkeelle oli myönnetty tutkimus- ja kehitystukea ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta.
This program was already in place before 1994.
Tämä ohjelma oli jo käytössä ennen vuotta 1994.
Following the adoption of new R&D guidelines in 1994, thereinafter any grant of aid under a R&D scheme had to be done in accordance with the new rules.
Tutkimus- ja kehitystuen uudet suuntaviivat hyväksyttiin vuonna 1994. Tämän jälkeen tutkimuksen ja kehityksen tukiohjelmasta oli myönnettävä tukia uusien sääntöjen mukaisesti.
Hence, the Authority considered that, by definition, any aid granted under the scheme Industrial R&D Programmes which does not comply with the provisions of the 1994 R&D Guidelines, would fall outside the scope of application of the scheme.
Viranomainen otti siis huomioon, että näin ollen kaikki sellainen tuki, joka myönnetään ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta ja joka ei vastaa vuonna 1994 hyväksyttyjä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoja, jää tukiohjelman soveltamisalan ulkopuolelle.
Accordingly, the measure would constitute new individual aid and should, as such, be notified to the Authority individually.
Siispä tällainen toimenpide katsottaisiin uudeksi yksittäiseksi tueksi ja siitä pitäisi ilmoittaa viranomaiselle erikseen.
In the following, the Authority will assess whether the application of the scheme Industrial R&D Programmes to the four concrete projects identified as relating to the development of the software programme Turborouter was done in line with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement on the basis of the provisions of the 1994 R&D Guidelines.
Seuraavassa viranomainen arvioi, sovellettiinko ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmaa neljään konkreettiseen, Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittämiseen liittyvään hankkeeseen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti vuonna 1994 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen pohjalta.
Project 40049 — Strategic Activities within maritime transport and logistics (The first version of the software programme Turborouter)
Hanke nro 40049 – Strategiset toimet meriliikenteen ja logistiikan alalla (Turborouter-tietokoneohjelmiston ensimmäinen versio)
One of the sub-projects covered by Project 40049 ‘Strategic activities within maritime transport and logistics as industrial research’ led to the development of the first version of the software programme Turborouter.
Turborouter-tietokoneohjelmiston ensimmäinen versio kehitettiin hankkeen nro 40049 (”Strategiset toimet meriliikenteen ja logistiikan alalla”) yhdessä alahankkeessa.
The RCN classified the whole Project 40049 Strategic activities within maritime transport and logistics as industrial research as a whole.
RCN luokitteli hankkeen 40049 (”Strategiset toimet meriliikenteen ja logistiikan alalla”) kokonaisuudessaan teolliseksi tutkimukseksi.
Basic industrial research was defined under Point 14.1.(2) of the 1994 R&D Guidelines as ‘original theoretical or experimental work whose objective is to achieve new or better understanding of the laws of science and engineering as they might apply to an industrial sector or the activities of a particular enterprise.’
Vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen 14 luvun 1 kohdan 2 alakohdassa teollisen perustutkimuksen määritellään olevan ”alkuperäistä teoreettista tai kokeellista työtä, jonka tavoitteena on saada uusi tai aikaisempaa parempi käsitys tieteen ja tekniikan lainalaisuuksista, sikäli kuin niitä saatetaan soveltaa jollakin teollisuudenalalla tai jonkin tietyn yrityksen toiminnassa”.
Although Turborouter has become a commercial software tool, the Authority considers that the RCN funds allocated to the sub-project ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’ of Project 40049 which led to the development of the first software programme Turborouter concerned a phase of R&D which qualified as industrial research within the meaning of the 1994 R&D Guidelines.
Vaikka Turborouterista onkin tullut kaupallinen tietokoneohjelmisto, viranomainen katsoo, että rahoitus, jota RCN myönsi hankkeen nro 40049 kyseiselle alahankkeelle (”Menetelmät ja analyyttiset välineet integroitujen kuljetus- ja logistiikkaketjujen suunnittelua ja toimintaa varten” ), jossa kehitettiin Turborouter-tietokoneohjelmiston ensimmäinen versio, kohdistui tutkimus- ja kehitystyön vaiheeseen, joka voitiin määritellä vuonna 1994 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa tarkoitetuksi teolliseksi tutkimukseksi.
As the Authority noted in Decision No 60/06/COL, since the first software was developed in the first phase of the sub-project back in early 1996, the software has been further improved and also marketed.
Kuten viranomainen pani merkille päätöksessään N:o 60/06/KOL, ensimmäinen tietokoneohjelmisto kehitettiin alahankkeen ensimmäisessä vaiheessa jo vuonna 1996, joten ohjelmistoa on kehitetty edelleen ja myös markkinoitu.
However, it seems that the granting of aid to Project 40049 which resulted, amongst others, in the development of the first software Turborouter, cannot, by this fact, be considered in relation to market proximity to be beyond the stage of industrial research as it was classified by the RCN.
Näyttää kuitenkin siltä, ettei tältä pohjalta voida katsoa, että tuettu hanke nro 40049, jossa muun muassa kehitettiin Turborouter-tietokoneohjelmiston ensimmäinen versio, olisi suhteessa markkinoihin jotakin muuta kuin teollista tutkimusta, joksi RCN sen luokitteli. Viranomaisella ei ole syytä epäillä RCN:n arviota, jonka mukaan alahankkeessa ”Menetelmät ja analyyttiset välineet integroitujen kuljetus- ja logistiikkaketjujen suunnittelua ja toimintaa varten” saatiin uusi tai aikaisempaa parempi käsitys tieteen ja tekniikan lainalaisuuksista, joita voidaan soveltaa jollakin teollisuudenalalla.
The Authority has no reason to question the RCN’s assessment that the sub-project ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’ achieved a new or better understanding of the laws of science and engineering applicable to an industrial sector, which constitutes industrial research within the meaning of the 1994 R&D Guidelines.
Tämä tarkoittaa, että kyse on vuonna 1994 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa tarkoitetusta teollisesta tutkimuksesta.
As industrial research, Project 40049 was granted aid from the RCN for an amount corresponding to 43,8 % of the costs of the project.
Koska hanke nro 40049 oli teollista tutkimusta, RCN myönsi sille tukea 43,8 prosenttia hankkeen kustannuksista.
This intensity is below the maximum aid intensity allowed by the Guidelines according to which ‘the level of aid for basic industrial research should not be more than 50 % of the gross costs of the project or programme.’
Tämä tuki-intensiteetti jää suuntaviivoissa sallitun enimmäistukitason alapuolelle, sillä suuntaviivojen mukaan ”teolliselle perustutkimukselle saa myöntää tukea enintään 50 prosenttia hankkeen tai ohjelman kokonaiskustannuksista”.
For the purpose of calculating the intensity of aid from R&D activities, Section 14.5.1 of 1994 R&D Guidelines foresaw the following eligible costs:
Vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen 14 luvun 5 kohdan 1 alakohdassa luetellaan tutkimus- ja kehitystoimien tuki-intensiteetin laskemista varten seuraavat tukikelpoiset kustannukset:
personnel costs (researchers, technicians, other supporting staff) calculated as a sum of the total amount needed to carry out the project;
henkilöstökustannukset (tutkijat, teknikot, muu avustava henkilökunta), jotka lasketaan hankkeen toteuttamiseen tarvittavan kokonaismäärän summana
other running costs calculated in the same way (costs of materials, supplies, etc.);
muut juoksevat kulut, jotka lasketaan samalla tavalla (materiaalikustannukset, tarvikkeet jne.)
instruments and equipment, land and buildings;
välineet ja laitteet, maa ja rakennukset
consultancy and equivalent services including bought-in research, technical knowledge, patents, etc.;
konsulttipalvelut ja vastaavat palvelut, mukaan luettuna ostetut tutkimuspalvelut, tekniset asiantuntijapalvelut, patentit jne.
additional overhead costs incurred directly as a result of the R&D project or programme being promoted.’
muut yleiskustannukset, joita aiheutuu suoraan tutkimus- ja kehityshankkeen tai ohjelman toteuttamisesta.”
According to the information provided by the Norwegian authorities, the costs of the project taken into account in the determination of the granting of aid were covered by the definition of eligible costs provided in the 1994 R&D Guidelines.
Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella hankkeen kustannukset, jotka otettiin huomioon laskettaessa myönnettävän tuen määrää, olivat vuonna 1994 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa tarkoitettuja tukikelpoisia kustannuksia.
Section 3 to the ‘Retningslinjer for Norges Forskningsråds behandling av brukerstyrte og næringsrettede prosjekter’ referred to the costs that could be considered eligible by the RCN when assessing the granting of R&D aid to a project.
Asiakirjan ”Retningslinjer for Norges Forskningsråds behandling av brukerstyrte og næringsrettede prosjekter” 3 jakso koski kustannuksia, jotka RCN voisi katsoa tukikelpoisiksi arvioidessaan hankkeelle myönnettävää tutkimus- ja kehitystukea.
They covered personnel costs (salary and social costs for R&D personnel, i.e. researchers, technicians and assistants related to the project and necessary to carry it out), purchasing of R&D services (consultancy services and equivalent services), operating costs (including material costs and other operating costs directly related to the project and necessary to complete it) and equipment and instruments if used only for R&D.
Niihin kuuluivat henkilöstökustannukset (tutkimus- ja kehitystyötä tekevän henkilökunnan eli hankkeeseen osallistuvien ja hankkeen toteuttamisen kannalta tarpeellisten tutkijoiden, teknikkojen ja avustajien palkat ja sosiaalikulut), tutkimus- ja kehityspalvelujen hankintamenot (konsulttipalvelut ja vastaavat palvelut), toimintakulut (mukaan luettuna materiaalikustannukset ja muut, hankkeeseen suoraan liittyvät ja sen toteuttamisen kannalta tarpeelliset toimintakustannukset) sekä laitteet ja välineet, joita käytettiin vain tutkimus- ja kehitystyössä.
Thus, the Authority considers the description of the eligible costs to be in accordance with the definition provided for in the 1994 R&D Guidelines.
Näin ollen viranomainen katsoo, että kuvaillut tukikelpoiset kustannukset vastaavat vuonna 1994 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa vahvistettua määritelmää.
The project was exclusively carried out by the research institute Marintek without further participation of or collaboration with private undertakings at this stage of the R&D.
Marintek-tutkimuslaitos toteutti koko hankkeen itse ilman, että siihen osallistui enää yksityisyrityksiä tai että siinä olisi tehty yhteistyötä yksityisyritysten kanssa tutkimus- ja kehitystyön tässä vaiheessa.
As already mentioned in the decision to open the formal investigation procedure, under the 1994 R&D Guidelines, and accordingly under the provisions of the aid scheme Industrial R&D Programmes, there was no written obligation to disseminate the results of research.
Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittiin, vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen sekä ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelman sääntöjen nojalla tutkimustulosten levittämiseen ei liittynyt kirjallista velvoitetta.
Thus, even if the allegation brought forward by the complainant that the result of the research had not been disseminated and that the research institute Marintek had received the property rights to sell the programme were correct, it would not contravene the provisions of the R&D Guidelines applicable at the time of the granting of aid.
Vaikka siis kantelun tekijän esittämä väite, jonka mukaan tutkimustuloksia ei toimitettu eteenpäin ja tutkimuslaitos Marintek sai omistusoikeudet ohjelman myymiseksi, pitää paikkansa, tuen myöntämisajankohtana sovellettuja tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen sääntöjä ei ole rikottu.
For these reasons, the Authority considers that the granting of aid to Project 40049 falls within the scheme Industrial R&D Programme as amended on the basis of Chapter 14 of the Authority’s 1994 R&D Guidelines.
Näistä syistä viranomainen katsoo, että hankkeelle nro 40049 myönnetty tuki kuuluu ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmaan, sellaisena kuin sitä on muutettu vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen 14 luvun pohjalta.
The aid is therefore granted in accordance with Article 61(3)(c) EEA.
Näin ollen tuki on myönnetty ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella tavalla.
The projects relating to the further use of the software programme Turborouter
Turborouter-tietokoneohjelmiston myöhempään käyttöön liittyvät hankkeet
In 2000, the RCN authorised the granting of R&D aid to three R&D projects which concerned the use and further development of the software programme Turborouter: Project 138811 ‘AlgOpt’, Project 144265 ‘Shiplog II’ and Project 144214 ‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’.
Vuonna 2000 RCN myönsi tutkimus- ja kehitystukea kolmelle tutkimus- ja kehityshankkeelle, jotka koskivat Turborouter-tietokoneohjelmiston käyttöä ja jatkokehitystä. Kyseiset hankkeet olivat hanke nro 138811 (”AlgOpt”), hanke nro 144265 (”Shiplog II”) sekä hanke nro 144214 (”Kokoelma optimointirutiineja kuljetusaikataulujen suunnittelua varten”.
In Decision No 60/06/COL to open the formal investigation procedure, the Authority expressed doubts regarding the classification of the R&D projects as pre-competitive research and regarding the classification of the different parts of each project within each research category.
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään N:o 60/06/KOL viranomainen toi esiin epäilyksiään, jotka koskivat tutkimus- ja kehityshankkeiden luokittelemista kilpailua edeltäväksi tutkimukseksi sekä kunkin hankkeen eri osien luokittelemista kunkin tutkimusluokan sisällä.
Moreover, the Authority questioned whether the aid intensities were respected and whether the financing of the projects was done in accordance with the provisions of the 1994 R&D Guidelines and accordingly with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Lisäksi viranomainen piti kyseenalaisena sitä, oliko tuki-intensiteettejä koskevia sääntöjä noudatettu ja oliko hankkeita rahoitettu vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.
The Authority had doubts as to whether the financial contributions of the private participants, mostly to be disbursed in kind, really corresponded to working hours related to the development of the R&D projects or whether, on the contrary, they covered operating costs of the concerned undertakings.
Viranomainen suhtautui epäilevästi siihen, vastasivatko pääasiassa luontoissuorituksina suoritetut yksityisten osallistujien rahoitusosuudet todella tutkimus- ja kehityshankkeiden parissa tehtyjä työtunteja vai katettiinko niillä sen sijaan kyseisten yritysten toimintakustannuksia.
The applicable provisions of the R&D Guidelines
Asiaan sovellettavat tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen säännöt
The RCN classified all three projects as pre-competitive development activity.
RCN luokitteli kaikki kolme hanketta kilpailua edeltäväksi kehitystyöksi.
Point 14.1.(2) of the R&D Guidelines of 1994 distinguished between three categories of research: fundamental, basic industrial and applied research and development.
Vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen 14 luvun 1 kohdan 2 alakohdassa eroteltiin toisistaan kolme tutkimusluokkaa: perustutkimus ja kehitys, teollinen perustutkimus ja -kehitys sekä soveltava tutkimus ja kehitys.
Applied research and development corresponded to the concept of pre-competitive research used from the adoption of the 1996 R&D Guidelines onwards.
Soveltava tutkimus ja kehitys vastasi kilpailua edeltävän tutkimuksen käsitettä, jota on käytetty vuoden 1996 tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen hyväksymisestä lähtien.
According to this provision, applied research ‘covers investigation or experimental work based on the results of basic industrial research to acquire new knowledge to facilitate the attainment of specific practical objectives such as the creation of new products, production processes or services.
Kyseisen säännön mukaan soveltava tutkimus ”käsittää tutkimuksen tai kokeellisen työn, joka pohjautuu teollisen perustutkimuksen tuloksiin ja jossa pyritään hankkimaan uutta tietoa, jolla helpotetaan tiettyjen käytännön tavoitteiden saavuttamista, kuten uusien tuotteiden, tuotantoprosessien tai palvelujen kehittämistä.
The assessment takes into consideration the nature of the project or programme, the technical and financial risk involved, overall policy considerations related to the competitiveness of European industry, as well as the risk of distortion of competition and effect on trade between the Contracting parties to the EEA Agreement.
Arvioinnissa otetaan huomioon hankkeen tai ohjelman luonne, siihen liittyvät tekniset ja taloudelliset riskit, yleiset menettelytapoja koskevat näkökohdat, jotka liittyvät Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn, sekä kilpailun vääristymisen vaara ja ETA-sopimuksen osapuolten väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset.
A general evaluation of such risks leads the EFTA Surveillance Authority to consider that basic industrial research may qualify for higher levels of aid than those for applied research and development activities which are more closely related to the market introduction of R&D results and, there, if aided, could more easily lead to distortions of competition and trade’.
EFTAn valvontaviranomainen katsoo tällaisten riskien yleisen arvioinnin pohjalta, että teollisen perustutkimuksen tuki-intensiteetti voi olla soveltavien tutkimus- ja kehitystoimien tuki-intensiteettiä suurempi, koska jälkimmäiset liittyvät läheisemmin tutkimus- ja kehitystyön tulosten kaupallistamiseen, ja jos niitä tuetaan, ne saattavat aiheuttaa helpommin kilpailun ja kaupan vääristymistä.”
Taking account of these factors, the 1994 R&D Guidelines state that the level of aid for basic industrial research should not be more than 50 % of the gross costs of the project and consider that, as the activity being aided gets nearer to the marketplace, the level of aid should be lower.
Vuonna 1994 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa otetaan huomioon nämä seikat, määrätään, ettei teollisen perustutkimuksen tuki-intensiteetti saa ylittää 50:tä prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ja todetaan, että mitä lähempänä tuettu toiminta on kaupallistamista, sitä pienempi tuki-intensiteetin on oltava.
It is only in the 1996 R&D Guidelines that the permissible gross aid intensity for pre-competitive development activities is fixed at 25 % of the eligible costs.
Vasta vuonna 1996 hyväksytyissä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa vahvistetaan, että kilpailua edeltäviin kehitystoimiin myönnettävän tuen bruttointensiteetti saa olla enintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
Assessment of whether the aid was granted in accordance with the R&D Guidelines and of whether the aid was misused
Arvio siitä, myönnettiinkö tuki tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen mukaisesti ja käytettiinkö tukea väärin
Classification as pre-competitive development activity.
Luokittelu kilpailua edeltäväksi kehitystyöksi
As mentioned above and explained in detail in the Decision No 60/06/COL, the Authority expressed doubts as regards the classification of Project 138811 ‘AlgOpt’, Project 144265 ‘Shiplog II’ and Project 144214 ‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’ as pre-competitive development activities.
Kuten edellä on mainittu ja päätöksessä N:o 60/06/KOL on selostettu yksityiskohtaisesti, viranomainen ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, että hankkeet nro 138811 (”AlgOpt”), 144265 (”Shiplog II”) ja 144214 (”Kokoelma optimointirutiineja kuljetusaikataulujen suunnittelua varten”) oli luokiteltu kilpailua edeltäviksi kehitystoimiksi.
In its Decision No 60/06/COL, the Authority expressed doubts regarding the difference between the pre-competitive phase of a product and the final commercial product in respect of these kinds of IT projects.
Päätöksessään N:o 60/06/KOL viranomainen ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko kilpailua edeltävään vaiheeseen kuuluvan tuotteen sekä lopullisen kaupallisen tuotteen välille tehdä eroa tällaisissa tietotekniikkaa koskevissa hankkeissa.
The Norwegian authorities have not made clear what this difference should be.
Norjan viranomaiset eivät ole selventäneet, millaisesta erosta on oikein kyse.
However, they have stressed that the classification of the projects was based on a thorough assessment and evaluation of the projects according to the RCN procedures and guidelines for project evaluation.
Ne ovat kuitenkin korostaneet, että hankkeiden luokittelu perustui hankkeiden perusteelliseen tarkasteluun ja arviointiin, joka tehtiin hankkeiden arviointia koskevien RCN:n menettelyjen ja suuntaviivojen mukaisesti.
According to the information provided, these guidelines incorporate the provisions of the Authority’s R&D Guidelines.
Viranomaisten toimittamien tietojen mukaan nämä suuntaviivat sisältävät viranomaisen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen säännöt.
The RCN explained that there is an internal system of quality assurance of RCN’s activities called DOKSY.
RCN kertoi, että sillä on käytössään RCN:n toimien sisäinen laadunvalmistusjärjestelmä, jota kutsutaan nimellä Doksy.
One of these documents is the guidelines for determining aid intensity applied to the selected projects.
Doksy sisältää muun muassa suuntaviivat tukikelpoisten hankkeiden tuki-intensiteetin määrittämiseksi.
This internal document, DOKSY-5-6-1-4-IE entitled ‘Støtteandel etter EØS-bestemmelser’ (aid intensities according to EEA rules) corresponds to the Authority's R&D Guidelines.
Tämän sisäisen asiakirjan (Doksy-5-6-1-4-IE) nimi on ”Støtteandel etter EØS-bestemmelserStøtteandel etter EØS-bestemmelser” (ETA-sääntöjen mukaiset tukiosuudet), ja se vastaa viranomaisen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoja.
After 1999, in addition to DOKSY 5-6-1-4-IE, all projects have been evaluated using the computer-based system ‘Provis’, which is described in Doksy No 5-6-1-2-EE ‘Prosjektvurdering i Provis’.
Vuodesta 1999 lähtien kaikkien hankkeiden arvioinnissa on käytetty Doksy 5-6-1-4-IE ohjeiden lisäksi tietokonejärjestelmää nimeltä Provis, joka kuvataan Doksy-asiakirjassa nro 5-6-1-2-EE (”Prosjektvurdering i Provis”).
According to the provisions of Provis, each project is evaluated according to eleven different aspects [20].
Provis-sääntöjen mukaan kutakin hanketta arvioidaan yhdentoista eri perusteen pohjalta [20].
For each aspect, Provis foresees the application of several criteria or characteristics to characterise to what extent the project is in compliance with the aspects.
Provis-järjestelmässä kuhunkin arviointiperusteeseen sovelletaan useita kriteereitä tai ominaisuuksia. Niiden avulla määritellään, missä määrin hanke täyttää kyseiset arviointiperusteet.
One of the most important aspects related to the classification of research categories is the research content.
Yksi tärkeimmistä tutkimushankkeiden luokitteluun liittyvistä arviointiperusteista on tutkimuksen sisältö.