natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, in particular Article 5(2)(d) and Protocol 1 thereof,
OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan sekä pöytäkirjan 1,
HAVING REGARD to the Act referred to at point 4.1.5a of Chapter I of Annex I to the EEA Agreement,
OTTAA HUOMIOON ETA-sopimuksen liitteessä I olevan I luvun 4.1.5a kohdassa tarkoitetun säädöksen,
Council Directive 2006/88/EC of 24 October 2006 on animal health requirements for aquaculture animals and products thereof, and on the prevention and control of certain diseases in aquatic animals [1],
neuvoston direktiivi 2006/88/EY [1], annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta,
as adapted by way of Protocol 1 to the EEA Agreement, in particular Article 50 of that Act,
sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 1, ja erityisesti kyseisen säädöksen 50 artiklan,
By letter dated 3 May 1994 Norway submitted the appropriate justifications for granting, as far as infectious haematopoietic necrosis (IHN) and viral haemorrhagic septicaemia (VHS) are concerned, the status of approved zone to its territory, as well as the national rules ensuring compliance with the conditions to be respected for maintenance of the approved status.
Norja toimitti 3 päivänä toukokuuta 1994 päivätyllä kirjeellä asianmukaiset perusteet, joiden nojalla Norjan alueelle myönnettiin tarttuvan vertamuodostavan kudoksen kuolion (IHN) ja virusperäisen verenvuotoseptikemian (VHS) taudeista vapaa asema, sekä kansalliset säännöt, joilla varmistetaan kyseisen aseman säilyttämisen edellytysten noudattaminen.
By Decision of the Authority No 71/94/COL Norway was recognised as approved continental and coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Norja tunnustettiin kalojen osalta IHN:stä ja VHS:stä vapaaksi manner- ja rannikkoalueeksi valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 71/94/KOL.
Following notification of an outbreak of VHS in Møre og Romsdal County in Norway, on 26 November 2007, Decision No 71/94/COL, as last amended by the EFTA Surveillance Authority Decision No 244/02/COL, was repealed by Decision No 302/08/COL, which established that the parts of Norway referred to in the Annex to that Decision were recognised as approved continental zone and as approved coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Sen jälkeen, kun Norja oli ilmoittanut VHS:n taudinpurkauksesta Møre og Romsdalin läänissä 26 päivänä marraskuuta 2007, päätös N:o 71/94/KOL, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna EFTAn valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 244/02/KOL, kumottiin päätöksellä N:o 302/08/KOL, jolla tunnustettiin päätöksen liitteessä tarkoitetut Norjan alueet kalojen osalta IHN:stä ja VHS:stä vapaaksi manner- ja rannikkoalueeksi.
On 11 July 2008, an outbreak of VHS was confirmed in the coastal areas of Storfjorden in Norway.
Heinäkuun 11 päivänä 2008 vahvistettiin VHS:n taudinpurkaus Storfjordenin rannikkoalueilla Norjassa.
The competent authority in Norway has informed the Authority of the measures taken to eliminate the disease and to prevent its spread.
Norjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet valvontaviranomaiselle taudin hävittämiseksi ja sen leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä.
The Authority has assessed the information submitted to it by the competent authority in Norway and it appears, at this stage, that the measures taken are appropriate.
Valvontaviranomainen on arvioinut Norjan toimivaltaisten viranomaisten sille toimittamia tietoja, joiden pohjalta näyttää tällä hetkellä siltä, että toteutetut toimenpiteet ovat riittävät.
Moreover, the Authority has discussed the matter with the European Commission and no changes have occurred in Norway with regards to IHN.
Lisäksi valvontaviranomainen on keskustellut asiasta Euroopan komission kanssa. Norjassa ei ole tapahtunut muutoksia IHN:n suhteen.
It is the opinion of the Authority that Norway, with the exception of the areas referred to in the Annex, should still be recognised as approved continental zone and approved coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Valvontaviranomaisen mielestä Norja – liitteessä mainittuja alueita lukuun ottamatta – olisi yhä tunnustettava kalojen osalta IHN:stä ja VHS:stä vapaaksi manner- ja rannikkoalueeksi.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the EFTA Veterinary Committee assisting the EFTA Surveillance Authority,
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat EFTAn valvontaviranomaista avustavan EFTAn eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,
Norway, with the exception of the areas referred to in the Annex, is recognised as approved continental zone and as approved coastal zone for fish with regard to IHN and VHS.
Norja – liitteessä mainittuja alueita lukuun ottamatta – tunnustetaan kalojen osalta IHN:stä ja VHS:stä vapaaksi manner- ja rannikkoalueeksi.
The EFTA Surveillance Authority Decision No 302/08/COL of 21 May 2008 concerning the status of Norway with regard to infectious haematopoietic necrosis and viral haemorrhagic septicaemia is hereby repealed.
Kumotaan Norjan asemasta tarttuvan vertamuodostavan kudoksen kuolion ja virusperäisen verenvuotoseptikemian osalta 21 päivänä toukokuuta 2008 tehty EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 302/08/KOL.
This Decision shall enter into force on 5 January 2010.
Tämä päätös tulee voimaan 5 päivänä tammikuuta 2010.
Norway, with the exception of the Norwegian part of the catchment areas of Grense Jacobselv and Pasvik river and the rivers in between and the associated coastal region.
Norja lukuun ottamatta Vuoremijoen (Grense Jacobselv) ja Paatsjoen norjalaisia valuma-alueita sekä välissä olevia jokia ja niiden rannikkoalueita.
Norway, with the exception of:
Norja lukuun ottamatta seuraavia alueita:
The Norwegian part of the catchment areas of Grense Jacobselv and Pasvik river and the rivers in between and the associated coastal region.
Vuoremijoen ja Paatsjoen norjalaiset valuma-alueet sekä välissä olevat joet ja niiden rannikkoalueet.
Norway, with the exception of the coastal areas of Storfjorden (in the municipalities of Ørskog, Sykkylven, Stordal, Stranda and Norddal) delimited in the west by a line drawn between Røneset in Sykkylven municipality and Giljeneset in Ørskog municipality.
Storfjordenin rannikkoalueet (Ørskogin, Sykkylvenin, Stordalin, Strandan ja Norddalin kunnissa), joita rajaa lännessä Rønesetin (Sykkylvenin kunta) ja Giljenesetin (Ørskogin kunta) välille vedetty viiva.
East of the line of the entire fjord is excepted including the tidal line, landbased aquaculture farms that utilise seawater in the production and the landbases and quays of aquaculture farms in the fjord.
Myös koko vuonon itäpuoli on suljettu pois, mukaan luettuina vuorovesiraja, maalla sijaitsevat vesiviljelylaitokset, jotka hyödyntävät tuotannossaan merivettä, sekä vuonossa sijaitsevien vesiviljelylaitosten maalla sijaitsevat osat ja laiturit.
The parts of water catchment areas that have its estuary in the containment area and that have upward migration of anadromous fish, and any cultivation installation in the anadromous part of the water catchment are also excepted from recognition as approved zone.
Taudeista vapaiden alueiden joukosta suljetaan pois myös ne valuma-alueiden osat, joiden jokisuu sijaitsee rajoitusalueella ja joilla anadromiset kalalajit vaeltavat ylävirtaan, sekä kaikki valuma-alueiden anadromisissa osissa sijaitsevat viljelylaitokset.
No 34/10/COL
N:o 34/10/KOL,
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3] ,in particular to Article 24 and Article 5(2)(b) thereof,
ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta [3] ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,
Under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid.
Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.
Under Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement, if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the Authority considers it necessary.
Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.
The Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid were adopted on 19 January 1994 by the Authority [4].On 30 September 2009, the European Commission (hereinafter referred to as the Commission) published a Communication from the Commission — Community Guidelines for the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks [5].The Commission’s Communication is also of relevance for the European Economic Area.
Valvontaviranomainen hyväksyi valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt 19 päivänä tammikuuta 1994. [4]Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, antoi 30 päivänä syyskuuta 2009 tiedonannon ”Yhteisön suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä” [5].Komission tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.
Uniform application of the EEA State aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area.
Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.
According to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the Commission.
ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.
The Authority consulted the Commission, and the EFTA States by letters on the subject dated 22 January 2010 (Events No 543740, 543741 and 543742),
Valvontaviranomainen on kuullut komissiota ja EFTA-valtioita 22 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä (tapausnumerot 543740, 543741 ja 543742),
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new Chapter on the application of State aid rules in relation to rapid deployment of broadband networks.
Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin uusi luku valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä.
The new Chapter is contained in the Annex to this Decision.
Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union L 231, 3.9.1994, p. 1 and EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1, as amended (hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’).
Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), sellaisina kuin ne ovat muutettuina, jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’.
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines
Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen internetsivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.
OJ C 235, 30.9.2009, p. 7.
EUVL C 235, 30.9.2009, s. 7.
APPLICATION OF STATE AID RULES IN RELATION TO RAPID DEPLOYMENT OF BROADBAND NETWORKS [1]1.
VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN LAAJAKAISTAVERKKOJEN NOPEAN KÄYTTÖÖNOTON YHTEYDESSÄ [1]1.
Broadband connectivity is a key component for the development, adoption and use of information and communication technologies (hereinafter referred to as ‘ICT’) in the economy and in society.
Laajakaistayhteydet ovat avainasemassa tieto- ja viestintäteknologioiden kehittämisen, omaksumisen ja käytön kannalta taloudessa ja yhteiskunnassa.
Broadband is of strategic importance because of its ability to accelerate the contribution of these technologies to growth and innovation in all sectors of the economy and to social and territorial cohesion.
Laajakaistayhteydet ovat strategisesti merkityksellisiä, koska ne nopeuttavat näiden teknologioiden myötävaikutusta kasvuun ja innovointiin kaikilla talouden aloilla sekä edistävät sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.
In line with the Lisbon Strategy and subsequent communications [2] of the European Commission (hereinafter referred to as ‘the Commission’), the Authority also supports the widespread availability of broadband services for all European citizens.
Kuten Lissabonin strategiassa ja sen jälkeen annetuissa Euroopan komission, jäljempänä ”komissio”, tiedonannoissa [2] määrätään, myös valvontaviranomainen pyrkii aktiivisesti edistämään laajakaistapalvelujen saattamista kattavasti kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuville.
It should be recalled that in the ‘State aid Action Plan — Less and better targeted State aid: a roadmap for State aid reform 2005-2009’ [3], the Commission noted that State aid measures can, under certain conditions, be effective tools for achieving objectives of common interest.
Komissio totesi jo asiakirjassa ”Valtiontuen toimintasuunnitelma – Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009” [3], että valtiontukitoimenpiteet voivat tietyin edellytyksin olla tehokas väline yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
In particular State aid can correct market failures, thereby improving the efficient functioning of markets and enhancing competitiveness.
Valtiontuella voidaan erityisesti korjata markkinahäiriöitä, parantaa markkinoiden tehokasta toimintaa ja tehostaa kilpailukykyä.
Further, where markets provide efficient outcomes but these are deemed unsatisfactory from a cohesion policy point of view, State aid may be used to obtain a more desirable, equitable market outcome.
Kun markkinoilla saavutetaan tehokkaita tuloksia, jotka kuitenkin ovat epätyydyttäviä koheesiopolitiikan kannalta, valtiontukea voidaan käyttää suotavamman ja oikeudenmukaisemman markkinatilanteen saavuttamiseksi.
In particular, a well targeted state intervention in the broadband field can contribute to reducing the ‘digital divide’ [4] that sets apart areas or regions within a country where affordable and competitive broadband services are on offer and areas where such services are not.
Erityisesti hyvin suunnattu tukitoimenpide laajakaista-alalla voi osaltaan pienentää ”digitaalista kahtiajakoa” [4], joka erottaa toisistaan maan eri alueet sen mukaan, missä on tarjolla edullisia ja kilpailukykyisiä laajakaistapalveluja ja missä ei.
At the same time, it must be ensured that State aid does not crowd out market initiative in the broadband sector.
Samanaikaisesti on varmistettava, että valtiontuki ei syrjäytä markkinoiden aloitteita laajakaista-alalla.
If State aid for broadband were to be used in areas where market operators would normally choose to invest or have already invested, this could affect investments already made by broadband operators on market terms and might significantly undermine the incentives of market operators to invest in broadband in the first place.
Jos valtiontukea myönnetään laajakaistahankkeisiin alueilla, joilla markkinatoimijat tavanomaisissa olosuhteissa olisivat valmiita tekemään investointeja tai ovat jo tehneet niitä, tämä voisi vaikuttaa investointeihin, joita laajakaistaoperaattorit ovat jo tehneet markkinaehdoin, ja heikentää merkittävästi markkinatoimijoiden kannustimia investoida laajakaistaan.
In such cases, State aid to broadband might become counterproductive to the objective pursued.
Tällaisissa tapauksissa laajakaistalle myönnettävä valtiontuki voisi olla tavoitteen kannalta haitallista.
The primary objective of State aid control in the field of broadband is to ensure that State aid measures will result in a higher level of broadband coverage and penetration, or at a faster rate, than would occur without the aid, and to ensure that the positive effects of aid outweigh its negative effects in terms of distortion of competition.
Valtiontuen valvonnan ensisijaisena tavoitteena laajakaista-alalla on varmistaa, että valtiontukitoimenpiteet johtavat laajakaistayhteyksien laajempaan levinneisyyteen tai niiden leviämisen nopeutumiseen verrattuna tilanteeseen ilman tukitoimenpiteitä. Lisäksi on varmistettava, että tuen myönteiset vaikutukset ovat suurempia kuin kilpailun vääristymisenä ilmenevät kielteiset vaikutukset.
It should be recalled that the regulatory framework for electronic communications also deals with issues related to broadband access [5].
Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmässä käsitellään myös laajakaistayhteyksiin liittyviä kysymyksiä.
Thus, wholesale broadband markets are subject to ex ante regulation in all EFTA States [6].
Näin ollen tukkutason laajakaistamarkkinat ovat ennakkosääntelyn kohteena kaikissa EFTA-valtioissa.
In this regard, a number of initiatives that aim to address the new challenges that next generation access (hereinafter referred to as NGA) [7] networks raise from a regulatory point of view, in particular regarding access issues, have been undertaken [8].
Tästä aiheesta on jo laadittu useita aloitteita, joiden tavoitteena on vastata seuraavan sukupolven liityntäverkkojen (Next Generation Access, jäljempänä ”NGA”) [7] luomiin uusiin haasteisiin, jotka koskevat erityisesti verkon käyttöoikeuksiin liittyvää sääntelyä. [8]
The present Chapter outlines the Authority’s policy in applying the State aid rules of the EEA Agreement to measures that support the deployment of traditional broadband networks, based on the existing decision-making practice of the Commission (Section 2) and also address a number of issues relating to the assessment of measures aiming to encourage and support the rapid roll-out of NGA networks (Section 3).
Tässä luvussa esitellään lyhyesti, kuinka valvontaviranomainen soveltaa ETA-sopimuksen valtiontukisääntöjä toimenpiteisiin, joilla tuetaan perinteisten laajakaistaverkkojen käyttöönottoa komission päätöksentekokäytännön pohjalta (2 jakso). Lisäksi tässä luvussa käsitellään useita sellaisten tukitoimenpiteiden arviointiin liittyviä seikkoja, joiden tavoitteena on kannustaa ja edistää NGA-verkkojen nopeaa käyttöönottoa (3 jakso).
The Authority will apply the guidelines set out in this Chapter in the assessment of State aid to broadband, thereby increasing legal certainty and the transparency of its decision-making practice.
Valvontaviranomainen soveltaa tässä luvussa vahvistettuja suuntaviivoja arvioidessaan valtiontukea laajakaistalle. Tällä tavoin parannetaan oikeusvarmuutta ja valvontaviranomaisen päätöksentekokäytännön avoimuutta.
THE AUTHORITY’S POLICY ON STATE AID FOR BROADBAND PROJECTS
LAAJAKAISTAHANKKEILLE MYÖNNETTÄVÄÄ VALTIONTUKEA KOSKEVA VALVONTAVIRANOMAISEN POLITIIKKA
The application of the State aid rules
Valtiontukisääntöjen soveltaminen
In its decision-making practice, the Commission has taken an favourable view towards state measures for broadband deployment for rural and underserved areas, whilst being more critical for aid measures in areas where a broadband infrastructure already exists and competition takes place.
Komissio on päätöksissään suhtautunut myönteisesti tukitoimenpiteisiin, joilla pyritään edistämään laajakaistan käyttöönottoa maaseudulla ja sellaisilla alueilla, joilla laajakaistayhteyksien saatavuus on alhainen. Sen sijaan komissio on suhtautunut kriittisemmin tukitoimenpiteisiin alueilla, joilla jo on laajakaistainfrastruktuuria ja joilla esiintyy kilpailua.
Where state intervention to support broadband deployment satisfied the conditions of State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter referred to as TFEU), corresponding to Article 61(1) of the EEA Agreement, its compatibility has been assessed so far by the Commission mainly under Article 107(3) of TFEU, corresponding to Article 61(3) of the EEA Agreement.
Kun valtion toimenpiteet laajakaistan käyttöönoton edistämiseksi ovat täyttäneet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklan 1 kohdassa (vastaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohtaa) tarkoitetut valtiontukea koskevat edellytykset, komissio on arvioinut toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille pääasiallisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan (vastaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohtaa) nojalla.
The Commission’s State aid policy towards state measures to support broadband network deployments can be summarised in Sections 2.2 and 2.3 below.
Seuraavissa 2.2 ja 2.3 jaksossa kuvaillaan lyhyesti, kuinka komissio soveltaa valtiontukisääntöjä laajakaistaverkkojen käyttöönottoa tukeviin valtion toimenpiteisiin.
Article 61(1) of the EEA Agreement: Presence of aid
ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta: tuen olemassaolo
According to Article 61(1) of the EEA Agreement, ‘any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.
ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan”.
It follows that in order for a measure to qualify as State aid, the following cumulative conditions have to be met:
Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien kumulatiivisten edellytysten täyttymistä:
the measure has to be granted out of state resources;
tuki on myönnetty valtion varoista;
it has to confer an economic advantage to undertakings;
siitä on taloudellista etua yrityksille;
the advantage has to be selective and distort or threaten to distort competition;
etu on valikoiva ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua;
the measure has to affect intra-EEA trade.
toimenpide vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan.
Public support for broadband projects often involves the presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [9].
Julkiseen tukeen laajakaistahankkeille sisältyy usein ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. [9]
First, the measures typically involve state resources (for instance, where the state supports broadband projects through subsidies, tax rebates or other types of preferential financing conditions) [10].
Ensinnäkin tukitoimenpiteisiin sisältyy tavallisesti valtion varoja (esimerkiksi kun valtio tukee laajakaistahankkeita avustuksilla, veronalennuksilla tai muuntyyppisillä suotuisilla rahoitusehdoilla). [10]