natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The report concludes that for the years 1999 and 2002, the costs of AS Sporveisbussene were at the level of, or below, the costs of a typical well run and adequately equipped provider of scheduled bus transport services in Norway [70].
Norjan viranomaiset tilasivat sen riippumattomalta konsultilta Asplan Viak AS:ltä, jäljempänä ’Asplan Viakin raportti’ [69]. Asplan Viak AS vertasi raportissa AS Sporveisbussene -yrityksen kustannuksia muiden säännöllisen linja-autoliikenteen tarjoajien kustannuksiin Norjassa. Raportissa todetaan, että AS Sporveisbussene -yrityksen kustannukset olivat vuonna 1999 ja 2002 samantasoiset kuin tyypillisellä hyvin johdetulla ja riittävillä kuljetusvälineillä varustetulla säännöllisen linja-autoliikenteen tarjoajalla Norjassa tai näiden kustannusten alapuolella [70].
The Norwegian authorities have provided the Authority with information about the financial viability of the commercial bus operations.
Norjan viranomaiset ovat toimittaneet valvontaviranomaiselle tietoja kaupallisen linja-autoliikenteen toiminnan taloudellisesta kannattavuudesta.
Legal arguments
Oikeudelliset näkökohdat
A scheme
Tukiohjelma
The Norwegian authorities maintain that the financing of local scheduled bus transport in Oslo has been carried out on the basis of an aid scheme based on the CTA and the CTR.
Norjan viranomaisten mukaan säännöllisen paikallisen linja-autoliikenteen rahoittaminen on toteutettu liikennelakiin ja liikenneasetukseen perustuvan tukiohjelman perusteella.
They firstly stress that the purpose for which grants under Article 22 CTA can be given is clearly defined – compensation can only be awarded to cover the loss incurred on operating scheduled transport services that the county commissions.
Viranomaiset korostavat, että tavoite, johon tukia voidaan myöntää liikennelain 22 §:n nojalla, on selkeästi määritelty: korvausta voidaan myöntää ainoastaan kattamaan läänin tilaamien säännöllisten liikennepalvelujen toteuttamisesta aiheutuneet tappiot.
In that regard, the Norwegian authorities argue that the measure at hand differs from the Finnish measure assessed by the European Commission in Åland Industrihus [71].
Norjan viranomaiset esittävät tältä osin, että tämä toimenpide poikkeaa Suomen toteuttamasta toimenpiteestä, jota komissio on arvioinut asiassa Åland Industrihus [71].
Secondly, they stress that the discretion of Oslo Municipality in calculating the public service compensation is limited by the national guidelines under the CTR.
Toiseksi ne korostavat, että julkisesta palvelusta myönnettävään korvaukseen liittyvää Oslon kaupungin toimintavapautta rajoittavat liikenneasetuksen mukaiset kansalliset ohjesäännöt.
The Norwegian authorities’ reasoning is that this limitation of county discretion by the government supports the conclusion that the compensation is granted on the basis of an aid scheme.
Norjan viranomaiset esittivät perusteluksi, että hallituksen rajoittama läänin toimintavapaus tukee päätelmää, että korvaus on myönnetty tukiohjelman perusteella.
The compensation to a large extent stems from State (as opposed to county) funds, and the Ministry of Transport (i) has the power to give guidelines on the content and publication of route schedules, (ii) has the power to approve tariffs, (iii) sets national rebates, (iv) can give guidelines for the use of ticketing systems, and (v) has the authority to approve general terms and conditions for scheduled transport.
Korvaus on suurelta osin peräisin valtion varoista (eikä läänin varoista) ja liikenneministeriöllä i) on toimivalta antaa ohjeita reittiaikataulujen sisällöstä ja julkaisemisesta, ii) sillä on toimivalta hyväksyä tariffit, iii) se asettaa kansalliset alennukset, iv) se antaa ohjeet lippujärjestelmien käyttämiseksi, ja v) sillä on valtuudet hyväksyä säännölliseen liikenteeseen sovellettavat yleiset ehdot.
Finally they argue that the consistent administrative practice in Oslo demonstrates that the aid has been disbursed on the basis of a scheme.
Lopuksi viranomaiset väittävät, että Oslossa johdonmukaisesti sovellettu hallinnollinen käytäntö osoittaa, että tuki on maksettu tukiohjelman perusteella.
The quality bonus/malus system
Laatua koskeva bonusjärjestelmä
The Norwegian authorities argue that the quality bonus/malus system is part of the general public service compensation for the provision of local scheduled bus transport in Oslo, and that consequently, it is an integrated part of the aid scheme.
Norjan viranomaiset väittävät, että laatua koskeva bonusjärjestelmä on osa yleistä julkisen palvelun korvausta paikallisen säännöllisen linja-autoliikenteen tarjoamiseksi Oslossa ja että se on tästä syystä kiinteä osa tukiohjelmaa.
They add that the bonus payment of 2004 amounted to NOK 3,9 million, which represents 0,8 % of the revenue of AS Sporveisbussene that year (NOK 483,5 million).
Viranomaiset toteavat lisäksi, että vuonna 2004 maksettu bonus oli 3,9 miljoonaa Norjan kruunua, mikä on 0,8 prosenttia AS Sporveisbussene -yrityksen tuloista kyseisenä vuonna (483,5 miljoonaa Norjan kruunua).
It is additionally argued that this, in any event, represents a part of the reasonable profit on the hand of AS Sporveisbussene.
Lisäksi ne esittävät, että tämä järjestelmä on joka tapauksessa osa AS Sporveisbussene -yrityksen kohtuullista voittoa.
Allocation of common costs and intra-group services
Yhteisten kulujen ja konsernin sisäisten palvelujen jakaminen
The Authority understands that, on the basis of the information provided, the Norwegian authorities claim that there is no state aid involved as regards the allocation of common costs and the payment of intra-group services, given that the transactions between the companies of the group and to a lesser extent between companies of the group and AS Oslo Sporveier are based on normal commercial terms and principles.
Valvontaviranomainen ymmärtää annettujen tietojen perusteella Norjan viranomaisten esittävän, että valtiontukea ei ole myönnetty yhteisten kustannusten ja konsernin sisäisten palvelujen jakamista varten, koska konsernin yritysten ja vähäisemmässä määrin konsernin yritysten ja AS Oslo Sporveier -yrityksen väliset liiketoimet perustuvat tavanomaisiin kaupallisiin ehtoihin ja periaatteisiin.
Commercial activities capital injection
Kaupallista toimintaa varten tehty pääomasijoitus
The Norwegian authorities argue that the approximate NOK 430300 part of the 2004 capital injection that went to cover the pension costs related to purely commercial activities outside the public service remit (the commercial activities capital injection), does not represent state aid, but rather an investment on market terms in accordance with the market economy investor principle (“MEIP”).
Norjan viranomaiset väittävät, että noin 430300 Norjan kruunun osuus vuonna 2004 tehdystä pääomasijoituksesta käytettiin eläkemenojen kattamiseksi ja joka se pelkästään kaupalliseen toimintaan julkisen palvelun tehtävän ulkopuolella (kaupallista toimintaa varten tehty pääomasijoitus). Viranomaisten mukaan kyseessä ei ole valtiontuki vaan markkinaehtojen mukainen investointi, joka tehtiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.
On this basis, and with reference to the market economy investor test as drawn up by the Authority in the opening decision [73], the Norwegian authorities argue that the commercial activities capital injection was globally more profitable than liquidating the company and investing the same amount elsewhere, given the high costs involved in such liquidation that would well exceed the cost of the capital injection.
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toteutettu markkinataloussijoittajaa koskeva testi [73] Norjan viranomaiset väittävät, että kaupallista toimintaa varten tehty pääomasijoitus oli yleisesti kannattavampi kuin yrityksen likvidointi ja saman määrän sijoittaminen muualle. Tämä johtuu likvidoinnista aiheutuvista korkeista kustannuksista, jotka ylittäisivät selvästi pääomasijoituksen kustannukset.
In their observations to the opening decision, the Norwegian authorities furthermore explain that both the employees engaged with the public service activities and the ones engaged with the commercial activities were employed in the same legal entity and were members of the same pension fund.
Norjan viranomaiset selvittivät menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa lisäksi, että julkisen palvelun toimintaan samoin kuin kaupalliseen toimintaan osallistuvat työntekijät työskentelevät saman oikeushenkilön puitteissa ja ovat saman eläkerahaston jäseniä.
Also, under Norwegian law, it is not allowed to exclude certain members of a pension fund when covering the deficit in that fund.
Lisäksi Norjan lain mukaan ei ole sallittua, että eläkerahaston tietyt jäsenet suljetaan rahaston ulkopuolelle, kun sen rahoitusvaje katetaan.
According to the Norwegian authorities, this substantiates that a private investor in the same situation would have had to implement the same capital increase.
Norjan viranomaisten mukaan tämä merkitsee, että samassa tilanteessa olevan yksityisen sijoittajan olisi pitänyt toteuttaa samanlainen pääomankorotus.
The Norwegian authorities furthermore argue that the capital injection for the commercial activities does not constitute state aid as it falls below the de minimis threshold.
Norjan viranomaiset totesivat lisäksi, että kaupallista toimintaa varten tehty pääomasijoitus ei ollut valtiontukea, sillä se jäi vähämerkityksistä tukea koskevan kynnysarvon alapuolelle.
Taxation of the Oslo Sporveier Group
Oslo Sporveier -konsernin verottaminen
It is inferred from the comments submitted by the Norwegian authorities that the group contribution rules exclude any state aid, due to the fact that these rules apply to all companies that have their residence in Norway and aim to achieve tax consolidation within the group.
Norjan viranomaisten esittämistä huomautuksista voidaan päätellä, että valtiontuki estetään konserniavustusta koskevissa säännöissä, koska näitä sääntöjä sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joiden kotipaikka on Norjassa, ja niillä pyritään konsernin verokonsolidoinnin toteuttamiseen.
Compatible aid
ETA-sopimuksen mukainen tuki
The Norwegian authorities argue that the compensation granted for the provision of the public service has not led to overcompensation and is therefore compatible under Article 49 of the EEA Agreement.
Norjan viranomaiset väittävät, että julkisista palveluista suoritettu korvaus ei ole johtanut liiallisiin korvauksiin ja on sen vuoksi ETA-sopimuksen 49 artiklan mukainen.
The Authority received comments from two interested parties, the complainant (Konkurrenten.no AS) and Risdal Touring AS, a sister company of the complainant.
Valvontaviranomainen sai huomautuksia kahdelta asianomaiselta osapuolelta, kantelijalta (Konkurrenten.no AS) ja kantelijan sisaryritykseltä Risdal Touring AS:ltä.
The complainant refers to a series of documents submitted to the Authority and the EFTA Court in which it has explained its position on the case at hand.
Kantelija viittaa useaan valvontaviranomaiselle ja EFTAn tuomioistuimelle toimitettuun asiakirjaan, jossa se on selvittänyt kantaansa tässä asiassa.
The complainant objects to the Authority, (i) relying almost exclusively on information provided by the Norwegian authorities, provided in an informal manner, (ii) separating the measures identified by the complainant in two different cases, and (iii) allegedly rejecting the complainant public access to the case file.
Kantelija vastustaa, että valvontaviranomainen i) on riippuvainen lähes pelkästään Norjan viranomaisten toimittamista tiedoista, jotka on toimitettu epävirallisesti, ii) erottaa kantelijan esittämät toimenpiteet kahdeksi eri tapaukseksi ja että se iii) ilmeisesti estää kantelijaa tutustumasta vapaasti asiaa koskeviin asiakirjoihin.
The complainant calls into question the Authority’s willingness to conduct an impartial and exhaustive investigation.
Kantelija asettaa kyseenalaiseksi valvontaviranomaisen valmiuden toteuttaa puolueeton ja kattava tutkinta.
Risdal Touring AS is part of the same corporate group as the complainant.
Risdal Touring AS kuuluu kantelijan kanssa samaan yritysryhmään.
It accedes to the concerns raised by the complainant.
Se yhtyy kantelijan esittämiin huolenaiheisiin.
In particular, the company expresses its regret concerning the Authority’s alleged decision to deny public access to the case file and the length of the proceedings in the case at hand.
Yritys on erityisen pahoillaan valvontaviranomaisen väitetystä päätöksestä kieltää asiaa koskevien asiakirjojen julkinen saatavuus sekä asiaa koskevan menettelyn kestosta.
The company stresses that these circumstances call into question the Authority’s ability and willingness to conduct an impartial and exhaustive investigation.
Yritys korostaa, että nämä olosuhteet asettavat kyseenalaiseksi valvontaviranomaisen kyvyn ja valmiuden toteuttaa puolueeton ja kattava tutkinta.
Firstly, the Authority assesses whether the group taxation measure involves state aid.
Valvontaviranomainen arvioi ensinnäkin, onko konserniverotusta koskevassa toimenpiteessä kyse valtiontuesta.
Secondly, the Authority assesses the state aid nature of the commercial activities capital injection.
Toiseksi valvontaviranomainen arvioi, onko kaupallista toimintaa varten tehdyssä pääomasijoituksessa kyse valtiontuesta.
As explained above, this is a part of a larger measure (the 2004 capital injection that was injected to remedy the underfunding of the pension accounts).
Kuten edellä mainittiin, tämä on osa laajempaa toimenpidettä (vuonna 2004 tehtyä pääomasijoitusta, jolla pyrittiin korjaamaan eläkerahastojen pääomavajetta).
However, in contrast to the rest of the 2004 capital injection, the commercial activities capital injection went to cover non-public service costs, namely the underfunding of the pension accounts of the employees in the commercial arm of AS Sporveisbussene.
Kuitenkin toisin kuin vuonna 2004 tehdyn pääomasijoituksen toisessa osassa, kaupallista toimintaa varten tehdyllä pääomasijoituksella katettiin muita kuin julkisen palvelun kustannuksia, eli AS Sporveisbussenen kaupallisen osan työntekijöiden eläkerahastojen rahoitusvaje.
For the purposes of assessing the state aid nature of both parts of the 2004 capital injection, a distinction needs to be drawn between them, given the different legal bases they have to be assessed on.
Kun arvioidaan valtiotuen käyttöä vuoden 2004 pääomasijoituksen kummankin osan suhteen, niiden välillä on tehtävä ero, koska niitä on arvioitava erilaisten oikeusperustojen pohjalta.
Thus, whilst public service compensation measures are assessed on the basis of the principles drawn up by the European Court of Justice (the “Court of Justice”) in the Altmark judgment [74], the assessment of measures that do not constitute public service compensation is not based on those principles.
Vaikka julkiseen palveluun liittyviä korvaustoimia siis arvioidaan Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’tuomioistuin’, asiassa Altmark antaman tuomion [74] periaatteiden mukaisesti, näitä periaatteita ei sovelleta sellaisten toimenpiteiden arviointiin, jotka eivät ole julkiseen palveluun liittyviä korvaustoimia.
Thirdly, the Authority assesses whether the annual compensation and the public service capital injection constitute state aid.
Kolmanneksi valvontaviranomainen arvioi, ovatko vuosittainen korvaus ja julkista palvelua varten tehty pääomasijoitus valtiontukea.
The complainant has argued that AS Oslo Sporveier’s negative tax position has been used to reduce the tax burden on AS Sporveisbussene.
Kantelijan mukaan AS Oslo Sporveierin negatiivista verotusasemaa oli käytetty vähentämään AS Sporveisbussene -yrityksen verorasitusta.
It appears to the Authority that the complainant refers to the taxation rules regarding contributions between companies belonging to the same corporate group (“group contributions”).
Valvontaviranomainen päättelee, että kantelija viittaa verosäännöksiin, jotka koskevat samaan konserniin kuuluvien yritysten välisiä maksuja (konserniavustuksia).
The Authority observes that these rules are applicable to AS Oslo Sporveier and AS Sporveisbussene, as the latter is a wholly-owned subsidiary of the former.
Valvontaviranomainen panee merkille, että näitä sääntöjä sovelletaan yrityksiin AS Oslo Sporveier ja AS Sporveisbussene, koska AS Sporveisbussene on AS Oslo Sporveier -yrityksen kokonaan omistama tytäryritys.
Thus, AS Oslo Sporveier or any of its subsidiaries could in principle offset taxable profits by distributing contributions within the group.
Näin ollen AS Oslo Sporveier tai mikä tahansa sen tytäryrityksistä voi periaatteessa tasoittaa verotettavat voittonsa jakamalla konserniavustuksia konsernin sisällä.
The Authority points out that the complainant seems to have taken issue with what appears to be an application of the general Norwegian rules on corporate taxation.
Valvontaviranomainen huomauttaa, että kantelija näyttää olevan eri mieltä kysymyksestä, joka liittyy Norjan yleisten yritysverotussääntöjen soveltamiseen.
The Authority notes that the complainant has neither alleged, nor submitted any information sustaining that the relevant tax rules are drafted in a manner which could lead to state aid being granted to specific companies.
Valvontaviranomainen panee merkille, että kantelija ei ole esittänyt väitettä tai toimittanut tietoja sen osoittamiseksi, että asiaa koskevat verosäännöt laaditaan tavalla, joka voi johtaa valtiontuen myöntämiseen tietyille yrityksille.
According to established case law, in order to determine whether a measure is selective, it is appropriate to examine whether, within the context of a particular legal system, that measure confers an advantage to certain undertakings in comparison with others that are in a comparable legal and factual situation [75].
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sen selvittämiseksi, onko toimenpide valikoiva, on asianmukaista tarkastella, koituuko toimenpiteestä tietyn lainsäädännöllisen järjestelmän puitteissa etua tietyille yrityksille muihin vastaavanlaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleviin yrityksiin verrattuna [75].
It may thus be the case that a particular national taxation system does not involve state aid even though is does not correspond to the general system of corporate taxation in a given EEA State.
On siis mahdollista, että tietyssä kansallisessa verojärjestelmässä ei ole kyse valtiontuesta, vaikka tilanne ei vastaa kyseisen ETA-valtion yritysverotusta koskevaa yleistä järjestelmää.
With respect to the contributions concerned, companies within a group are not in a legal and factual situation comparable to that of companies outside a group.
Kun kyseessä ovat konserniavustukset, konserniin kuuluvat yritykset eivät ole oikeudellisesti ja tosiasiallisesti rinnastettavissa konsernin ulkopuolisiin yrityksiin.
When a parent company grants a contribution to a subsidiary and thereby reduces its taxable income, this contribution does not aim to maximise profits for one party at the expense of the other but merely allows for similar tax treatment, as that of a single company that operates several businesses, and ensures tax neutrality between the companies organised as a group and the single company operating several businesses.
Kun emoyhtiö myöntää konserniavustuksen tytäryhtiölle ja siten pienentää omaa verotettavaa tuloaan, tarkoituksena ei ole yhden osapuolen voiton maksimointi toisen kustannuksella. Tällä pelkästään tehdään mahdolliseksi samanlainen verokohtelu useita liikeyrityksiä hoitavan yhden yrityksen kanssa sekä varmistetaan verotuksen tasapuolisuus konserniksi järjestettyjen yritysten ja useita liikeyrityksiä hoitavan yhden yrityksen välillä.
As underlined at section 3.1 of the Authority’s Guidelines on the application of state aid rules to measures relating to direct business taxation, state aid rules do not restrict the power of EFTA States to decide on the economic policy which they consider most appropriate and, in particular, to spread the tax burden as they see fit across the different factors of production.
Kuten valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annettujen valvontaviranomaisen suuntaviivojen 3.1 jaksossa todetaan, valtiontukisäännöillä ei rajoiteta EFTA-valtioiden toimivaltaa päättää asianmukaisimpana pitämästään talouspolitiikasta eikä etenkään verorasituksen jakamisesta sopivimmaksi katsomallaan tavalla eri tuotannontekijöiden kesken.
The Authority agrees with the Norwegian authorities that the measure is genuinely open to any undertaking resident in Norway that is subject to corporate income tax, including thus foreign companies with subsidiaries in Norway.
Valvontaviranomainen on samaa mieltä Norjan viranomaisten kanssa siitä, että toimenpide on aidosti avoin kaikille Norjaan sijoittautuneille yrityksille, jotka ovat velvollisia suorittamaan yhteisöveroa, mukaan lukien siten ulkomaiset yritykset, joilla on tytäryrityksiä Norjassa.
The statutory capital requirement for the establishment of a limited liability company, namely NOK 100000 during the period of investigation, allowed an individual company to create a second company in Norway, and hence a group.
Lakisääteinen pääomavaatimus osakeyhtiöiden perustamisesta (100000 Norjan kruunua tutkintajakson aikana) antoi yksittäiselle yritykselle mahdollisuuden perustaa Norjaan toinen yritys eli siten konserni.
As a result, the formation of a group could have been made by an individual company without requiring significant capital resources.
Tästä syystä yksittäinen yritys voi perustaa konsernin ilman merkittäviä pääomavaroja.
The scope of potential beneficiaries of such a scheme is thus broad; and its purpose is to ensure similar tax treatment regardless of company size or structure.
Toimijoiden mahdollisuus hyötyä tällaisesta järjestelmästä on siten laaja. Järjestelmän tavoite on varmistaa samanlainen verokohtelu yrityksen koosta tai rakenteesta riippumatta.
In view of the above, the Authority considers that the offsetting of taxable income by making a group contribution would not confer an economic advantage on AS Sporveisbussene when it, as a condition for benefitting from the tax deduction, was obliged to make the contribution to another company in the group, and at the same amount as the tax base reduction obtained in this manner.
Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että verotettavan tulon tasaaminen konserniavustuksen avulla ei tarjoa taloudellista etua AS Sporveisbussene -yritykselle, koska verovähennyksen ehtona on velvollisuus siirtää toiselle konserniin kuuluvalle yritykselle varoja sama määrä kuin tällä tavalla saatu veropohjan alennus.
Thus, this tax treatment does not constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Näin ollen tässä verotuskohtelussa ei ole kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.
The commercial activities capital injection
Kaupallista toimintaa varten tehty pääomasijoitus
As set out above approximately NOK 430300 of the 2004 capital injection appears to have been related to underfunding of pension accounts in the tour bus division.
Kuten edellä todettiin, noin 430300 Norjan kruunua vuonna 2004 tehdyn pääomasijoituksen kokonaismäärästä vaikutti liittyvän matkailulinja-autopalvelun eläkevastuiden rahoitusvajeeseen.
As this part of the injected capital does not relate to public service cost, it is not assessed on the basis of Altmark.
Koska tämä osa pääomasijoituksesta ei liity julkisen palvelun kustannuksiin, sitä ei arvioida Altmark-tuomion perusteella.
In addition, Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of December 2006 on the application of Articles 87 (now 107 TFEU) and 88 (now 108 TFEU) of the EC Treaty to de minimis aid is not applicable in this particular case [76].
Lisäksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (nykyisin SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla) soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annettua komission asetusta (EY) N:o 1998/2006 ei sovelleta tässä nimenomaisessa tapauksessa [76].