natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to the Authority’s Decision No 185/06/COL to initiate the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund [8],
ottaa huomioon valvontaviranomaisen päätöksen N:o 185/06/KOL [8] Islannin asuntorahoitusrahastoa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions and having regard to their comments,
on mainittujen määräysten ja säännösten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
By letter of 20 November 2003 from the Icelandic Mission to the European Union, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance of the same date, both received and registered by the Authority on 25 November 2003 (Doc No 03-8227 A, now Event No 255584), the Icelandic authorities notified, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3, an increase of the maximum level of lending by the Icelandic Housing Financing Fund (hereinafter referred to as the HFF) up to 90 % of the purchase price of housing.
Islannin viranomaiset ilmoittivat 20 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, jolla Islannin edustusto Euroopan unionissa toimitti eteenpäin Islannin valtiovarainministeriön samana päivänä päivätyn kirjeen (valvontaviranomainen vastaanotti molemmat kirjeet ja kirjasi ne saapuneeksi 25 päivänä marraskuuta 2003, asiakirja nro 03-8227 A, tällä hetkellä tapahtuma nro 255584), pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti Islannin asuntorahoitusrahaston enimmäislainamäärän korottamisesta 90 prosenttiin asunnon ostohinnasta.
On 11 August 2004, the Authority adopted Decision No 213/04/COL.
EFTAn valvontaviranomainen teki 11 päivänä elokuuta 2004 päätöksen N:o 213/04/KOL.
In this Decision the Authority found, without initiating the formal investigation procedure, that the Icelandic legislation pertaining to HFF entailed aid to HFF, but that this aid was compatible with the state aid rules read in conjunction with Article 59(2) of the EEA Agreement.
Valvontaviranomainen ei aloittanut päätöksellään muodollista tutkintamenettelyä vaan totesi, että asuntorahoitusrahastoa koskevassa Islannin lainsäädännössä säädettiin asuntorahoitusrahastolle myönnettävästä tuesta, joka oli kuitenkin valtiontukisääntöjen ja ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaista.
This Decision was challenged before the EFTA Court by an application of the Bankers’ and Securities’ Dealers Association of Iceland; an association which has since merged with other financial and insurance associations, and which is now active under the name Icelandic Financial Services Association (hereinafter referred to as SFF).
Islannin pankkien ja arvopaperinvälittäjien yhdistys haki EFTAn tuomioistuimelta muutosta päätökseen. Kyseinen yhdistys sulautui sittemmin toisiin rahoitus- ja vakuutusalan yhdistyksiin ja toimii nykyään Islannin rahoituspalveluyhdistyksen nimellä.
By the judgment of 7 April 2006 in case E-9/04, the EFTA Court sustained the application and annulled the Authority’s Decision No 213/04/COL.
EFTAn tuomioistuin hyväksyi muutoksenhakukanteen ja kumosi valvontaviranomaisen päätöksen N:o 213/04/KOL 7 päivänä huhtikuuta 2006 antamallaan tuomiolla asiassa E-9/04.
As the Authority, on the basis of the information available to it, came to the preliminary conclusion that the contested aid measures constituted new aid, it adopted, on 21 June 2006, Decision No 185/06/COL to initiate the formal investigation procedure with regard to the HFF system.
Koska valvontaviranomainen totesi käytettävissään olevien tietojen perusteella alustavasti, että kiistanalaisissa tukitoimenpiteissä oli kyse uudesta tuesta, se teki 21 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen N:o 185/06/KOL asuntorahoitusrahastojärjestelmää koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta.
The Authority sent this Decision to the Icelandic authorities by letter dated 21 June 2006 (Event No 377864).
Valvontaviranomainen lähetti päätöksen Islannin viranomaisille 21 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 377864).
Decision No 185/06/COL was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [9].
Päätös N:o 185/06/KOL julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa [9].
The Authority called on interested parties to submit their comments on this Decision.
Valvontaviranomainen kehotti samalla asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa päätöksestä.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 20 November 2006, received and registered by the Authority on 21 November 2006, the Authority received comments on the Decision from the Icelandic authorities (Event No 399173).
Valvontaviranomainen vastaanotti Islannin viranomaisilta päätöstä koskevia huomautuksia 20 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä Islannin EU-edustuston kirjeellä, jonka valvontaviranomainen kirjasi saapuneeksi 21 päivänä marraskuuta 2006 (tapahtuma nro 399173).
By way of a letter dated 24 November 2006 (Event No 399801), the Authority forwarded the comments made by Icelandic authorities to the SFF and invited SFF to make observations on the forwarded submission.
Valvontaviranomainen toimitti Islannin viranomaisten esittämät huomautukset 24 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 399801) edelleen Islannin rahoituspalveluyhdistykselle ja kehotti sitä ottamaan kantaa niihin.
The Authority received further comments from the Icelandic authorities in a letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 3 January 2007, received and registered by the Authority on 4 January 2007 (Event No 405009).
Valvontaviranomainen sai Islannin viranomaisilta lisähuomautuksia 3 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä Islannin EU-edustuston kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 4 päivänä tammikuuta 2007 (tapahtuma nro 405009).
By letter dated 31 January 2007, received and registered by the Authority on 2 February 2007 (Event No 408361), the SFF responded to the Authority’s letter dated 24 November 2006, and this response was forwarded to the Icelandic authorities on 5 February 2007 (Event No 408509).
Islannin rahoituspalveluyhdistys vastasi 24 päivänä marraskuuta 2006 päivättyyn valvontaviranomaisen kirjeeseen 31 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 2 päivänä helmikuuta 2007 (tapahtuma nro 408361). Valvontaviranomainen toimitti kirjeen 5 päivänä helmikuuta 2007 edelleen Islannin viranomaisille (tapahtuma nro 408509).
By letter dated 28 February 2007, received and registered by the Authority on 1 March 2007 (Event No 411962), the SFF commented on the Authority’s Decision No 185/06/COL.
Islannin rahoituspalveluyhdistys otti kantaa valvontaviranomaisen päätökseen N:o 185/06/KOL 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 1 päivänä maaliskuuta 2007 (tapahtuma nro 411962).
The Authority forwarded this submission to the Icelandic authorities for comments by a letter dated 5 March 2007 (Event No 412290).
Valvontaviranomainen lähetti kirjeen edelleen Islannin viranomaisille 5 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 412290).
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 5 March 2007, received and registered by the Authority on 9 March 2007 (Event No 412950), the Icelandic authorities responded to the comments made by the SFF on 31 January 2007.
Islannin viranomaiset vastasivat rahoituspalveluyhdistyksen 31 päivänä tammikuuta 2007 esittämään kannanottoon 5 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä Islannin EU-edustuston kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 9 päivänä maaliskuuta 2007 (tapahtuma nro 412950).
By letter dated 4 April 2007 (Event No 415881), the Authority requested certain clarifications from the Icelandic authorities.
Valvontaviranomainen pyysi 4 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 415881) Islannin viranomaisilta joitakin tarkennuksia.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 30 April 2007, received and registered by the Authority 30 April 2007 (Event No 419451), the Icelandic authorities responded to the Authority’s letter dated 5 March 2007.
Islannin viranomaiset vastasivat 5 päivänä maaliskuuta 2007 päivättyyn valvontaviranomaisen kirjeeseen 30 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä Islannin EU-edustuston kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 30 päivänä huhtikuuta 2007 (tapahtuma nro 419451).
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 14 June 2007, received and registered by the Authority 14 June 2007 (Event No 425255), the Icelandic authorities replied to the letter from the Authority dated 4 April 2007.
Islannin viranomaiset vastasivat 4 päivänä huhtikuuta 2007 päivättyyn valvontaviranomaisen kirjeeseen 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä Islannin EU-edustuston kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 14 päivänä kesäkuuta 2007 (tapahtuma nro 425255).
Further information was provided by the representatives of the Icelandic authorities by means of an e-mail on 21 August 2007 (Event No 435379).
Islannin viranomaisten edustajat toimittivat lisätietoja sähköpostitse 21 päivänä elokuuta 2007 (tapahtuma nro 435379).
By letter dated 28 September 2007 (Event No 442805), the Authority requested additional information from the Icelandic authorities regarding state guarantees under Icelandic law.
Valvontaviranomainen pyysi 28 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 442805) Islannin viranomaisilta lisätietoja Islannin lainsäädännön mukaisista valtiontakauksista.
By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 24 October 2007, received and registered by the Authority 25 October 2007 (Event No 448739), the Icelandic authorities responded to this request.
Islannin viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 24 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä Islannin EU-edustuston kirjeellä, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi 25 päivänä lokakuuta 2007 (tapahtuma nro 448739).
The case was further subject to discussions between the representatives of the Authority and the Icelandic Government in several meetings, the last one being the package meeting on 29 October 2007 in Reykjavik.
Valvontaviranomaisen ja Islannin hallituksen edustajat kävivät asiasta jatkokeskusteluja useissa kokouksissa, joista viimeinen oli Reykjavikissa 29 päivänä lokakuuta 2007 pidetty pakettikokous.
By e-mail dated 27 November 2007, the legal representatives of the SFF submitted additional information regarding the HFF investigation (Event No 454226).
Rahoituspalveluyhdistyksen lailliset edustajat toimittivat 27 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä sähköpostiviestillä (tapahtuma nro 454226) lisätietoja asuntorahoitusrahastoa koskevasta tutkinnasta.
The case was discussed with the complainant in a meeting on 6 March 2008 following which the complainant made a further submission dated 28 March 2008 (Event No 471552).
Asiasta keskusteltiin kantelijan kanssa 6 päivänä maaliskuuta 2008 pidetyssä kokouksessa, jonka jälkeen kantelija esitti 28 päivänä maaliskuuta 2008 lisähuomautuksia (tapahtuma nro 471552).
The Icelandic Government submitted its observations on this latest submission of the complainant by a letter of 15 April 2008 (Event No 473576).
Islannin hallitus otti kantaa kantelijan lisähuomautuksiin 15 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 473576).
BACKGROUND FOR THE ICELANDIC RULES RELATING TO HOUSING SECTOR
TAUSTATIETOJA ISLANNISSA VOIMASSA OLEVISTA ASUNTOALAA KOSKEVISTA SÄÄNNÖISTÄ
In the following section the Authority will describe the situation under Icelandic law as regards the housing system.
Tässä jaksossa valvontaviranomainen kuvailee tilannetta Islannin lainsäädännön mukaisessa asuntojärjestelmässä.
The description will cover the law as it stood at the time of the entry into force of the EEA Agreement and outline legislative changes where those have been enacted at a later point in time.
Kuvauksessa tarkastellaan ETA-sopimuksen voimaantulon aikaan voimassa ollutta lainsäädäntöä ja siihen myöhemmin tehtyjä muutoksia.
In Section 3 there will be a description of the legal basis under Icelandic law for each of the potential state aid elements identified in Decision No 185/06/COL opening the formal investigation procedure.
Jaksossa 3 kuvaillaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä N:o 185/06/KOL esille otettujen mahdollisten valtiontukien oikeusperustaa Islannin lainsäädännön nojalla.
The legal provisions in force at the time of the entry into force of the EEA Agreement, as well as legislative changes will be discussed.
Jaksossa 3 tarkastellaan myös ETA-sopimuksen voimaantulon aikaan voimassa olleita säännöksiä ja lainsäädäntömuutoksia.
THE HOUSING SYSTEM
ASUNTOJÄRJESTELMÄ
For the past 50 years, public intervention in the Icelandic housing market has been aimed at encouraging private home ownership.
Islannin asuntomarkkinoilla 50:n viime vuoden aikana toteutetuilla julkisilla toimilla on pyritty kannustamaan asuntojen hankintaa yksityisomistukseen.
In 1955, a basis for a systematic State involvement was laid, both as regards policy-making in the field of housing affairs and the provision of loans for private housing.
Vuonna 1955 luotiin perusta valtion järjestelmälliselle osallistumiselle asuntopolitiikkaan ja yksityisasuntojen lainoittamiseen.
The State Housing Agency (Húsnæðisstofnun ríkisins) was established by Act No 51/1980 and provided, inter alia, loans on preferential terms to private home buyers.
Valtion asuntovirasto (Húsnæðisstofnun ríkisins), joka perustettiin lailla nro 51/1980, myönsi muun muassa lainoja edullisin ehdoin yksityisasuntojen ostajille.
In 1986 the housing loan system underwent certain changes entailing, inter alia, that pension funds provided partial funding of the system.
Asuntolainajärjestelmään tehtiin vuonna 1986 tiettyjä muutoksia, jotka merkitsivät muun muassa eläkerahastojen osallistumista vastedes järjestelmän rahoittamiseen.
The Icelandic banks did not generally provide funding for private housing.
Islantilaiset pankit eivät yleensä olleet tarjonneet rahoitusta yksitysasuntojen hankintaan.
As the State Housing Agency issued housing loans below market rates, the result was a substantial increase in demand, which in turn stretched the resources of the pension funds beyond their limits.
Koska valtion asuntovirasto myönsi asuntolainoja markkinoita edullisemmin ehdoin, lainojen kysyntä kasvoi tuntuvasti, mikä puolestaan johti eläkerahastojen rahoitusresurssien ylittymiseen.
In order to remedy this situation, and to generate more financial resources to finance housing, a housing bond system was introduced in 1989, which will be described in detail below.
Tilanne pyrittiin korjaamaan ottamalla vuonna 1989 käyttöön asunto-obligaatiojärjestelmä, jolla pyrittiin myös hankkimaan lisävaroja asuntorahoitukseen. Järjestelmää kuvaillaan yksityiskohtaisesti jäljempänä.
Act No 97/1993 on the State Housing Agency
Laki nro 97/1993 valtion asuntovirastosta
At the time of the entry into force of the EEA Agreement on 1 January 1994, the State Housing Agency was governed by Act No 97/1993 (lög nr. 97/1993, um Húsnæðisstofnun ríkisins).
Kun ETA-sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994, valtion asuntovirastoa säänneltiin lailla nro 97/1993 (lög nr. 97/1993, um Húsnæðisstofnun ríkisins).
This Act was in fact a consolidated version of Act No 86/1988 of the same name which had been subject to numerous amendments [10].According to Article 1 of the Act No 97/1993, its purpose was to promote the security of Icelanders as regards housing, through the granting of loans and through the organisation of matters relating to housing and housing construction.
Laki nro 97/1993 oli useaan kertaan muutetun samannimisen lain nro 86/1988 konsolidoitu toisinto [10].Lain nro 97/1993 1 §:n mukaisesti sen tarkoituksena oli parantaa islantilaisten turvallisuutta asuntoasioissa myöntämällä lainoja ja järjestelemällä asumiseen ja asuntorakentamiseen liittyviä kysymyksiä.
Furthermore, it was to promote equal rights as regards housing by provision of funds for the specific purpose of increasing people’s chances of acquiring or renting housing on manageable terms.
Lisäksi tarkoituksena oli edistää yhtäläisiä oikeuksia asumisessa asettamalla käyttöön varoja, joilla parannettiin kansalaisten mahdollisuuksia hankkia tai vuokrata asunto kohtuullisin ehdoin.
Under the terms of Act No 97/1993 four different public bodies operated in the housing system, namely: the State Housing Agency, the State Housing Board, the State Building Fund and the Workers’ Housing Fund.
Lain nro 97/1993 mukaisessa asuntojärjestelmässä toimi neljä julkista laitosta: valtion asuntovirasto, valtion asuntolautakunta, valtion rakennusrahasto ja työntekijöiden asuntorahasto.
The State Housing Agency and the State Housing Board
Valtion asuntovirasto ja valtion asuntolautakunta
The legal basis for the State Housing Agency was laid down in Article 2 of the Act.
Valtion asuntoviraston oikeusperustana oli lain nro 97/1993 2 §.
According to that provision, the Agency was a state institution subject to a separate board of directors (the State Housing Board) within the administrative purview of the Minister of Social Affairs, who was in supreme charge of matters relating to housing.
Kyseisen pykälän mukaan asuntovirasto oli valtion laitos, jota johti erillinen johtokunta (valtion asuntolautakunta) ja joka kuului sosiaaliministerin hallinnnonalaan. Sosiaaliministerillä oli päävastuu asuntoasioista.
The Agency was to manage and implement the functions relating to housing entrusted to public authorities by the Act.
Viraston tehtävänä oli hallinnoida ja hoitaa asumiseen liittyviä tehtäviä, jotka oli annettu viranomaisten vastuulle lailla nro 97/1993.
The Minister of Social Affairs was permitted to issue a regulation to decide in greater detail on the structure of the Agency (cf. Article 3 of the Act).
Sosiaaliministeri valtuutettiin säätämään asetus, jolla viraston organisaatiorakenne vahvistettaisiin yksityiskohtaisemmin (ks. lain nro 97/1993 3 §).
The Minister was also given authorisation to merge the overall management, operations and human resources of two or more divisions, departments and funds provided for in the Act.
Ministeri valtuutettiin myös kahden tai useamman laissa nro 97/1993 tarkoitetun osaston, yksikön ja varojen yleisen hallinnoinnin, toimintojen ja henkilöresurssien yhdistämiseen.
Costs of the operation of the State Housing Agency was to be divided between the funds operated by the Agency, having taken into account the scope of their operation and outstanding assets at the close of the fiscal year.
Valtion asuntoviraston toimintakulut oli määrä jakaa viraston hoitamien rahastojen kesken kunkin rahaston toiminnan laajuuden ja verovuoden lopussa jäljellä olevien varojen perusteella.
The State Housing Agency was governed by the State Housing Board (the Board) that was composed of seven members elected by Parliament following each Parliamentary election (cf. Article 4 of the Act).
Valtion asuntoviraston johdosta vastasi valtion asuntolautakunta, jäljempänä ’lautakunta’, jonka seitsemän jäsentä parlamentti valitsi kulloinkin parlamenttivaalien jälkeen (ks. lain nro 97/1993 4 §).
According to Article 5 of the Act, the Board was to manage the finances, operations and other activities of the State Housing Agency, the State Building Fund and the Workers’ Housing Fund.
Lain nro 97/1993 5 §:n mukaan lautakunnan tehtävänä oli valtion asuntoviraston, valtion rakennusrahaston ja työntekijöiden asuntorahaston varainhoito sekä rahoitustoimien ja muun toiminnan hallinnointi.
It should also ensure that the Agency conducted its activities in accordance with the prevailing law and administrative provisions.
Lautakunnan oli myös varmistettava, että virasto noudatti toiminnassaan voimassa olevia lakeja ja hallinnollisia määräyksiä.
Moreover, the Board was, inter alia, given the responsibility of allocating funds to developers for social housing.
Lautakunnnalla oli lisäksi vastuu muun muassa varojen jakamisesta yhteiskunnan tukemien asuntojen rakennuttajille.
The State Housing Board was also empowered, subject to approval by the Minister of Social Affairs, to create new lending categories (cf. paragraph 2 of Article 11).
Valtion asuntolautakunnalla oli myös valtuudet luoda uusia lainaryhmiä, joille oli kuitenkin saatava sosiaaliministerin hyväksyntä (ks. lain nro 97/1993 11 §:n 2 momentti).
Further specifications regarding the loans were laid down in Articles 12 to 15 of the Act.
Lain 12–15 §:ssä oli lainoja koskevia lisätarkennuksia.
State Building Fund
Valtion rakennusrahasto
The role and task of the State Building Fund was laid down in Article 8 of Act No 97/1993.
Valtion rakennusrahaston asemasta ja tehtävistä säädettiin lain nro 97/1993 8 §:ssä.
According to that provision, the Fund was to engage in lending activities and housing bond transactions in accordance with the provisions of the Act and regulations set pursuant to the Act.
Kyseisen pykälän mukaan rahaston tehtävänä oli myöntää lainoja ja huolehtia asunto-obligaatioihin liittyvistä tapahtumista lain nro 97/1993 ja sen nojalla annettujen säännösten mukaisesti.
The Fund was also responsible for the borrowing and lending that had taken place with respect to the fund or that might be decided in the future.
Rahasto oli lisäksi vastuussa rahastossa harjoitetusta tai siinä mahdollisesti jatkossa harjoitettavasta otto- ja antolainaustoiminnasta.
Article 9 of the Act laid down how the State Building Fund was to be financed, as follows:
Lain 9 §:ssä säädettiin, että valtion rakennusrahastoa rahoitetaan seuraavista lähteistä:
By returns on the Fund’s own capital, i.e. instalments, interests and price indexation payments on granted loans.
Rahaston oman pääoman tuotolla, ts. myönnetyistä lainoista suoritettavilla lyhennyksillä, koroilla ja hintaindeksin mukaisilla maksuilla.
Through the annual State Treasury contributions as provided for in the Budget Act.
Valtion kassasta budjettilain mukaisesti saatavilla vuotuisilla maksuosuuksilla.
Through the sale of bonds to the Unemployment Insurance Fund, to pension funds as agreed between the State Housing Agency and the funds, and by any other borrowing as may be decided in further detail in the investment and credit plan applicable at any time.’
Obligaatioiden myynnillä työttömyysvakuutusrahastolle ja valtion eläkerahastoille asuntoviraston ja rahastojen välisten sopimusten mukaisesti sekä muulla lainanotolla, josta päätetään yksityiskohtaisemmin kulloinkin sovellettavassa investointi- ja luottosuunnitelmassa.”
Article 11 of the Act allowed the State Building Fund to grant loans in the following categories, provided that funding had been made available in its budget for the relevant year:
Lain 11 §:ssä säädettiin valtion rakennusrahaston mahdollisuudesta myöntää seuraaviin ryhmiin kuuluvia lainoja edellyttäen, että kyseisen vuoden talousarvioon oli osoitettu varoja tätä tarkoitusta varten:
Loans for the construction of homes for the elderly and day-care institutions for children and the elderly.
Vanhainkotien sekä lasten ja vanhusten päivähoitolaitosten rakentamiseen myönnettävät lainat.
Special loans for those with special needs.
Erityislainat henkilöille, joilla on erityistarpeita.
Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry.’
Rakennusalan teknisiin innovaatioihin ja muihin uudistuksiin myönnettävät lainat ja avustukset.”
All loans from the State Building Fund were to be fully indexed (cf. Article 16 of the Act).
Kaikki valtion rakennusrahastosta myönnettävät lainat olivat täysin indeksisidonnaisia (ks. lain 16 §).
Each loan should be secured by a first- or second-rank mortgage in the housing for which the loan had been granted.
Kunkin lainan vakuutena oli oltava ensi- tai toissijainen kiinnitys asuntoon, jota varten laina oli myönnetty.