natgillin/translations-raw huggingface dataset:
First, recapitalisation by one EFTA State of its own banks should not give those banks an undue competitive advantage over banks in other EEA Member States.
Jos EFTA-valtio vahvistaa omien pankkiensa pääomapohjaa, se ei saisi antaa kyseisille pankeille kohtuutonta kilpailuetua muiden ETA:n jäsenvaltioiden pankkeihin nähden.
Access to capital at considerably lower rates than competitors from other EEA Member States, in the absence of an appropriate risk-based justification, may have a substantial impact on the competitive position of a bank in the wider single European market.
Jos pankki saa ilman asianmukaista riskiperusteista syytä rahoitusta huomattavasti halvemmalla kuin kilpailijat muissa ETA:n jäsenvaltioissa, tällä voi olla huomattava vaikutus pankin kilpailuasemaan laajemmilla Euroopan yhtenäismarkkinoilla.
Excessive aid in one EFTA State could also prompt a subsidy race among EEA Member States and create difficulties for the economies of other States in the EEA which have not introduced recapitalisation schemes.
Liiallinen tukeminen yhdessä EFTA-valtiossa voisi myös saada aikaan ETA:n jäsenvaltioiden välisen tukikilpailun ja aiheuttaa ongelmia sellaisten ETA:n jäsenvaltioiden talouksissa, jotka eivät ole ottaneet käyttöön pääomasijoitusjärjestelyjä.
A coherent and coordinated approach to the remuneration of public capital injections, and to the other conditions attached to recapitalisation, is indispensable to the preservation of a level playing field.
Julkisista pääomasijoituksista saatavien vastikkeiden ja pääomasijoitusten muiden ehtojen suhteen on noudatettava yhdenmukaista ja koordinoitua lähestymistapaa, jotta toimintaedellytykset säilyvät tasapuolisina.
Secondly, recapitalisation schemes which are open to all banks within an EFTA State without an appropriate degree of differentiation between beneficiary banks according to their risk profiles may give an undue advantage to distressed or less-performing banks compared to banks which are fundamentally sound and better-performing.
Toisena seikkana on huomattava, että EFTA-valtion kaikille pankeille avoimet pääomasijoitusjärjestelyt, joissa ei asianmukaisella tavalla eroteta tuensaajapankkeja toisistaan niiden riskiprofiilin perusteella, saattavat antaa ongelmapankeille tai heikommin suoriutuville pankeille aiheetonta etua perustaltaan terveisiin ja paremmin suoriutuviin pankkeihin nähden.
This will distort competition on the market, distort incentives, increase moral hazard and weaken the overall competitiveness of European banks (‘Ensuring fair competition between banks’)
Tämä vääristää kilpailua markkinoilla, vääristää kannustimia, pahentaa moraalikatoa ja heikentää eurooppalaisten pankkien yleistä kilpailukykyä. (Reilun kilpailun varmistaminen pankkien välillä).
Thirdly, public recapitalisation, in particular its remuneration, should not have the effect of putting banks that do not have recourse to public funding, but seek additional capital on the market, in a significantly less competitive position.
Kolmanneksi todettakoon, että pääomapohjan vahvistaminen julkisin varoin ja erityisesti siitä saatava vastike, ei saa vaikuttaa niin, että julkisen rahoituksen ulkopuolelle jääneiden pankkien, jotka hankkivat lisäpääomaa markkinoilta, kilpailukyky heikkenee huomattavasti.
A public scheme which crowds out market-based operations will frustrate the return to normal market functioning.
Julkisin varoin toteutettava järjestely, joka syrjäyttää markkinalähtöisen rahoituksen, estää markkinoiden toiminnan normalisoitumisen.
(‘Ensuring a return to normal market functioning’)
(Markkinoiden toiminnan normalisoitumisen varmistaminen).
Any proposed recapitalisation has cumulative competitive effects at each of these three levels.
Kaikilla esitetyillä pääomasijoitusjärjestelyillä on kumulatiivisia kilpailuvaikutuksia näillä kaikilla kolmella tasolla.
However, a balance must be struck between these competition concerns and the objectives of restoring financial stability, ensuring lending to the real economy and dealing with the risk of insolvency.
On kuitenkin luotava tilanne, jossa nämä kilpailuongelmat ja tavoitteet – rahoitusmarkkinoiden vakauden palauttaminen, reaalitalouden luotonsaannin varmistaminen ja maksukyvyttömyysriskin pienentäminen – ovat tasapainossa.
On the one hand, banks must have sufficiently favourable terms of access to capital in order to make the recapitalisation as effective as necessary.
Pankkien on voitava saada pääomaa riittävän edullisin ehdoin, jotta niiden pääomapohjan vahvistaminen tehoaa tarvittavalla tavalla.
On the other hand, the conditions tied to any recapitalisation measure should ensure a level playing field and, in the longer-term, a return to normal market conditions.
Toisaalta pääomasijoitustoimenpiteisiin liittyvillä ehdoilla olisi varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset ja pidemmällä aikavälillä palaaminen tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin.
State interventions should therefore be proportionate and temporary and should be designed in a way that provides incentives for banks to redeem the State as soon as market circumstances permit, in order for a competitive and efficient European banking sector to emerge from the crisis.
Siksi valtion tukitoimien olisi oltava oikeasuhteisia ja tilapäisiä, ja ne olisi suunniteltava niin, että ne kannustavat pankkeja irtautumaan valtion tuesta heti kun markkinatilanne sen sallii, jotta Euroopan pankkiala olisi kriisin jälkeen kilpailukykyinen ja tehokas.
Market-oriented pricing of capital injections would be the best safeguard against unjustified disparities in the level of capitalisation and improper use of such capital.
Pääomasijoitusten markkinalähtöinen hinnoittelu olisi paras keino suojautua pääomasijoitusjärjestelyjen perusteettomilta eroilta ja tällaisen pääoman epäasianmukaiselta käytöltä.
In all cases, EFTA States should ensure that any recapitalisation of a bank is based on genuine need.
EFTA-valtioiden olisi aina varmistettava, että pankkien pääomapohjan vahvistaminen perustuu todelliseen tarpeeseen.
The balance to be achieved between financial stability and competition objectives underlines the importance of the distinction between fundamentally sound, well-performing banks on one hand and distressed, less-performing banks on the other.
Koska rahoitusmarkkinoiden vakautta ja kilpailua koskevien tavoitteiden välille on löydettävä tasapaino, korostuu tarve tehdä ero perustaltaan terveiden, hyvin suoriutuvien pankkien ja heikommin suoriutuvien ongelmapankkien välille.
In its assessment of recapitalisation measures, whether in the form of schemes or support to individual banks, the Authority will therefore pay particular attention to the risk profile of the beneficiaries [6].
Arvioidessaan pääomasijoitustoimenpiteitä, olivatpa ne laajempia järjestelyjä tai tukea yksittäisille pankeille, valvontaviranomainen kiinnittääkin erityistä huomiota tuensaajien riskiprofiiliin [6].
In principle, banks with a higher risk profile should pay more.
Pankkien, joilla on korkeampi riskiprofiili, olisi periaatteessa maksettava pääomasta enemmän.
In designing recapitalisation schemes open to a set of different banks, EFTA States should carefully consider the entry criteria and the treatment of banks with different risk profiles and differentiate in their treatment accordingly (see Annex 1).
Kun EFTA-valtiot suunnittelevat useille pankeille avoimia pääomasijoitusjärjestelyjä, niiden olisi mietittävä tarkasti kelpoisuusehtoja ja erilaisen riskiprofiilin omaavien pankkien kohtelua ja kohdeltava niitä eri tavoin (ks. liite 1).
Account needs to be taken of the situation of banks which face difficulties due to the current exceptional circumstances, although they would have been regarded as fundamentally sound before the crisis.
On kiinnitettävä huomiota niiden pankkien tilanteeseen, joilla on tämänhetkisistä poikkeuksellisista olosuhteista johtuvia vaikeuksia mutta joita olisi pidetty perustaltaan terveinä ennen kriisiä.
In addition to indicators such as compliance with regulatory solvency requirements and prospective capital adequacy as certified by the national supervisory authorities, pre-crisis CDS spreads and ratings should, for example, be a good basis for differentiation of remuneration rates for different banks.
Esimerkiksi kriisiä edeltävät luottoriskinvaihtosopimusten hinnat ja luottoluokitukset olisivat hyvä perusta eri pankkien vastiketasojen eriyttämiseksi sellaisten indikaattoreiden kuin lainsäädäntöön perustuvien vakavaraisuusvaatimusten noudattamisen ja kansallisten valvontaviranomaisten varmentaman tulevan vakavaraisuuden lisäksi.
Current spreads may also reflect inherent risks which will weaken the competitive situation of some banks as they come out of the general crisis conditions.
Nykyiset luottoriskinvaihtosopimusten hinnat voivat myös kertoa pankkikohtaisista riskeistä, jotka heikentävät joidenkin pankkien kilpailukykyä yleisen kriisin päätyttyä.
Pre-crisis and current spreads should in any event reflect the burden, if any, of toxic assets and/or the weakness of the bank’s business model due to factors such as overdependence on short-term financing or abnormal leverage.
Kriisiä edeltävissä ja tämänhetkisissä hinnoissa pitäisi kuitenkin joka tapauksessa näkyä mahdollisten ”myrkyllisten” omaisuuserien aiheuttama rasitus ja/tai pankin liiketoimintamallin heikkous, joka voi johtua esimerkiksi siitä, että se on liian riippuvainen lyhytaikaisesta rahoituksesta, tai siitä että velkaantumisaste on epätavallisen suuri.
It may be necessary, in duly justified cases, to accept lower remuneration in the short term for distressed banks, on the assumption and condition that in the longer term the costs of public intervention in their favour will be reflected in the restructuring necessary to restore viability and to take account of the competitive impact of the support given to them in compensatory measures.
Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voi olla lyhyellä aikavälillä välttämätöntä hyväksyä ongelmapankeilta pienemmät vastikkeet olettaen ja edellyttäen, että niiden hyväksi toteutetut julkiset tukitoimet näkyvät pidemmällä aikavälillä niiden elinkelpoisuuden palauttamiseksi tarvittavassa rakenneuudistuksessa, jotta niiden saaman tuen kilpailuvaikutus voidaan ottaa huomioon vastasuoritteissa.
Financially sound banks may be entitled to relatively low rates of entry to any recapitalisation, and correspondingly significantly reduced conditions on public support in the longer term, provided that they accept terms on the redemption or conversion of the instruments so as to retain the temporary nature of the State’s involvement, and its objective of restoring financial stability/lending to the economy, and the need to avoid abuse of the funds for wider strategic purposes.
Rahoituksellisesti terveille pankeille voidaan antaa mahdollisuus saada pääomasijoituksia suhteellisen halvalla, jolloin julkisen tuen ehdot ovat pidemmällä aikavälillä huomattavasti edullisemmat. Edellytyksenä on, että ne hyväksyvät sellaiset irtautumista tai sijoitusvälineiden muuntamista koskevat ehdot, että valtion osallistuminen pysyy luonteeltaan tilapäisenä, tavoitteena säilyy rahoitusjärjestelmän vakauden palauttaminen ja talouden luotonsaannin varmistaminen ja estetään varojen väärinkäyttö laajempiin strategisiin tarkoituksiin.
Recommendations of the Governing Council of the European Central Bank (ECB)
Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suositukset
In the Recommendations of its Governing Council of 20 November 2008, the European Central Bank proposed a methodology for benchmarking the pricing of State recapitalisation measures for fundamentally sound institutions in the Euro area.
Euroopan keskuspankki esitti neuvostonsa 20. marraskuuta 2008 antamissa suosituksissa menetelmän, jolla arvioidaan perustaltaan terveille pankeille suunnattujen valtion pääomasijoitustoimenpiteiden hinnoittelua euroalueella.
The guiding considerations underlying these Recommendations fully reflect the principles set out in this introduction.
Kyseisten suositusten perustana olevat näkökohdat ovat täysin tässä esitettävien periaatteiden mukaisia.
In line with its specific tasks and responsibilities, the ECB placed particular emphasis on the effectiveness of recapitalisation measures with a view to strengthening financial stability and fostering the undisturbed flow of credit to the real economy.
EKP pani sille annettujen tehtävien mukaisesti erityistä painoa pääomasijoitustoimenpiteiden vaikuttavuudelle. Niiden on vahvistettava rahoitusjärjestelmän vakautta ja edistettävä reaalitalouden häiriötöntä luotonsaantia.
At the same time, it underlined the need for market-oriented pricing, including the specific risk of the individual beneficiary banks and the need to preserve a level playing field between competing banks.
Samalla se korosti tarvetta markkinalähtöiseen hinnoitteluun, jossa otetaan huomioon yksittäisten tuensaajapankkien riskit ja tarve säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset kilpailevien pankkien välillä.
Although the EFTA States are not members of the ECB, the Authority welcomes its Recommendations which propose a pricing scheme for capital injections based on a corridor for rates of return for beneficiary banks which, notwithstanding variations in their risk profile, are fundamentally sound financial institutions.
Vaikka EFTA-valtiot eivät ole EKP:n jäseniä, valvontaviranomainen pitää EKP:n suosituksia tervetulleina. Niissä ehdotetaan tuottohaarukkaan perustuvaa hinnoittelujärjestelyä niille pääomasijoituksille, jotka suunnataan pankeille, jotka erilaisista riskiprofiileista huolimatta ovat perustaltaan terveitä.
This document aims to extend guidance to conditions other than remuneration rates and to the terms under which banks which are not fundamentally sound may have access to public capital.
Tässä asiakirjassa on tarkoitus laajentaa ohjeistusta vastikeprosenttien lisäksi myös muihin ehtoihin sekä edellytyksiin, joilla pankit, jotka eivät ole perustaltaan terveitä, voivat saada julkista pääomaa.
In addition, while acknowledging that the current exceptional market rates do not constitute a reasonable benchmark for determining the correct level of remuneration of capital, the Authority is of the view that recapitalisation measures by EFTA States should take into account the underestimation of risk in the pre-crisis period.
Valvontaviranomainen myöntää, että tämänhetkiset poikkeukselliset markkinakorot eivät ole järkevä vertailukohta pääomasta saatavan vastikkeen sopivan tason määrittämiseksi. Valvontaviranomainen on kuitenkin sitä mieltä, että EFTA-valtioiden pääomasijoitustoimenpiteissä olisi otettava huomioon riskien aliarviointi kriisiä edeltäneenä aikana.
Without this, public remuneration rates could give undue competitive advantages to beneficiaries and eventually lead to the crowding out of private recapitalisation.
Jos näin ei tehdä, valtion vastiketaso voi antaa tuensaajille aiheetonta kilpailuetua ja syrjäyttää yksityiset pääomasijoitukset.
PRINCIPLES GOVERNING DIFFERENT TYPES OF RECAPITALISATION
ERILAISIA PÄÄOMASIJOITUSMUOTOJA SÄÄNTELEVÄT PERIAATTEET
Closeness of pricing to market prices is the best guarantee to limit competition distortions [7].
Kilpailun vääristymistä voidaan parhaiten rajoittaa pysyttelemällä hinnoittelussa lähellä markkinahintoja [7].
It follows that the design of recapitalisation should be determined in a way that takes the market situation of each institution into account, including its current risk profile and level of solvency, and maintains a level playing field by not providing too large a subsidy in comparison to current market alternatives.
Pääomapohjan vahvistaminen olisi näin ollen suunniteltava niin, että siinä otetaan huomioon kunkin pankin markkinatilanne, mukaan lukien sen tämänhetkinen riskiprofiili ja vakavaraisuus, sekä säilytetään tasapuoliset toimintaedellytykset siten, että tarjottava tuki ei ole tämänhetkisiin markkinavaihtoehtoihin verrattuna liian suuri.
In addition, pricing conditions should provide an incentive for the bank to redeem the State as soon as the crisis is over.
Lisäksi hinnoitteluehtojen olisi kannustettava pankkeja luopumaan valtion sijoituksesta heti kun kriisi on ohi.
These principles translate into the assessment of the following elements of the overall design of recapitalisation measures: objective of recapitalisation, soundness of the beneficiary bank, remuneration, exit incentives, in particular with a view to the replacement of state capital by private investors [8], to ensure the temporary nature of the State’s presence in banks’ capital, safeguards against abuse of aid and competition distortions, and the review of the effects of the recapitalisation scheme and the beneficiaries’ situation through regular reports or restructuring plans where appropriate.
Näitä periaatteita noudattaen pääomasijoitustoimenpiteistä arvioidaan seuraavia seikkoja: pääomasijoituksen tavoite, tuensaajapankin vakaus, vastike, irtautumiskannustimet, joilla pyritään erityisesti siihen, että valtion pääoma korvataan yksityisillä sijoituksilla [8] ja että valtion sijoitukset pankkien pääomaan ovat luonteeltaan tilapäistä, suojatoimet tuen väärinkäyttöä ja kilpailun vääristymistä vastaan, pääomasijoitusjärjestelyn vaikutusten ja tuensaajien tilanteen tarkastelu säännöllisen raportoinnin tai tarvittaessa rakenneuudistussuunnitelmien avulla.
Recapitalisations at current market rates
Pääomasijoitukset tämänhetkisillä markkinakoroilla
Where state capital injections are on equal terms with significant participation (30 % or more) of private investors, the Authority will accept the remuneration set in the deal [9].
Jos valtion pääomasijoitukset toteutetaan samoin ehdoin kuin yksityisten sijoittajien huomattava osallistuminen (vähintään 30 prosenttia), valvontaviranomainen hyväksyy sopimuksessa määrätyn vastikkeen [9].
In view of the limited competition concerns raised by such an operation, unless the terms of the deal are such as to significantly alter the incentives of private investors, in principle there does not appear to be any need for ex ante competition safeguards or exit incentives.
Tällainen operaatio aiheuttaa hyvin vähän kilpailuongelmia, elleivät sopimusehdot muuta merkittävästi yksityisten sijoittajien kannustimia. Siksi kilpailua turvaaviin ennakkotoimiin tai irtautumiskannustimiin ei periaatteessa näytä olevan tarvetta.
Temporary recapitalisations of fundamentally sound banks in order to foster financial stability and lending to the real economy
Perustaltaan terveiden pankkien pääomapohjan tilapäinen vahvistaminen rahoitusjärjestelmän vakauden ja reaalitalouden luotonsaannin edistämiseksi
In evaluating the treatment of banks in this category, the Authority will place considerable weight on the distinction between fundamentally sound and other banks which has been discussed in paragraphs 12 to 15.
Arvioidessaan perustaltaan terveiden pankkien kohtelua valvontaviranomainen panee huomattavasti painoa sille, että tällaiset pankit pidetään erillään muista pankeista. Tätä on käsitelty 12–15 kohdassa.
An overall remuneration needs to adequately factor in the following elements:
Vastikkeessa on otettava asianmukaisesti huomioon seuraavat seikat:
Current risk profile of each beneficiary [10];
Kunkin tuensaajan tämänhetkinen riskiprofiili [10];
Characteristics of the instrument chosen, including its level of subordination; risk and all modalities of payment [11];
Valitun välineen erityispiirteet, sen etuoikeusasema mukaan lukien; riski ja kaikki maksuehdot [11];
Built-in incentives for exit (such as step-up and redemption clauses);
Irtautumiskannustimet (step-up- ja lunastuslausekkeet);
Appropriate benchmark risk-free rate of interest.
Asianmukainen riskitön viitekorko.
The remuneration for state recapitalisations cannot be as high as current market levels (about 15 %) [12] since these may not necessarily reflect what could be considered as normal market conditions [13].
Valtion pääomasijoituksista saatava vastike ei voi olla yhtä suuri kuin tämänhetkinen markkinataso (noin 15 prosenttia) [12] koska niissä ei välttämättä ole kysymys tavanomaisista markkinaehdoista [13].
Consequently, the Authority is prepared to accept the price for recapitalisations of fundamentally sound banks at rates below current market rates, in order to facilitate banks to avail themselves of such instruments and to thereby favour the restoration of financial stability and ensuring lending to the real economy.
Tämän vuoksi valvontaviranomainen on valmis hyväksymään sen, että perustaltaan terveisiin pankkeihin tehdään pääomasijoituksia tämänhetkisiä markkinahintoja halvemmalla, jotta pankkien olisi helpompi hyödyntää tällaisia instrumentteja ja sitä kautta voitaisiin edistää rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamista ja varmistaa reaalitalouden luotonsaanti.
At the same time, the total expected return on recapitalisation to the State should not be too distant from current market prices because (i) it should avoid the pre-crisis under-pricing of risk, (ii) it needs to reflect the uncertainty about the timing and level of a new price equilibrium, (iii) it needs to provide incentives for exiting the scheme and (iv) it needs to minimise the risk of competition distortions between EEA States, as well as between those banks which raise capital on the market today without any State aid.
Kokonaistuotto, jonka valtio voi odottaa pääomasijoituksesta saavansa, ei saisi kuitenkaan poiketa liikaa tämänhetkisistä markkinahinnoista, koska i) kriisiä edeltänyttä riskin alihinnoittelua olisi vältettävä, ii) tuotossa pitäisi näkyä epävarmuus siitä, milloin ja millä tasolla hintatasapaino jälleen saavutetaan, iii) pääomasijoitusjärjestelystä irtautumiselle olisi oltava kannustimet ja iv) kilpailun vääristymisen riski olisi minimoitava sekä ETA:n jäsenvaltioiden välillä että niiden pankkien välillä, jotka hankkivat pääomaa markkinoilta ilman valtiontukea.
A remuneration rate not too distant from current market prices is essential to avoid crowding out recapitalisation via the private sector and facilitating the return to normal market conditions.
On tärkeää, että vastiketaso ei poikkea liikaa tämänhetkisistä markkinahinnoista, jotta voidaan välttää yksityisen sektorin pääomasijoitusten syrjäyttäminen ja helpottaa paluuta tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin.
Entry level price for recapitalisations
Pääomasijoitusten lähtöhinta
In the ‘Recapitalisation Communication’ [14], the Commission described methods to determine the entry level price for recapitalisations.
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa [14] komissio kuvaili menetelmiä pääomasijoitusten hinnan lähtötason määrittämiseksi Valvontaviranomainen soveltaa jäljempänä kuvailtuja menetelmiä vastaavalla tavalla.
The Authority will apply the methods described below in a similar manner, taking into account that the EFTA States are outside the Eurosystem.
Se ottaa kuitenkin huomioon, että EFTA-valtiot eivät kuulu eurojärjestelmään.
The Commission considers that an adequate method to determine the price of recapitalisations is provided by the Eurosystem recommendations of 20 November 2008.
Komissio katsoo, että 20. marraskuuta 2008 annetuissa eurojärjestelmän suosituksissa esitetään soveltuva menetelmä pääomasijoitusten hinnan määrittämiseksi.
The remunerations calculated using this methodology represent in the view of the Eurosystem an appropriate basis (entry level) for the required nominal rate of return for the recapitalisation of fundamentally sound banks.
Eurojärjestelmän näkemyksen mukaan tällä menetelmällä lasketut vastikkeet ovat asianmukainen perusta (lähtötaso) perustaltaan terveisiin pankkeihin tehdyiltä pääomasijoituksilta edellytetylle nimelliselle tuotolle.
This price may be adjusted upwards to account for the need to encourage the redemption of state capital [15].
Hintaa voidaan mukauttaa ylöspäin, koska on tarpeen kannustaa luopumaan valtion pääomasta [15].
The Commission considers that such adjustments will also serve the objective of protecting undistorted competition.
Komissio katsoo, että tällaiset mukautukset palvelevat myös tavoitetta estää kilpailun vääristyminen.