natgillin/translations-raw huggingface dataset:
of 3 May 2007 amending, for the 63rd time, the procedural and substantive rules in the field of State aid
tehty 3 päivänä toukokuuta 2007,
The Guidelines were last amended on 7 February 2007 with Decision No 14/07/COL, not yet published. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines.
Suuntaviivoja muutettiin viimeksi 7 päivänä helmikuuta 2007 päätöksellä N:o 14/07/KOL, jota ei ole vielä julkaistu.
The EFTA Surveillance Authority Decision
EFTAn valvontaviranomaisen päätös
No 155/07/COL
N:o 155/07/KOL,
on State aid granted in connection with Article 3 of the Norwegian Act on compensation for value added tax (VAT) (Norway)
valtiontuesta, joka on myönnetty arvonlisäverohyvityksiä koskevan Norjan lain pykälän nojalla (Norja)
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN [1], joka OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen [2] ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6, 7(5), 10 and 14 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement,
OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan sekä II osan 4 artiklan 4 kohdan, 6 artiklan, 7 artiklan 5 kohdan sekä 10 ja 14 artiklan,
HAVING REGARD to the Authority’s Decision No 225/06/COL of 19 July 2006 to open the formal investigation procedure with regard to Article 3 of the Norwegian Act on compensation for value added tax (VAT) [5],
OTTAA HUOMIOON arvonlisäverohyvityksiä koskevan Norjan lain pykälää koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 225/06/KOL [5],
HAVING CALLED on Norway and interested parties to submit their comments to this Decision and having regard to the Norwegian authorities’ comments,
ON KEHOTTANUT Norjaa ja asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä päätöksestä ja ottaa huomioon Norjan viranomaisten huomautukset,
By letter dated 16 October 2003, the Authority received a complaint in which it was alleged that a particular kind of schools, which provide specialised services to the off-shore sector in competition with the complainant, receive State aid through the application of input tax compensation provided for in Article 3 of the Value Added Tax Compensation Act [6].
Valvontaviranomainen vastaanotti 16 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä kantelun, jossa väitettiin, että tietynlaiset koulut, jotka kilpailevat kantelijan kanssa erityispalvelujen tarjoamisesta offshore-alalle, saavat valtiontukea arvonlisäverohyvityksiä koskevan lain [6] 3 pykälässä säädettyinä tuotantopanoksista maksetun veron hyvityksinä.
Municipal schools that provide certain educational services exempted from the application of VAT in competition with other undertakings receive a compensation for the input VAT paid on goods and services purchased in relation to the services they provide on a commercial basis, to which private competitors are not entitled.
Kunnalliset koulut, jotka kilpailevat muiden yritysten kanssa tiettyjen alv:stä vapautettujen koulutuspalvelujen tarjoamisesta, saavat hyvityksiä tuotantopanoksiin sisältyvästä alv:stä, jota ne ovat maksaneet kaupallisesti tarjoamiensa palveluiden yhteydessä hankkimistaan tavaroista ja palveluista. Hyvityksiä ei myönnetä kyseisten koulujen kanssa kilpaileville yksityisille yrityksille.
The letter was received and registered by the Authority on 20 October 2003 (Doc. No 03-7325 A).
Valvontaviranomainen vastaanotti kirjeen ja kirjasi sen saapuneiksi 20 päivänä lokakuuta 2003 (asiakirja nro 03-7325 A).
After various exchanges of correspondence [7], by letter dated 19 July 2006 (Event No 363440), the Authority informed the Norwegian authorities that it had decided to open the formal investigation procedure foreseen under Article 4 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court agreement with regard to Article 3 of the Norwegian Act on compensation for value added tax (VAT) with Decision No 225/06/COL.
Asiasta käydyn kirjeenvaihdon [7] jälkeen valvontaviranomainen ilmoitti Norjan viranomaisille 19 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 363440) päätöksestään N:o 225/06/KOL, jolla se aloitti valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. Menettely koski arvonlisäverohyvityksiä koskevan Norjan lain 3 pykälää.
The Norwegian authorities submitted comments to this Decision by letter dated 18 September 2006 (Event No 388922).
Norjan viranomaiset esittivät 18 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 388922) huomautuksensa kyseisestä päätöksestä.
The Authority’s Decision No 225/06/COL was published in the Official Journal of the EU C 305 of 14 December 2006 and the EEA Supplement No 62 of the same date.
Valvontaviranomaisen päätös N:o 225/06/KOL julkaistiin 14 päivänä joulukuuta 2006 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 305 ja samana päivänä myös ETA-täydennysosassa N:o 62.
No further comments from third parties were received after the publication.
Kolmannet eivät esittäneet asiasta lisähuomautuksia päätöksen julkaisemisen jälkeen.
Legal framework on VAT and VAT Compensation in Norway
Alv:tä ja alv-hyvityksiä koskeva Norjan lainsäädäntö
The VAT Compensation Act entered into force on 1 January 2004 with the objective to mitigate distortion of competition resulting from the VAT Act.
Alv-hyvityksiä koskeva laki tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004. Sen tarkoituksena on lieventää alv-laista johtuvia kilpailun vääristymiä.
VAT is a consumption tax entailing the application of a tax exactly proportionate to the price of supplies of goods and services, independently from the number of transactions taking place in the production or distribution process before the stage at which the tax is eventually charged to an ultimate customer.
Alv on kulutusvero, joka määräytyy täsmällisesti suhteellisena osuutena tavaroiden ja palvelujen hinnasta riippumatta siitä, kuinka monta liiketointa tuotanto- tai jakeluprosessissa toteutetaan ennen vaihetta, jossa vero kannetaan lopulliselta asiakkaalta.
As a main rule, a person engaged in trade or business and liable to VAT registration (hereinafter ‘taxable person’), shall calculate and pay tax on sales of goods and services covered by the VAT Act [8] and may deduct input tax on goods and services for use in an enterprise from the output tax charged on sales [9].
Pääsääntönä on, että kauppaa tai liiketoimintaa harjoittavan henkilön, jonka on rekisteröidyttävä arvonlisäverovelvolliseksi, jäljempänä ’verovelvollinen’, on laskettava ja maksettava veroa alv-lain soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden ja palveluiden myynnistä [8]. Hän voi vähentää myynnistä suoritettavasta verosta yrityksen käyttöön tarkoitetuista tavaroista ja palveluista kannettavan tuotantopanoksista maksettavan veron [9].
Thus, the VAT system taxes all supplies by all taxable persons equally.
Alv-järjestelmässä kaikkien verovelvollisten tavaroista ja palveluista kannetaan siten samansuuruista veroa. Tasapuolisuus onkin yksi alv-järjestelmän pääpiirteistä.
This neutrality is one of the main features of the VAT system.
Alv-lain I luvun 5, 5 a ja 5 b pykälällä tietyt liiketoimet jätetään kuitenkin lain soveltamisalan ulkopuolelle.
However, Articles 5, 5a and 5b in Chapter I of the VAT Act exempt certain transactions from the scope of application of the VAT Act: sales by certain institutions, organisations etc. [10], the supply and letting of real estate or rights to real property, the supply of certain services, amongst others, the supply of health and health related services, social services, educational services, financial services, services related to the exercise of public authority, services in the form of entitlement to attend theatre, opera, ballet, cinema and circus performances, exhibitions in galleries and museums, lottery services, services connected with the serving of foodstuffs in school and student canteens, etc. [11].
Tällaisia liiketoimia ovat tiettyjen laitosten, organisaatioiden jne. harjoittama myynti [10], kiinteistöjen tai kiinteää omaisuutta koskevien oikeuksien luovutus ja vuokraus sekä tiettyjen palvelujen tarjoaminen. Viimeksi mainittuja ovat muun muassa terveydenhoitopalvelut ja terveydenhoitoon liittyvät palvelut, sosiaalipalvelut, koulutuspalvelut, rahoituspalvelut, julkisen vallan käyttöön liittyvät palvelut, palvelut, jotka tarjotaan oikeutena käydä teatteri-, ooppera-, baletti-, elokuva- ja sirkusnäytöksissä sekä gallerioissa ja museoissa pidettävissä näyttelyissä, arpajaispalvelut ja palvelut, jotka liittyvät ruokailupalvelujen tarjoamiseen koulujen ja muiden oppilaitosten ruokaloissa [11].
It follows from the above that any taxable person carrying out the supply of goods and services which are exempt from the VAT Act pays input tax on its purchases of goods and services but cannot deduct the input tax from its tax liability because for such purchases the taxable person is the ultimate customer.
Edellä esitetystä seuraa, että kaikkien verovelvollisten, jotka tarjoavat alv-lain soveltamisalan ulkopuolelle jätettyjä tavaroita ja palveluita, maksavat tuotantopanoksista veroa hankkimistaan tavaroista ja palveluista mutta eivät voi vähentää sitä verovelastaan, koska verovelvollinen on kyseisten hankintojen tapauksessa lopullinen asiakas.
The consequence of the exemption is that the suppliers of the exempted goods and services have to pay input tax on the services and goods they purchase as any final consumer (without having the possibility to charge output tax to the ultimate consumer).
Alv-vapautuksen vuoksi vapautuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palveluiden toimittajien on maksettava hankkimistaan palveluista ja tavaroista tuotantopanoksista maksettavaa veroa kuten kuka tahansa lopullinen asiakas (ja ilman mahdollisuutta veloittaa myynnistä suoritettavaa veroa lopullisilta asiakkailta).
This logical consequence of the VAT exemptions has, however, created a distortion at another level.
Tämä alv-vapautusten looginen seuraus on kuitenkin vääristänyt kilpailua toisella tasolla.
Public entities, just as any integrated company which is tax exempted, will have an incentive to procure ‘in-house’ [12] instead of acquiring services or goods in the market.
Kuten muut verovapautuksen piiriin kuuluvat integroituneet yritykset, julkisyhteisöillä on kannustin tehdä nk. in-house-hankintoja [12] eli julkisyhteisön sisäisiä hankintoja sen sijaan, että ne hankkisivat palveluita tai tavaroita markkinoilta.
In order to create a system without any particular incentive to produce goods or services with own resources compared to external acquisition, the Norwegian authorities adopted the VAT Compensation Act.Article 2 of the VAT Compensation Act lists the entities covered by the Act exhaustively:
Norjan viranomaiset säätivät alv-hyvityksiä koskevan lain luodakseen järjestelmän, jossa toimijoilla ei ole erityistä kannustinta tuottaa tavaroita tai palveluita omien resurssiensa turvin ulkoisten hankintojen sijaan.Alv-hyvityksiä koskevan lain 2 pykälässä luetellaan tyhjentävästi kaikki lain soveltamisalaan kuuluvat toimijat:
local and regional authorities carrying out local or regional activities in which the local council or county council or another council under the Local Government Act [13] or other special local governmental legislation is the supreme body;
paikallis- ja alueviranomaiset, jotka harjoittavat paikallista tai alueellista toimintaa, jossa kunnanvaltuusto tai lääninhallitus tai muu valtuusto on paikallishallintolain [13] tai muun paikallishallintoa koskevan erityislainsäädännön nojalla ylin elin;
intermunicipal companies established according to the Local Government Act or other special local governmental legislation;
paikallishallintolain tai muun paikallishallintoa koskevan erityislainsäädännön mukaisesti perustetut kuntayhtymät;
private or non-profit undertakings in as far as they carry out health, educational or social services which are statutory obligations of local or regional authorities;
yksityiset tai voittoa tavoittelemattomat yritykset siltä osin kuin ne tarjoavat paikallis- tai alueviranomaisten lakisääteisiin velvoitteisiin kuuluvia terveydenhoito-, opetus- tai sosiaalipalveluita;
day care institutions as mentioned in Article 6 of the Day Care Act [14];
päivähoitolain [14] 6 pykälässä mainitut päivähoitolaitokset;
Joint Parish Council (Kirkelig fellesråd).
kirkkovaltuusto (Kirkelig fellesråd).
It follows from Article 3 read in conjunction with Article 4(2) of the VAT Compensation Act, that the Norwegian State compensates input tax paid by taxable persons covered by the VAT Compensation Act when buying goods and services from other taxable persons when they do not have the right to deduct input tax since they are tax exempted according to the VAT Act [15].3.
Norjan valtio korvaa alv-hyvityksiä koskevan lain 3 pykälän ja 4 pykälän 2 momentin nojalla tuotantopanoksista maksettavan veron, jota alv-hyvityksiä koskevan lain soveltamisalaan kuuluvat verovelvolliset maksavat ostaessaan tavaroita ja palveluita muilta verovelvollisilta, silloin kun näillä ei ole alv-lain mukaisen verovapatuksen vuoksi oikeutta tuotantopanoksista maksettavan veron vähennykseen [15].3.
The doubts the Authority expressed in the Decision to open the formal investigation procedure
Epäilykset, joita valvontaviranomainen esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä
In Decision No 225/06/COL to open the formal investigation procedure with regard to Article 3 of the VAT Compensation Act, the Authority’s preliminary consideration was that the input tax compensation as provided for in Article 3 of the VAT Compensation Act constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Valvontaviranomainen katsoi alustavasti alv-hyvityksiä koskevan lain 3 pykälää koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä N:o 225/06/KOL, että alv-hyvityksiä koskevan lain 3 pykäkässä säädetty tuotantopanoksista maksettavan veron hyvitys oli ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
The Authority considered that the compensation granted under the VAT Compensation Act was granted by the State through state resources from the State Budget.
Valvontaviranomainen katsoi, että alv-hyvityksiä koskevan lain nojalla myönnetty hyvitys maksettiin valtion varoista, jotka valtio maksoi valtion talousarviosta.
In the Authority’s view it was not relevant for this assessment whether or not the State’s cost of the compensation at the central level is counterbalanced by reduced transfers to the local and regional authorities as such.
Valvontaviranomaisen mukaan sillä, tasapainotetaanko valtiolle hyvityksestä aiheutuneita kustannuksia paikallis- ja alueviranomaisille siirrettävien varojen vähentämisellä, ei sinänsä ollut merkitystä päätöksessä esitetyn arvioinnin kannalta.
The Authority further considered that, to the extent that the Norwegian authorities compensate input tax on purchases of goods and services to undertakings not subject to VAT but falling within the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act, they grant those undertakings an economic advantage.
Valvontaviranomainen katsoi lisäksi, että Norjan viranomaiset myöntävät taloudellisen yrityksille, jotka eivät ole arvonlisäverovelvollisia mutta jotka kuuluvat alv-hyvityksiä koskevan lain 2 pykälän soveltamisalaan, siltä osin kuin ne maksavat tavara- ja palveluhankintoja koskevasta tuotantopanoksista maksettavasta verosta hyvityksiä niille.
In the assessment of selectivity, the Authority raised doubts as to whether the VAT compensation, which in its view constituted a materially selective measure, could be justified by the nature and logic of the VAT system, i.e., whether it met the objectives inherent in the VAT system itself, or whether it pursued other objectives, external to the VAT system.
Arvioidessaan tuen valikoivuutta valvontaviranomainen esitti epäilyjä siitä, voitiinko alv-hyvitystä, jonka se katsoi aineellisesti valikoivaksi toimenpiteeksi, perustella alv-järjestelmän luonteella ja toimintatavalla eli voitiinko hyvitys katsoa alv-järjestelmään sisältyvien tavoitteiden mukaiseksi tai oliko sille asetettu muita tavoitteita, jotka eivät liittyneet itse järjestelmään.
According to the explanations given by the Norwegian authorities, the objective pursued with the introduction of the VAT Compensation Act was to facilitate and encourage the choice by the taxable persons covered by the VAT Compensation Act between self supply and outsourcing of goods and services subject to VAT.
Norjan viranomaisten antamien selvitysten mukaan alv-hyvitystä koskevan lain tarkoituksena oli helpottaa ja tukea alv-hyvityksiä koskevan lain soveltamisalaan kuuluvien verovelvollisten päätöstä siitä, kannattaisiko niiden tehdä in-house-hankintoja vai hankkia tavarat ja palvelut muualta ja maksaa niistä alv:ta.
The Authority had doubts as to whether this purpose could be said to be in the nature and logic of the VAT system itself which is a tax on consumption.
Valvontaviranomaisella ei ollut varmuutta siitä, voitiinko tämän tarkoituksen katsoa kuuluvan varsinaisen alv-järjestelmän luonteeseen ja logiikkaan, sillä alv on yksi kulutusveroista.
In the Authority’s preliminary view, the VAT compensation was not a part of the VAT system, established in 1970, as such but a separate measure, introduced later, to rectify some of the distortions created by the VAT system.
Valvontaviranomaisen alustavan näkemyksen mukaan alv-hyvitys ei ollut varsinaisesti osa vuonna 1970 perustettua alv-järjestelmää vaan erillinen toimenpide, joka otettiin käyttöön myöhemmin tiettyjen alv-järjestelmästä aiheutuneiden vääristymien oikaisemiseksi.
The Authority pointed out that while mitigating distortions for municipal acquisitions, the VAT compensation had created a distortion of competition between undertakings carrying out the same economic activities in sectors exempted from the application of VAT.
Valvontaviranomainen huomautti, että vaikka alv-hyvitys lievensi vääristymiä kuntien hankintojen osalta, se vääristi kilpailua sellaisten yritysten välillä, jotka harjoittivat samaa taloudellista toimintaa alv-vapautuksen piiriin kuuluvilla aloilla.
The Authority recalled that, in principle, the beneficiaries under the VAT compensation scheme can receive compensation for input VAT under the conditions of the scheme, regardless of whether aid to operators in these sectors would have an effect on trade.
Valvontaviranomainen muistutti, että alv-hyvitysjärjestelmän edunsaajat voivat periaatteessa saada hyvitystä tuotantopanoksiin sisältyvästä alv:stä järjestelmään liittyvien ehtojen mukaisesti riippumatta siitä, vaikuttaako kyseisillä aloilla toimiville oikeushenkilöille myönnetty tuki kauppaan.
Some of the sectors covered by the VAT Compensation Act are partly or fully open for EEA-wide competition.
Osa alv-hyvityksiä koskevan lain kattamista aloista on osittain tai kokonaan ETA:n laajuisen kilpailun kohteena.
Aid granted to undertakings in these sectors is thus capable of affecting trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Näillä aloilla toimiville yrityksille myönnetty tuki voi sen vuoksi vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.
The Authority had to assess the scheme as such and not its application to each individual sector covered.
Valvontaviranomaisen tehtävänä oli arvioida järjestelmää kokonaisuutena eikä sen soveltamista sen kattamiin yksittäisiin aloihin.
Based on jurisprudence, the Authority’s preliminary conclusion was that, as a general nationwide scheme, the VAT Compensation Act was capable of affecting trade between the Contracting Parties.
Valvontaviranomainen katsoi oikeuskäytännön perusteella alustavasti, että koska alv-hyvityksiä koskevalla lailla luotiin koko maan kattava yleinen järjestelmä, se pystyi vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan.
Finally, the Authority expressed doubts that the input tax compensation could be considered compatible with the State aid rules of the EEA Agreement following the application of any of the exceptions foreseen under Articles 61(2) and (3) of the said agreement.
Valvontaviranomainen esitti epäilyjä myös siitä, voitiinko tuotantopanoksista maksettavan veron hyvitys katsoa ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella ETA-sopimuksen valtiontukisääntöjen mukaiseksi.
Moreover, although aid could potentially, in some situations, be considered compatible under the derogation foreseen in Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority was of the preliminary view that this provision did not justify the compatibility of the VAT Compensation Act as a scheme.
Lisäksi vaikka tuen voitiin mahdollisesti joissakin tilanteissa katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan poikkeuksen perusteella, valvontaviranomainen katsoi myös alustavasti, ettei kyseisellä määräyksellä voitu perustella koko alv-hyvityksiä koskevan lain mukaisen järjestelmän soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan.
By letter dated 18 September 2006 (Event No 388922), the Norwegian authorities submitted comments to the Authority’s Decision to open the formal investigation procedure.
Norjan viranomaiset toimittivat 18 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 388922) huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely.
The comments were divided into three sections:
Huomautukset jaettiin kolmeen ryhmään:
The framework of the VAT Compensation scheme
Alv-hyvitysjärjestelmän tausta
The Norwegian authorities explained that VAT is a general tax that applies, in principle, to all commercial activities involving the production and distribution of goods and the provisions of services.
Norjan viranomaisten mukaan alv on yleinen vero, jota sovelletaan periaatteessa kaikkeen kaupalliseen toimintaan, johon liittyy tavaroiden valmistusta ja jakelua sekä palveluiden tarjoamista.
VAT incurred on expenses is recoverable only to the extent that the tax payer provides services which are subject to VAT.
Kuluihin sisältyvä alv voidaan palauttaa vain siltä osin kuin veronmaksaja tarjoaa alv-velvollisuuden piiriin kuuluvia palveluita.
Under the current VAT rules, most of the activities in the municipal sector are not subject to VAT:
Tällä hetkellä voimassa olevien alv-sääntöjen mukaan valtaosa kuntasektorilla harjoitettavasta toiminnasta on jätetty alv-velvollisuuden ulkopuolelle:
‘Municipal activity is generally outside the VAT system.
”Kuntatasolla harjoitettava toiminta jää yleensä alv-järjestelmän ulkopuolelle.
Basic municipal activities such as health services, educational services and social services are not subject to VAT.
Kuntien perustoiminnot, kuten terveys-, koulutus- ja sosiaalipalvelut, eivät kuulu alv-velvollisuuden piiriin.
Economic activities in which municipalities engage as a “public authority” are outside the scope of VAT.
Taloudellinen toiminta, johon kunnat osallistuvat viranomaisena, eivät kuulu alv:n piiriin.
Thus, VAT incurred by the municipalities related to exempt or non-taxable activities is an un-recoverable cost.
Kuntien maksamaa alv:ta, joka liittyy verosta vapautettuun tai muuhun kuin verotettavaan toimintaan, ei voida periä takaisin.
It may be referred to as a “hidden VAT cost”.
Niistä voidaan käyttää nimitystä ’alv:sta aiheutuvat piilokustannukset’.
It may also be seen as an anomaly of the VAT system.
Tämä voidaan nähdä myös alv-järjestelmään liittyvänä poikkeamana.
Since the VAT system is supposed to be governed by a principle of neutrality, the VAT treatment of the municipalities may distort competition.
Koska alv-järjestelmän otaksutaan noudattavan tasapuolisuuden periaatetta, kuntien alv-kohtelu voi vääristää kilpailua.