natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, [1999] EFTA Court Report, p. 76, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, [2005] EFTA Court Report, p. 117, paragraphs 84-85; Joined cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava and others v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163; Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42; Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43 and Case C-279/08 P Commission v Netherlands [2011] ECR I-7671, paragraph 62.
Alv-lain 2 §:ssä säädetään lisäksi seuraavaa: ”Verovelvollisuus kattaa kaikki tavarat […] ja palvelut”.
Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 76-89; Case 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraph 16.
Alv-lain 3 §:n mukaan verovelvollisia ovat ”ne, jotka myyvät tai toimittavat tavaroita tai arvoesineitä ammattimaisesti tai itsenäisesti taikka tarjoavat veronalaisia työ- tai palvelusuorituksia”.
Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, mentioned above, paragraph 67, Case C-159/01 Netherlands v Commission, ECR [2004] I-4461, paragraph 43, Joined Cases C-106/09 P and C-107/9 P Commission and Spain v Government of Gibraltar and United Kingdom, mentioned above, paragraph 146.
Islannin viranomaisten selvityksen mukaan palvelimen toiminnan kannalta välttämättömiä ”vastaavia laitteita” voivat olla muun muassa tietokoneet, kaapelit ja muut elektroniset laitteet.
See paragraphs 50-51 of the Authority's Decision No 3/13/COL.
Valtiovarainministeriön tullihallinnon johtajalle 29. kesäkuuta 2011 antamien ohjeiden, jäljempänä ’ohjeet’, mukaan palvelimet kuuluvat tullinimikkeeseen 8471 ja vastaavat laitteet tullinimikkeeseen 8517.
Case C-372/97 Italy v Commission [2004] ECR I-3679, paragraph 67 and Case C-172/03 Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 54.
Islannin viranomaiset ilmoittivat oikeusvarmuuden vuoksi valvontaviranomaiselle 2. syyskuuta 2011 (tapahtuma nro 607650) arvonlisäverosta annettuun lakiin nro 50/1988, jäljempänä ’alv-laki’, tehdyistä muutoksista, jotka vaikuttavat Islannin tietokeskusalaan.
See Case T-210/02 RENV British Aggregates Association v Commission [2012] ECR II-0000, paragraphs 49-50 and Joined Cases C-106/09 P and C-107/9 P Commission and Spain v Government of Gibraltar and United Kingdom [2011] ECR I-11113, paragraph 75 and 90.
Muutokset olivat jo tulleet voimaan ennen niiden ilmoittamista valvontaviranomaiselle.
See Joined Cases C-78/08 to C-80/09 Paint Graphos and others [2011] ECR I-7611, paragraph 70.
Päätös muodollisen tutkint amenettelyn aloittamisesta ei kattanut ensimmäistä toimenpidettä eikä myöskään toista toimenpidettä siltä osin kuin se koski yhdistelmäpalveluita, jotka ovat sähköisesti suoritettujen palveluiden liitännäisiä.
See Article 1 of Act No 50/1988 on Value Added Tax.
Tässä yhteydessä ”liitännäisellä” tarkoitetaan sähköisesti suoritetuista palveluista erottamattomia ja niihin kytköksissä olevia palveluita, joita ei toisin sanoen voida laskuttaa erikseen ja jotka ovat välttämättömiä sähköisesti suoritettujen palvelujen tarjoamiseksi ja toimittamiseksi.
Notification letter of 2.9.2011.
Näin ollen palveluja, jotka laskutetaan erikseen ja voidaan toimittaa itsenäisesti, kuten korjaus-, varastointi-, huolto- ja neuvontapalvelut, ei voida pitää liitännäispalveluina.
See Joined Cases E-17/10 and E-6/11 The Principality of Liechtenstein and VTM Fundmanagement v EFTA Surveillance Authority [2012] EFTA Court Report, p. 117, paragraph 76.
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät toimenpiteet mainitaan jäljempänä ainoastaan asiayhteyden selventämiseksi.
See for a similar argumentation, paragraph (95) of Commission Decision 2003/515/EC of 17 February 2003 on the State aid implemented by the Netherlands for international financing activities (OJ L 180, 18.7.2003, p. 52).
Arvonlisäveron, jäljempänä ’alv’, laskentaperuste tavaroiden tuonnin osalta on verollisen tavaran tullaushinta, joka määräytyy tullia koskevan lain nro 88/2005 säännösten mukaisesti.
Case E-6/98 The Government of Norway v EFTA Surveillance Authority [1999] EFTA Court Report, p. 76, paragraph 59; Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.
Alv-lain 36 §:ssä säädetään tarkemmin tietyn maahantuonnin alv:sta vapauttamisesta, joka koskee esimerkiksi tullittomia tavaroita, kansainvälisten sopimusten perusteella verosta vapautettuja tavaroita, tiettyjä ilma-aluksia ja muita aluksia, taiteellisia teoksia, tutkimuslaitoksille, kirjastoille ja julkisille laitoksille muussa kuin liiketoimintatarkoituksessa maksutta toimitettua kirjallista aineistoa ja tietyn arvoisten tavaroiden (muiden kuin alkoholin ja tupakkatuotteiden) maahantuontia.
Case C-5/89, Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Commission v Spain, [1997] ECR I-135, paragraph 51; Case C-24/95 Land Rheinland-Pfalz v Alcan Deutschland GmbH, [1997] ECR I-1591, paragraph 25.
Islannin viranomaiset toimittivat myös verovirastolta saatuja tietoja, jotka koskivat tietokeskusten mahdollisesti myymiä ”yhdistelmäpalveluja”, jotka eivät ole lain nro 163/2010 12 §:n 1 momentin 10 kohdassa tarkoitettuja sähköisesti suoritettujen palveluiden liitännäisiä.
Case C1-09 Centre d'Exportation du Livre Français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication v Société Internationale de Diffusion et d'Édition [2010] ECR I-02099, paragraph 53.
Alla olevassa taulukossa esitetään Islannin tilastokeskuksen (Hagstofa Íslands) tiedot Islantiin rekisteröityjen tietokeskusyritysten eli niiden yritysten, jotka on rekisteröity nimikkeen ”atvinnugrein 63.11.0 Gagnavinnsla, hýsing og tengd starfsemi” (tietojenkäsittely, ylläpito ja siihen liittyvät palvelut) alle, arvonlisäverollisen toiminnan liikevaihdosta ajalta 1. toukokuuta 2011–30. kesäkuuta 2013 [13]:
See also Case C-91/01 Italy v Commission [2004] ECR I-4355, paragraphs 66 and 67.
Kuten päätöksessä N:o 3/13/KOL todetaan, Islannin lainsäädännössä, määräyksissä ja suuntaviivoissa ei ole määritelty yhdistelmäpalveluita selkeästi.
Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14 and Regione Autónoma della Sardegna v Commission [2005] ECR II-2123, paragraph 64.
Termiä ”yhdistelmäpalvelut” ei ole määritelty eikä voida osoittaa, että kaikkia yhdistelmäpalveluita, joita islantilaiset tietokeskukset tarjoavat ulkomaisille asiakkaille, käytettäisiin ja hyödynnettäisiin tosiasiallisesti ulkomailla.
See EFTA Surveillance Authority Decision No 106/95/COL of 31.10.1995 concerning a tax exemption from a basic tax for glass packaging (OJ L 124, 23.5.1996, p. 30, and EEA Supplement No 23, 23.5.1996, p. 75), EFTA Surveillance Authority Decision No 145/97/COL of 14.5.1997 concerning appropriate measures regarding regionally differentiated social security taxation and EFTA Surveillance Authority Decision No 97/10/COL of 24.3.2010 regarding the taxation of captive insurance companies under the Liechtenstein Tax Act (OJ L 261, 27.9.2012, p. 1, and EEA Supplement No 53, 27.9.2012, p. 1).
Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että tarkasteltavat toimenpiteet eli islantilaisissa tietokeskuksissa käytettävien palvelinten ja vastaavien laitteiden tuonnin vapauttaminen alv:sta, kun tuojina ovat ulkomailla asuvat henkilöt, ja alv:n kantamatta jättäminen tietokeskuksiin liittyvistä liiketoiminnoista lukuun ottamatta sähköisesti suoritettujen palveluiden ”liitännäispalveluita”, ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
See Joined Cases E-17/10 and E-6/11 The Principality of Liechtenstein and VTM Fundmanagement v EFTA Surveillance Authority [2012] EFTA Court Report, p. 117, paragraphs 141-142.
Edellä esitettyjen olosuhteiden perusteella on siis tutkittava, voidaanko toimenpiteiden todeta soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.
Case C-75/97 Belgium v Commission [1999] ECR I 3671, paragraph 66, and Case C-310/99 Italy v Commission [2002] ECR I-2289, paragraph 99.
Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan nojalla ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa. […] Asianomainen valtio ei saa panna ehdottamiaan toimenpiteitä täytäntöön ennen kuin menettelyn tuloksena on saatu aikaan lopullinen päätös.”
As amended by EFTA Surveillance Authority Decision No 789/08/COL of 17.12.2008 amending College Decision No 195/04/COL on the implementing provisions referred to under Article 27 in Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice as regards the standard forms for notification of aid (OJ L 340, 22.12.2010, p. 1, and EEA Supplement No 72, 22.12.2010, p. 1).
Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan toimenpiteistä, joihin liittyy sähköisesti suoritettuja palveluita ja yhdistelmäpalveluita, olisi arvonlisäverojärjestelmän logiikan mukaisesti käytettävä mieluummin nimitystä ”nollaverokannan alaiset palvelut”, koska kyseisten palvelujen toimittajilla on valvontaviranomaisen käsityksen mukaan oikeus vähentää näihin palveluihin liittyvä ostoihin sisältyvä arvonlisävero.
No 216/14/COL
N:o 216/14/KOL,
amending for the 96th time the procedural and substantive rules in the field of State aid by adopting new Guidelines on State aid to airports and airlines [2016/2051]
valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 96. kerran hyväksymällä uudet suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille [2016/2051]
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Surveillance and Court Agreement’), in particular to Articles 5(2)(b) and 24 thereof and Article 1 in Part I of Protocol 3 thereof,
OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 24 artiklan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan,
On 4 April 2014, the European Commission published a ‘Communication from the Commission, Guidelines on State aid to airports and airlines’ [1].
Euroopan komissio julkaisi 4 päivänä huhtikuuta 2014 tiedonannon ”Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille” [1].
The Guidelines set out the conditions under which public financing of airports and airlines may constitute State aid and, when it does constitute State aid, the conditions of compatibility.
Suuntaviivoissa vahvistetaan, millä edellytyksillä julkinen rahoitus lentoasemille ja lentoyhtiöille saattaa olla valtiontukea, ja kun se on valtiontukea, millä edellytyksillä sen voidaan katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan.
They apply from 4 April 2014 and replace the 1994 and 2005 Aviation Guidelines [2] from that date.These Guidelines are of relevance to the European Economic Area,
Suuntaviivoja sovelletaan 4 päivästä huhtikuuta 2014, ja ne korvaavat mainitusta päivästä ilmailualan vuosien 1994 ja 2005 suuntaviivat [2].Kyseiset suuntaviivat ovat merkitykselliset Euroopan talousalueen kannalta.
According to point II under the heading ‘GENERAL’ of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the European Commission, is to adopt new Guidelines, corresponding to those adopted by the European Commission,
ETA-sopimuksen liitteessä XV olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on Euroopan komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä.
The new Guidelines will replace the current ones on the financing of airports and start-up aid to airlines departing from regional airports [3],HAVING consulted the European Commission,
Uudet suuntaviivat korvaavat nykyiset suuntaviivat [3] lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta,KUULTUAAN Euroopan komissiota,
HAVING consulted the EFTA States by a letter dated 12 May 2014 on the subject,
KUULTUAAN EFTA-valtioita 12 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä,
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing new Guidelines on State aid to airports and airlines.
Muutetaan valtiontukisuuntaviivoja ottamalla käyttöön uudet suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille.
The new Guidelines are annexed to this Decision and form an integral part of it.
Uudet suuntaviivat ovat tämän päätöksen liitteenä ja muodostavat olennaisen osan sitä.
OJ C 99, 4.4.2014, p. 3.
EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3.
Application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State aids in the aviation sector (OJ C 350, 10.12.1994, p.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5); ja komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).
5); and Communication from the Commisison — Community guidelines on financing of airports and start-up aid to airlines departing from regional airports (OJ C 312, 9.12.2005, p. 1).
Lentoasemien rahoittamineen ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittaminen (EUVL L 62, 6.3.2008, s. 30, ja ETA-täydennysosa N:o 12, 6.3.2008, s. 3).
Financing of airports and start-up aid to airlines departing from regional airports (OJ L 62, 6.3.2008, p. 30 and the EEA Supplement No 12, 6.3.2008, p. 3).
LIITE
ANNEX
SUUNTAVIIVAT VALTIONTUESTA LENTOASEMILLE JA LENTOYHTIÖILLE
GUIDELINES ON STATE AID TO AIRPORTS AND AIRLINES
SISÄLLYS
CONTENTS
Johdanto: Valtiontukipolitiikka ilmailualalla
Introduction: State aid policy in the aviation sector
Soveltamisala ja määritelmät
Scope and definitions
Soveltamisala
Definitions
ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
Presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement
Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsitteet
Notion of undertaking and economic activity
Valtion varojen käyttö ja valtion vastuu
Use of State resources and imputability to the State
Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan
Distortion of competition and effect on trade
Lentoasemien julkinen rahoitus ja markkinataloustoimijaperiaatteen soveltaminen
Public funding of airports and the application of the Market Economy Operator principle
Lentoasemien ja lentoyhtiöiden väliset taloudelliset suhteet
Financial relationships between airports and airlines
Vertailu markkinahinnan kanssa
Comparison with the market price
Kannattavuutta koskeva ennakkoanalyysi
Ex ante profitability analysis
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen julkinen rahoitus
Public funding of Services of General Economic Interest
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun määritelmä lentoasema- ja lentoliikennealoilla
Definition of a service of general economic interest in the airport and air transport sectors
Korvauksena julkisista palveluista myönnettävän tuen soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan
Compatibility of aid in the form of public service compensation
Tuen soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla
Compatibility of aid under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement
Tuki lentoasemille
Aid to airports
Investointituki lentoasemille
Investment aid to airports
Lentoasemien toimintatuki
Operating aid to airports
Lentoyhtiöille toiminnan aloittamiseen myönnettävä tuki
Start-up aid to airlines
ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu sosiaalinen tuki
Aid of a social character under Article 61(2)(a) of the EEA Agreement
Tuen kasautuminen
Cumulation
Loppusäännökset
Final provisions
Vuosikertomukset
Annual reporting
Avoimuus
Transparency
Seuranta
Monitoring
Arviointi
Evaluation
Aiheelliset toimenpiteet
Appropriate measures
Soveltaminen
Application
Uudelleentarkastelu
Review
JOHDANTO: VALTIONTUKIPOLITIIKKA ILMAILUALALLA
INTRODUCTION: STATE AID POLICY IN THE AVIATION SECTOR
Lentoliikenne yhdistää ihmisiä ja alueita, ja sillä on keskeinen asema Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA’, integraatiossa ja kilpailukyvyn parantamisessa sekä vuorovaikutuksessa muun maailman kanssa.
Linking people and regions, air transport plays a vital role in the integration and the competitiveness of the European Economic Area (‘EEA’), as well as its interaction with the world.
Lentoliikenne tuo merkittävän panoksen unionin talouteen, sillä se vastaa yli 15 miljoonasta kaupallisesta kuljetuksesta vuosittain ja vuonna 2011 kuljetettiin 822 miljoonaa matkustajaa unionin lentoasemien kautta.
Air transport contributes significantly to the Union's economy, with more than 15 million annual commercial movements, 822 million passengers transported to and from Union airports in 2011, 150 scheduled airlines, a network of over 460 airports and 60 air navigation service providers [1].
Lisäksi reittilentoyhtiöitä on 150, lentoasemia yli 460 ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia 60 [1].
The Union benefits from its position as a global aviation hub, with airlines and airports alone contributing more than EUR 140 billion to the Union's gross domestic product each year.
Unioni hyötyy asemastaan ilmailualan kansainvälisenä keskuksena, ja pelkästään lentoyhtiöiden ja lentoasemien osuus unionin bruttokansantuotteesta on yli 140 miljardia euroa vuodessa.
The aviation sector employs some 2,3 million people in the Union [2].
Ilmailuala työllistää noin 2,3 miljoonaa ihmistä unionissa [2].
In practice, transport has to use less and cleaner energy, better exploit a modern infrastructure and reduce its negative impact on the climate and the environment and, in particular, on key natural assets like water, land and ecosystems.
Tämä on vaikuttanut talouskasvuun ja työpaikkojen syntymiseen.
The gradual completion of the internal market has led to the removal of all commercial restrictions for airlines flying within the EEA, such as restrictions on routes or number of flights and the setting of fares.
Tämä on myös tasoittanut tietä halpalentoyhtiöille, joiden toiminta perustuu uudenlaiseen liiketoimintamalliin eli nopeisiin kääntöaikoihin ja laivaston erittäin tehokkaaseen käyttöön.
Since the liberalisation of air transport in 1997 [5], the industry has expanded as never before, and this has contributed to economic growth and job creation.
Tämä kehitys on lisännyt huomattavasti liikenteen kasvua, ja halpalentoyhtiöiden liikennöinti on kasvanut nopeassa tahdissa vuodesta 2005 alkaen.
This has also paved the way for the emergence of low-cost carriers, operating a new business model based on quick turn-around times and very efficient fleet use.
Vuosi 2012 oli ensimmäinen, jolloin halpalentoyhtiöiden markkinaosuus (44,8 prosenttia) ylitti vakiintuneiden lentoyhtiöiden osuuden (42,4 prosenttia).
This development has generated a tremendous increase in traffic, with low-cost carriers' traffic growing at a fast pace since 2005.
Suuntaus jatkui vuonna 2013 (halpalentoyhtiöiden osuus oli 45,94 prosenttia ja vakiintuneiden lentoyhtiöiden 40,42 prosenttia).
In 2012, for the first time, low-cost airlines (44,8 %) exceeded the market share of incumbent air carriers (42,4 %), a trend which continued in 2013 (45,94 % for low-cost and 40,42 % for incumbent).
Vaikka lentoasemat ETA:ssa ovat edelleen lähinnä julkisessa omistuksessa ja julkisesti hallinnoituja [6], yksityiset yritykset osallistuvat yhä useammin niiden toiminnan harjoittamiseen.
While still predominantly publicly owned and managed [6], airports across the EEA are currently witnessing growing involvement of private undertakings.
Uusia markkinoita on syntynyt viime vuosikymmenen aikana, kun eräitä lentoasemia on osittain yksityistetty ja julkisessa omistuksessa olevien lentoasemien, esimerkiksi alueellisten lentoasemien, hallinnointia on kilpailutettu.
New markets have been created in the last decade through partial privatisation of certain airports, as well as through competition for the management of publicly owned airports, including regional airports.
Pienemmät lentoasemat ovat suurelta osin julkisessa omistuksessa [7], ja ne myös useimmiten turvautuvat julkiseen tukeen toimintansa rahoittamiseksi.
Smaller airports display the greatest proportion of public ownership [7] and most often rely on public support to finance their operations.
Näiden lentoasemien hintoja ei yleensä määritetä markkinaseikkojen ja erityisesti vahvojen kannattavuusnäkymien mukaan, vaan pohjimmiltaan paikallisten tai alueellisten näkökohtien perusteella.
The prices of these airports tend not to be determined with regard to market considerations and in particular sound ex ante profitability prospects, but essentially having regard to local or regional considerations.
Nykyisissä markkinaolosuhteissa myös kaupallisesti johdettujen lentoasemien kannattavuusnäkymät riippuvat edelleen suuressa määrin [8] liikennöintitasosta niin, että lentoasemat, joiden kautta kulkee alle miljoona matkustajaa vuodessa, joutuvat usein kamppailemaan voidakseen kattaa toimintakustannuksensa.
Under the current market conditions the profitability prospects of commercially run airports also remain highly dependent [8] on the level of throughput, with airports that have fewer than 1 million passengers per annum typically struggling to cover their operating costs.
Tämän vuoksi suurin osa alueellisista lentoasemista saa säännöllisesti tukea viranomaisilta.
Consequently the vast majority of regional airports are subsidised by public authorities on a regular basis.
Tietyt alueet kärsivät edelleen huonoista kulkuyhteyksistä liikennöitäessä muualta ETA:sta, ja suuret solmukohdat kärsivät kasvavista ruuhkista [9].
Certain regions are still hampered by poor accessibility from the rest of the EEA, and major hubs are facing increasing levels of congestion [9].
Samaan aikaan alueellisten lentoasemien tiheys eräillä ETA:n alueilla on johtanut merkittävään lentoasemainfrastruktuurin ylikapasiteettiin suhteessa matkustajien kysyntään ja lentoyhtiöiden tarpeisiin.
At the same time, the density of regional airports in certain regions of the EEA has led to substantial overcapacity of airport infrastructure relative to passenger demand and airline needs.
Useimmilla ETA:ssa sijaitsevilla lentoasemilla sovellettu hinnoittelujärjestelmä on perinteisesti suunniteltu matkustajamääriin ja ilma-aluksen painoon perustuvaksi, julkistetuksi lentoasemamaksujen järjestelmäksi [10].
The pricing system in most EEA airports has traditionally been designed as a published scheme of airport charges based on passenger numbers and aircraft weight [10].
Markkinoiden kehitys sekä lentoasemien ja lentoyhtiöiden välinen tiivis yhteistyö ovat kuitenkin asteittain tasoittaneet tietä monenlaisille kaupallisille menettelyille, mukaan lukien pitkäaikaiset sopimukset, joihin liittyvät tariffien eriyttäminen ja toisinaan huomattavat kannustimet ja lentoasemien ja/tai paikallisviranomaisten lentoyhtiöille maksama markkinointituki.
However, the evolution of the market and the close cooperation between airports and airlines have gradually paved the way for a wide variety of commercial practices, including long-term contracts with differentiated tariffs and sometimes substantial amounts of incentives and marketing support paid by airports and/or local authorities to airlines.
Erityisesti lentoasemien toiminnan tukemiseen varattuja julkisia varoja saatetaan kanavoida lentoyhtiöille kaupallisen liikenteen houkuttelemiseksi, mikä vääristää lentoliikennemarkkinoita [11].