natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement states: ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid.’
Valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa”.
Aid provided without notification or aid that is notified late, i.e. notified after being ‘put into effect’ is considered unlawful aid.
Ilmoittamatta myönnetty tai myöhässä (eli tukitoimen toteuttamisen jälkeen) ilmoitettu tuki katsotaan laittomaksi.
See for example Commission Decision No 88/318/EEC of 2 March 1988 on Law No 64 of 1 March 1986 on aid to the Mezzogiorno (OJ L 143, 10.06.1988, p. 37); State aid No 586/2002 — Italy — Aid measures in favour of cableway installations introduced with L.R. 9/98, Regione Lombardia.
Ks. esimerkiksi komission päätös N:o 88/318/ETY, tehty 2 päivänä maaliskuuta 1988, tuesta Mezzogiornolle 1 päivänä maaliskuuta 1986 annetusta laista N:o 64 (EYVL L 143, 10.6.1988, s. 37), sekä valtiontuki N 586/2002 ”Aluelakiin nro 9/98 perustuvat tukitoimet köysiratojen asennuksia varten”, Italia (Lombardia).
enterprises that build or repair self-propelled, ocean-going commercial vessels. These vessels are defined as follows:
yritykset, jotka rakentavat tai korjaavat seuraavanlaisia itseliikkuvia kaupallisia valtamerialuksia:
However, the requirement of such adverse economic effects to a region as a whole must be set high, since financial consequences of negative State aid decisions for single undertakings do not have any bearing on the compatibility assessment of a particular aid measure [19].In the light of the above, the Authority will assess whether the notified transition period of three years for zones 3 and 4 is objectively necessary and justified in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation [20].3.2. Is a transition period of three years for zones 3 and 4 necessary and justified?
Koko alueen talouteen kohdistuville haittavaikutuksille on kuitenkin asetettava tiukat vaatimukset, koska yksittäisiä yrityksiä koskevien kielteisten valtiontukipäätösten taloudelliset seuraukset eivät mitenkään vaikuta tukitoimien yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointiin [19].Valvontaviranomainen arvioi edellä esitettyjen seikkojen perustella, onko alueita 3 ja 4 varten ilmoitettu kolmen vuoden siirtymäaika objektiivisesti tarkasteltuna tarpeellinen ja perusteltavissa, jotta yritykset voivat mukautua tilanteeseen [20].3.2 Onko kolmen vuoden siirtymäaika alueita 3 ja 4 varten tarpeellinen ja perusteltavissa?
No 15/04/COL
N:o 15/04/KOL,
amending for the forty-first time the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid by introducing a new chapter 9C: Professional secrecy in State aid decisions
valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 41. kerran lisäämällä uusi luku 9C: salassapitovelvollisuus valtiontukipäätöksissä
Having regard to the Agreement on the European Economic Area [1], in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
Ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen [1] ja erityisesti sen 61, 62 ja 63 artiklan sekä pöytäkirjan 26, Ottaa huomioon EFTA-valtioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen [2], ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä sen pöytäkirjassa 3 olevassa I osassa olevan 1 artiklan [3],sekä katsoo seuraavaa:
Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [2], in particular to Article 24, Article 5(2)(b) and Article 1 in Part I of Protocol 3 thereof [3], Whereas under Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the EFTA Surveillance Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid,
EFTAn valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen,
Whereas under Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the EFTA Surveillance Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement, if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the EFTA Surveillance Authority considers it necessary,
Valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla EFTAn valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos EFTAn valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,
Recalling the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid [4] adopted on 19 January 1994 by the EFTA Surveillance Authority,
Eftan valvontaviranomainen palauttaa mieleen valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt [4], jotka se hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994,
Whereas the European Commission issued a new communication C(2003) 4582 on professional secrecy in State aid decisions on 1 December 2003 [5],Whereas this communication is also of relevance for the European Economic Area,
Euroopan komissio antoi 1 päivänä joulukuuta 2003 tiedonannon K(2003) 4582 salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä [5],kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta,
Whereas a uniform application of the EEA State aid rules is to be ensured throughout the European Economic Area,
ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on taattava koko Euroopan talousalueella,
Whereas, according to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the EFTA Surveillance Authority is to adopt, after consultation with the Commission, acts corresponding to those adopted by the European Commission,
ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevaan lukuun ”YLEISTÄ” kuuluvan II kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava oikeudelliset säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä,
Having consulted the European Commission,
EFTAn valvontaviranomainen on kuullut komissiota,
Recalling that the EFTA Surveillance Authority has consulted the EFTA States in a multilateral meeting on 3 February 2004 on the subject,
EFTAn valvontaviranomainen on kuullut EFTA-valtioita 3 päivänä helmikuuta 2004 järjestetyssä monenvälisessä kokouksessa,
The State Aid Guidelines shall be amended by adding a new Chapter 9C with the title ‘Professional secrecy in State aid decisions’.
Valtiontukisuuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin uusi kappale 9C, jonka otsikko on ”Salassapitovelvollisuus valtiontukipäätöksissä”.
The new Chapter 9C to the State Aid Guidelines can be found in the Annex to this Decision.
Valtiontukisuuntaviivojen uusi kappale 9C on tämän päätöksen liitteenä.
The Decision, including the Annex, shall be published in the EEA Section of and in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union.
Päätös ja sen liite julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
It has to be noted that the amendments to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, following an agreement between EFTA States of 10.12.2001, amending Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, entered into force on 28.8.2003.
On huomattava, että valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjaan 3 tehdyt muutokset tulivat voimaan 28.8.2003 sen jälkeen, kun EFTA-valtiot olivat 10.12.2001 sopineet EFTA-valtioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen pöytäkirjan 3 muuttamisesta.
These amendments incorporated ‘Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22.3.1999, laying down detailed rules for the application of [ex] Article 93 of the EC Treaty’ into Protocol 3.
Muutoksilla pöytäkirjaan 3 sisällytettiin neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [entisen] 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19.1.1994, OJ No L 231 of 3.9.1994, EEA Supplement No 32, last amended by the Authority's Decision No 198/03/COL of 5.11.2003, not yet published.
Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, EFTAn valvontaviranomaisen päätös, tehty 19 päivänä tammikuuta 1994, EYVL L 231, 3.9.1994, ETA-täydennysosa N:o 32, muutettu viimeksi valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 198/03/KOL, tehty 5 päivänä marraskuuta 2003, ei vielä julkaistu.
Commission communication C(2003) 4582 of 1 December 2003 on professional secrecy in State aid decisions, published in OJ No C 297 of 9 December 2003, page 6.
Komission tiedonanto K(2003) 4582, tehty 1. joulukuuta 2003, salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä, EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6.
PROFESSIONAL SECRECY IN STATE AID DECISIONS
SALASSAPITOVELVOLLISUUS VALTIONTUKIPÄÄTÖKSISSÄ
This Communication sets out how the EFTA Surveillance Authority intends to deal with requests by EFTA States, as addressees of State Aid decisions, to consider parts of such decisions as covered by the obligation of professional secrecy and thus not to be disclosed when the decision is published.
Tässä tiedonannossa selvitetään, kuinka EFTAn valvontaviranomainen aikoo käsitellä valtiontukipäätösten vastaanottajina olevien EFTA-valtioiden pyyntöjä käsitellä osia päätöksistä salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvina eikä julkistaa niitä päätöstä julkaistaessa.
This involves two aspects, namely:
Tähän liittyy kaksi seikkaa:
the identification of the information which might be covered by the obligation of professional secrecy; and
niiden tietojen yksilöiminen, jotka voivat kuulua salassapitovelvollisuuden piiriin, ja
the procedure to be followed for dealing with such requests.
menettely, jota noudatetaan näitä pyyntöjä käsiteltäessä.
Article 122 of the EEA Agreement, which corresponds in the wording to Article 287 of the EC Treaty, states that: ‘The representatives, delegates and experts of the Contracting Parties, as well as officials and other servants acting under this Agreement shall be required, even after their duties have ceased, not to disclose information of the kind covered by the obligation on professional secrecy, in particular information about undertakings, their business relations or their cost components’.
ETA-sopimuksen 122 artiklassa, joka vastaa sanamuodoltaan EY:n perustamissopimuksen 287 artiklaa, määrätään seuraavaa: ”Sopimuspuolten edustajien, valtuutettujen ja asiantuntijoiden sekä tämän sopimuksen nojalla toimivien virkamiesten ja muiden viranomaisten on vielä tehtäviensä päättymisen jälkeenkin pidettävä salassa sellaiset tiedot, joita koskee salassapitovelvollisuus, erityisesti tiedot yrityksistä, niiden liikesuhteista tai niiden kustannustekijöistä.”
This is also reflected in Articles 24 and 25 of Part II to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement on the Functions and Powers of the EFTA Surveillance Authority in the field of State Aid [1].
Tämä periaate ilmenee myös EFTAn valvontaviranomaisten tehtäviä ja toimivaltuuksia koskevan valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevassa II osassa olevasta 24 ja 25 artiklasta [1].
Article 16 of the Surveillance and Court Agreement states: ‘Decisions of the EFTA Surveillance Authority shall state the reasons on which they are based’.
Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 16 artiklassa todetaan seuraavaa: ”EFTAn valvontaviranomaisen päätöksistä tulee käydä ilmi syyt, joihin ne perustuvat”.
Article 6(1), first sentence of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement further stipulates with regard to decisions to initiate the formal investigation procedures: ‘The decision to initiate the formal investigation procedure shall summarise the relevant issues of fact and law, shall include a preliminary assessment of the EFTA Surveillance Authority as to the aid character of the proposed measure and shall set out the doubts as to its compatibility with the common market […]’.
Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä säädetään edelleen muodollisten tutkintamenettelyjen aloittamista koskevista päätöksistä seuraavaa: ”Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään asiaan liittyvät oikeudelliset seikat ja tosiseikat lyhyesti, EFTAn valvontaviranomaisen alustava arvio ehdotetun toimenpiteen tukiluonteesta ja epäilyt toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. […]”
Identification of information which can be covered by professional secrecy
Salassapitovelvollisuuden piiriin mahdollisesti kuuluvien tietojen yksilöinti
The EC Court of Justice has established that although Article 287 of the EC Treaty primarily refers to information gathered from undertakings, the expression ‘in particular’ shows that the principle in question is a general one which applies also to other confidential information [2].
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, että vaikka EY:n perustamissopimuksen 287 artiklassa viitataan ensisijaisesti yrityksiltä kerättyihin tietoihin, ilmaisu ”varsinkaan” osoittaa, että kyseinen periaate on yleinen ja että sitä sovelletaan myös muihin luottamuksellisiin tietoihin [2].
It follows that professional secrecy covers both business secrets and other confidential information.
Tämän perusteella salassapitovelvollisuus kattaa sekä liikesalaisuudet että muut luottamukselliset tiedot.
There is no reason why the notions of business secret and other confidential information should be interpreted differently from the meaning given to these terms in the context of antitrust and merger procedures.
Ei ole mitään syytä tulkita liikesalaisuuden tai muun luottamuksellisen tiedon käsitteitä tavalla, joka eroaisi niiden merkityksestä kilpailu- ja sulautumamenettelyissä.
The fact that in antitrust and merger procedures the addressees of the Authority decision are undertakings, while in State Aid procedures the addressees are EFTA States, does not constitute an obstacle to a uniform approach as to the identification of what can constitute business secrets or other confidential information.
Se, että kilpailu- ja sulautumamenettelyissä valvontaviranomaisen päätöksen vastaanottajat ovat yrityksiä, kun taas valtiontukimenettelyissä ne ovat EFTA-valtioita, ei ole este yhtenäiselle lähestymistavalle yksilöidä, mikä on liikesalaisuus tai muu luottamuksellinen tieto.
Business secrets
Liikesalaisuudet
Business secrets can only concern information relating to a business which has actual or potential economic value, the disclosure or use of which could result in economic benefits for other companies.
Liikesalaisuudet voivat koskea vain tietoja, jotka liittyvät todellista tai mahdollista taloudellista arvoa omaavaan liiketoimintaan ja joiden julkistamisesta tai käyttämisestä muut yritykset voisivat hyötyä taloudellisesti.
Typical examples are methods of assessing manufacturing and distribution costs, production secrets (that is to say, a secret, commercially valuable plan, formula, process or device that is used for the making, preparing, compounding, or processing of trade commodities and that can be said to be the end product of either innovation or substantial effort) and processes, supply sources, quantities produced and sold, market shares, customer and distributor lists, marketing plans, cost price structure, sales policy, and information on the internal organisation of the undertaking.
Tyypillisiä esimerkkejä ovat valmistus- ja jakelukustannusten arviointimenetelmät, tuotantosalaisuudet (esim. salainen kaupallisesti arvokas suunnitelma, kaava, prosessi tai laite, jota käytetään kauppahyödykkeiden valmistamisessa, valmistelussa, yhdistämisessä tai jalostamisessa ja jonka voidaan sanoa olevan innovaation tai huomattavan toiminnan lopputuote) sekä prosessit, hankintalähteet, tuotanto- ja myyntimäärät, markkinaosuudet, asiakas- ja jakelijaluettelot, markkinointisuunnitelmat, omakustannushinnan rakenne, myyntipolitiikka ja yrityksen sisäistä organisaatiota koskevat tiedot.
It would appear that in principle business secrets can only relate to the beneficiary of the aid (or other third party) and can only concern information submitted by the EFTA State (or third party).
Näyttäisi siltä, että liikesalaisuudet voivat periaatteessa koskea ainoastaan tuensaajaa (tai kolmatta osapuolta) ja liittyä ainoastaan EFTA-valtion (tai kolmannen osapuolen) toimittamiin tietoihin.
Hence, statements from the Authority itself (for example, expressing doubts about feasibility of a restructuring plan) cannot be covered by the obligation of professional secrecy.
Näin ollen valvontaviranomaisen omat lausunnot (esimerkiksi epäilyt rakenneuudistussuunnitelman toteutettavuudesta) eivät voi kuulua salassapitovelvollisuuden piiriin.
The simple fact that disclosure of information might cause harm to the company is not of itself sufficient grounds to consider that such information should be considered as business secret.
Se, että tietojen julkistaminen saattaisi aiheuttaa haittaa yritykselle, ei ole sinänsä riittävä peruste katsoa, että kyseisiä tietoja olisi käsiteltävä liikesalaisuutena.
For example, a decision of the Authority to initiate the formal investigation procedure in the case of a restructuring aid may cast doubt on certain aspects of the restructuring plan in the light of information the Authority has received.
Esimerkiksi valvontaviranomaisen päätös aloittaa rakenneuudistustukea koskeva muodollinen tutkintamenettely saattaa valvontaviranomaisen saamien tietojen perusteella herättää epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman eräistä osista.
Such a decision could (further) affect the credit-position of that company.
Tällainen päätös voisi vaikuttaa (myös) yrityksen luottoasemaan.
However, that would not necessarily lead to the conclusion that the information on which that decision was based must be considered as business secrets.
Tämä ei kuitenkaan välttämättä johtaisi päätelmään, että päätöksen perustana olevat tiedot olisi katsottava liikesalaisuuksiksi.
In general, the Authority will apply the following non-exhaustive list of criteria to determine whether information can be deemed to constitute business secrets:
Valvontaviranomainen soveltaa yleensä seuraavaa viitteellistä luetteloa kriteereistä, joilla määritellään, voidaanko tiedot katsoa liikesalaisuuksiksi:
the extent to which the information is known outside the company;
missä määrin tiedot ovat saatavilla yrityksen ulkopuolella;
the extent to which measures have been taken to protect the information within the company, for example, through non-compete clauses or non-disclosure agreements imposed on employees or agents, etc;
missä määrin yrityksessä on ryhdytty suojelemaan tietojen säilymistä yrityksen sisällä esimerkiksi kilpailukieltolausekkein tai työntekijöiltä tai edustajilta vaadituin luottamuksellisuutta koskevin sopimuksin yms.;
the value of the information for the company and its competitors;
tietojen arvo yritykselle ja sen kilpailijoille;
the effort or investment which the undertaking had to undertake to acquire the information;
toiminta tai investointi, johon yrityksen oli ryhdyttävä tietojen hankkimiseksi;
the effort which others would need to undertake to acquire or copy the information;
toiminta, johon muiden olisi ryhdyttävä tietojen hankkimiseksi tai jäljentämiseksi;
the degree of protection offered to such information under the legislation of the EFTA State concerned.
kyseisen EFTA-valtion lainsäädännön tarjoama suoja kyseisille tiedoille.
In principle, the Authority considers that the following information would not normally be covered by the obligation of professional secrecy:
Periaatteessa valvontaviranomainen katsoo, että seuraavat tiedot eivät tavallisesti kuulu salassapitovelvollisuuden piiriin:
information which is publicly available, including information available only upon payment through specialised information services or information which is common knowledge among specialists in the field (for example common knowledge among engineers or medical doctors).
tiedot, jotka ovat julkisesti saatavilla, mukaan luettuina tiedot, jotka ovat saatavilla vain maksusta erikoistuneiden tietopalvelujen kautta tai jotka kuuluvat alan asiantuntijoiden yleistietoon (esim. insinöörien tai lääkärien yleistieto).
Likewise, turnover is not normally considered as a business secret, as it is a figure published in the annual accounts or otherwise known to the market.
Samoin liikevaihtoa ei yleensä katsota liikesalaisuudeksi, sillä se julkaistaan vuosikertomuksessa tai on muuten markkinoiden tiedossa.
Reasons must be given for requests for confidentiality concerning turnover figures which are not in the public domain and the requests must be evaluated on a case-by-case basis.
Sellaisten liikevaihtolukujen luottamuksellisuutta koskevat pyynnöt, jotka eivät kuulu julkisiin tietoihin, on perusteltava ja arvioitava tapauskohtaisesti.
The fact that information is not publicly available does not necessarily mean that the information can be regarded as a business secret;
Se, että tiedot eivät ole julkisesti saatavilla, ei välttämättä tarkoita, että tiedot voidaan katsoa liikesalaisuuksiksi;
historical information, in particular information at least five years old;
jo kauan käytettävissä olleet tiedot erityisesti silloin, kun kyseiset tiedot ovat vähintään viisi vuotta vanhoja;
statistical or aggregate information;
tilastotiedot tai yhdistetyt tiedot;
names of aid recipients, sector of activity, purpose and amount of the aid, etc.
tuensaajien nimet, toimiala, tuen tarkoitus ja määrä jne.
Detailed reasons must be given for any request to derogate from these principles in exceptional cases.
Näistä periaatteista poikkeamista erityistapauksissa koskeva pyyntö on perusteltava yksityiskohtaisesti.
Other confidential information
Muut luottamukselliset tiedot
In antitrust and merger cases, confidential information includes certain types of information communicated to the Authority on condition that confidentiality is observed (for example a market study commissioned by an undertaking which is party to the procedure and forming part of its property).
Kilpailu- ja sulautuma-asioissa luottamuksellisiin tietoihin sisältyvät tiedot, jotka on toimitettu valvontaviranomaiselle sillä ehdolla, että niitä käsitellään luottamuksellisina (esimerkiksi menettelyn osapuolena olevan yrityksen tilaama markkinaselvitys, joka on osa sen omaisuutta).
It seems that a similar approach could be retained for State Aid decisions.
Näyttää siltä, että samantapaista lähestymistapaa voitaisiin soveltaa valtiontukipäätöksissä.
In the field of State Aid, there may, however, be some forms of confidential information, which would not necessarily be present in antitrust and merger procedures, referring specifically to secrets of the State or other confidential information relating to its organisational activity.
Valtiontukiasioissa saattaa kuitenkin tulla esille sellaisia luottamuksellisia tietoja, joita ei välttämättä esiinny kilpailu- ja sulautumamenettelyissä. Tällaisia ovat tiedot, jotka ovat valtionsalaisuuksia tai muita luottamuksellisia tietoja, jotka liittyvät valtiontoimintojen järjestelyihin.
Generally, in view of the Authority's obligation to state the reasons for its decisions and the transparency requirement, such information can only in very exceptional circumstances be covered by the obligation of professional secrecy.
Valvontaviranomaisen päätösten perustelemista koskevan velvollisuuden ja avoimuusvaatimuksen vuoksi tällaiset tiedot voivat vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa kuulua salassapitovelvollisuuden piiriin.