natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, in other cases, for example where specific public service obligations are entrusted to commercially run undertakings which need to remunerate the capital invested in them, a profit element which represents the fair remuneration of capital taking into account risk may be considered reasonable, if duly justified and provided that it is necessary for the fulfilment of the public service obligations.
Sen sijaan jos tietyt julkisen palvelun velvoitteet on uskottu kaupallisilla markkinoilla toimiville yrityksille, joiden on maksettava tuottoa yritykseen sijoitetulle pääomalle, korvaukseen voidaan sisällyttää riskit huomioon ottava voitto-osuus, joka on kohtuullinen tuotto pääomalle. Yrityksen on kuitenkin osoitettava, että voitto-osuus on perusteltu ja tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi.
Public service broadcasters may retain yearly overcompensation above the net costs of the public service (as ‘public service reserves’) to the extent that this is necessary for securing the financing of their public service obligations.
Yleisradioyhtiöt voivat vuosittain pitää itsellään (”julkisen palvelun rahastona”) liian suuren korvauksen, joka ylittää julkisen palvelun suorittamisesta aiheutuvat nettokustannukset, siltä osin kuin se on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden rahoituksen varmistamiseksi.
In general, the Authority considers that an amount of up to 10 % of the annual budgeted expenses of the public service mission may be deemed necessary to withstand cost and revenue fluctuations.
Valvontaviranomainen katsoo yleensä, että yritys voi joutua veloittamaan summan, jonka osuus julkisen palvelutehtävän vuotuisista budjetoiduista kustannuksista on enintään 10 prosenttia, selviytyäkseen kustannus- ja tulotasojen vaihteluista.
As a rule, overcompensation above this limit must be recovered without undue delay.
Yleissääntönä on, että tämän raja-arvon ylittävät korvaukset on perittävä takaisin viipymättä.
By way of exception, public service broadcasters may be allowed to keep an amount in excess of 10 % of the annual budgeted expenses of their public service mission in duly justified cases.
Yleisradioyhtiöiden voidaan poikkeuksellisesti sallia pitävän itsellään korvaukset, joiden osuus julkisen palvelutehtävän vuotuisista budjetoiduista kustannuksista on yli 10 prosenttia, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.
This is only acceptable provided that this overcompensation is specifically earmarked in advance of and in a binding way for the purpose of a non-recurring, major expense necessary for the fulfilment of the public service mission [47].
Tämä on hyväksyttävää ainoastaan sillä edellytyksellä, että liian suuri korvaus on etukäteen sitovasti osoitettu kertaluonteisiin huomattaviin kuluihin, jotka ovat tarpeen julkisen palvelun tehtävän suorittamiseksi [47].
The use of such clearly earmarked overcompensation should also be limited in time depending on its dedication.
Tällaisen selkeästi tiettyihin kuluihin osoitetun liian suuren korvauksen käytön pitäisi olla myös ajallisesti rajoitettua käyttötarkoituksen mukaan.
In order to allow the Authority to exercise its duties, EFTA States shall lay down the conditions under which the above overcompensation may be used by the public service broadcasters.
Jotta valvontaviranomainen voi hoitaa tehtävänsä, EFTA-valtioiden on vahvistettava edellytykset, joiden täyttyessä yleisradioyhtiöt voivat käyttää edellä mainittua liian suurta korvausta.
The overcompensation mentioned above shall be used for the purpose of financing public service activities only.
Edellä mainittu liian suuri korvaus on käytettävä vain julkisen palvelun toimintojen rahoittamiseen.
Cross-subsidisation of commercial activities is not justified and constitutes incompatible State aid.
Kaupallisten toimintojen ristikkäistuet eivät ole perusteltuja, ja ne katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomiksi valtiontuiksi.
EFTA States shall provide for appropriate mechanisms to ensure that there is no overcompensation, subject to the provisions of paragraphs 72 to 76 above.
EFTA-valtioiden on otettava käyttöön edellä olevan 72–76 kohdan määräysten mukaiset tarkoituksenmukaiset järjestelyt, joilla varmistetaan, että korvaukset eivät ole liian suuria.
They shall ensure regular and effective control of the use of public funding, to prevent overcompensation and cross-subsidisation, and to scrutinise the level and the use of ‘public service reserves’.
EFTA-valtioiden on varmistettava julkisten varojen käytön säännöllinen ja tehokas valvonta, jolla estetään ristikkäistuet ja liian suuret korvaukset sekä tarkkaillaan ”julkisen palvelun rahaston” määrää ja sen käyttöä.
It is within the competence of EFTA States to choose the most appropriate and effective control mechanisms in their national broadcasting systems, taking also into account the need to ensure coherence with the mechanisms in place for the supervision of the fulfilment of the public service remit.
EFTA-valtioiden toimivaltaan kuuluu kansallisen yleisradiojärjestelmänsä kannalta sopivimman ja tehokkaimman valvontajärjestelyn valitseminen. Niiden on myös yhteensovitettava kyseinen järjestely käytössä oleviin muihin valvontajärjestelyihin, joilla seurataan julkisen palvelun tehtävän suorittamista.
Such control mechanisms would only seem effective if carried out by an external body independent from the public service broadcaster at regular intervals, preferably on a yearly basis.
Tällaisten valvontajärjestelyjen tehokkuus edellyttänee, että niiden säännöllisestä toteuttamisesta vastaavat (mieluiten vuosittain) julkisesta yleisradioyhtiöstä riippumattomat ulkopuoliset tahot.
EFTA States shall make sure that effective measures can be put in place to recover overcompensation going beyond the provisions of the previous section 6.5 and cross-subsidisation.
EFTA-valtioiden on varmistettava, että käytettävissä on tehokkaita toimenpiteitä, joilla voidaan periä takaisin ristikkäistuet ja liian suuret korvaukset, jotka ylittävät 6.5 jakson määräysten mukaisen määrän.
The financial situation of the public service broadcasters should be subject to an in-depth review at the end of each financing period as provided for in the national broadcasting systems of the EFTA States, or in the absence thereof, a time period which normally should not exceed four years.
Julkisten yleisradioyhtiöiden taloudellista asemaa olisi tarkasteltava perusteellisesti aina EFTA-valtion kansallisen yleisradiojärjestelmän mukaisen rahoitusjakson lopussa tai, jos rahoitusjaksoa ei käytetä, sellaisen jakson lopussa, jonka kesto saisi yleensä olla enintään neljä vuotta.
Any ‘public service reserves’ existing at the end of the financing period, or of an equivalent period as provided above, shall be taken into account for the calculation of the financial needs of the public service broadcaster for the next period.
Julkisen yleisradioyhtiön hallussa rahoitusjakson tai edellä tarkoitetun vastaavan jakson lopussa mahdollisesti oleva ”julkisen palvelun rahasto” otetaan huomioon laskettaessa seuraavan jakson rahoitustarpeita.
In case of ‘public service reserves’ exceeding 10 % of the annual public service costs on a recurring basis, EFTA States shall review whether the level of funding is adjusted to the public service broadcasters’ actual financial needs.
Jos yleisradioyhtiön ”julkisen palvelun rahaston” osuus vuotuisista julkisen palvelun kustannuksista on toistuvasti yli 10 prosenttia, EFTA-valtioiden on tarkasteltava, vastaako rahoituksen määrä yleisradioyhtiön todellisia rahoitustarpeita.
Diversification of public broadcasting services
Julkisten yleisradiopalvelujen monipuolistaminen
In recent years, audiovisual markets have undergone important changes, which have led to the ongoing development and diversification of the broadcasting offer.
Audiovisuaalialan markkinoilla on tapahtunut viime vuosina huomattavia muutoksia, joiden seurauksena yleisradiolähetystarjontaa ollaan parhaillaan kehittämässä ja monipuolistamassa.
This has raised new questions concerning the application of the State aid rules to audiovisual services which go beyond broadcasting activities in the traditional sense.
Tämä on nostanut esiin uusia kysymyksiä valtiontukisääntöjen soveltamisesta audiovisuaalisiin palveluihin, jotka ulottuvat perinteistä yleisradiotoimintaa laajemmalle.
In this respect, the Authority considers that public service broadcasters should be able to use the opportunities offered by digitisation and the diversification of distribution platforms on a technology neutral basis, to the benefit of society.
Valvontaviranomainen katsoo, että yleisradioyhtiöiden olisi voitava käyttää yhteiskuntaa hyödyttävällä tavalla digitalisoinnin ja jakelukanavien monipuolistumisen tarjoamia mahdollisuuksia teknologioihin sitoutumattomalta pohjalta.
In order to guarantee the fundamental role of public service broadcasters in the new digital environment, public service broadcasters may use State aid to provide audiovisual services over new distribution platforms, catering for the general public as well as for special interests, provided that they are addressing the same democratic, social and cultural needs of the society in question, and do not entail disproportionate effects on the market, which are not necessary for the fulfilment of the public service remit.
Jotta yleisradioyhtiöiden keskeinen asema voidaan taata uudessa digitaalisessa toimintaympäristössä, ne voivat käyttää valtiontukea tarjotakseen audiovisuaalisia palveluja sekä suuren yleisön että erikoisalojen tarpeisiin suunnattujen uusien jakelukanavien kautta edellyttäen, että ne vastaavat samoihin demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin kyseisessä yhteiskunnassa eivätkä aiheuta markkinoilla suhteettomia vaikutuksia, jotka eivät ole tarpeen julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi.
In parallel with the rapid evolution of the broadcasting markets, the business models of broadcasters are also undergoing changes.
Samalla kun radio- ja televisiolähetysten markkinat kehittyvät nopeasti, myös yleisradioyhtiöiden liiketoimintamallit ovat muutosten kourissa.
In fulfilling their public service remit, broadcasters are increasingly turning to new sources of financing, such as online advertising or the provision of services against payment (so-called pay-services, like access to archives for a fee, special interest TV channels on a pay-per-view basis, access to mobile services for a lump sum payment, deferred access to TV programmes for a fee, paid online content downloads, etc.).
Julkisen palvelun tehtäväänsä hoitaessaan yleisradioyhtiöt hyödyntävät yhä useammin uusia rahoituslähteitä, kuten online-mainontaa tai maksullisten palvelujen tarjoamista (esimerkiksi maksullinen arkistojen käyttö, kertamaksuihin perustuvat erikoisalojen TV-kanavat, mobiilipalvelujen käyttö kiinteällä maksulla, nauhoitettujen TV-ohjelmien maksullinen katselu ja maksullinen online-sisällön lataaminen).
The remuneration element in pay services can be related, for example, to the payment of network distribution fees or copyrights by broadcasters (for example if services over mobile platforms are provided against payment of a mobile distribution fee).
Maksullisista palveluista saatava korvaus voi liittyä esimerkiksi yleisradioyhtiöiden maksamiin verkon jakelupalkkioihin tai tekijänoikeuskorvauksiin (esimerkiksi silloin kun mobiilikanavilla tarjottavista palveluista on maksettava mobiilijakelupalkkio).
Although public broadcasting services have traditionally been free-to-air, the Authority considers that a direct remuneration element in such services — while having an impact on access by viewers [48] — does not necessarily mean that these services are manifestly not part of the public service remit provided that the pay element does not compromise the distinctive character of the public service in terms of serving the social, democratic and cultural needs of citizens, which distinguishes public services from purely commercial activities [49].
Vaikka julkiset yleisradiopalvelut ovat perinteisesti olleet maksuttomia palveluja, valvontaviranomainen katsoo, että niistä maksettava suora korvaus ei välttämättä merkitse sitä, että ne olisivat selkeästi ristiriidassa julkisen palvelun tehtävän käsitteen kanssa, vaikka korvauksen maksamisella voikin olla vaikutusta katsojien mahdollisuuksiin hyödyntää kyseisiä palveluja [48], kunhan maksullisuus ei vaaranna julkisen palvelun erityisluonnetta, joka perustuu kansalaisten sosiaalisia, demokraattisia ja kulttuurisia tarpeita vastaavan palvelun tarjoamiseen ja joka erottaa julkiset palvelut puhtaasti kaupallisesta toiminnasta [49].
The element of remuneration is one of the aspects to be taken into account when deciding on the inclusion of such services in the public service remit, as it may affect the universality and the overall design of the service provided as well as its impact on the market.
Maksettava korvaus on yksi osatekijä analysoitaessa tällaisten palvelujen yhteensopivuutta julkisen palvelun tehtävän kanssa, koska korvaus voi vaikuttaa palvelun yleiseen saatavuuteen ja kokonaissisältöön sekä palvelun markkinavaikutuksiin.
Provided that the given service with a pay element satisfies specific social, democratic and cultural needs of society without leading to disproportionate effects on competition and cross-border trade, EFTA States may entrust public service broadcasters with such a service as part of their public service remit.
Jos maksullisen osuuden sisältävillä palveluilla tyydytetään yhteiskunnan demokraattisia, yhteiskunnallisia ja kulttuurisia tarpeita eikä haitata suhteettomasti kilpailua tai rajojen yli käytävää kauppaa, EFTA-valtiot voivat antaa julkisille yleisradioyhtiöille mahdollisuuden tarjota kyseisiä palveluja osana julkisen palvelun tehtäväänsä.
As set out above, State aid to public service broadcasters may be used for distributing audiovisual services on all platforms provided that the material requirements of the Article 59(2) of the EEA Agreement are met.
Kuten edellä todettiin, yleisradioyhtiöille myönnettävää valtiontukea on voitava käyttää audiovisuaalisten palvelujen jakeluun kaikkien kanavien kautta, kunhan ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan aineelliset vaatimukset täyttyvät.
To this end, EFTA States shall consider, by means of a prior evaluation procedure based on an open public consultation, whether significant new audiovisual services envisaged by public service broadcasters meet the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement, i.e. in the public service broadcasting context, whether they serve the democratic, social and cultural needs of the society, while duly taking into account its potential effects on trading conditions and competition.
Tätä varten EFTA-valtioiden on selvitettävä avoimeen julkiseen kuulemiseen perustuvan ennakkoarviointimenettelyn avulla, täyttävätkö yleisradioyhtiöiden suunnittelemat merkittävät uudet audiovisuaaliset palvelut ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan vaatimukset, toisin sanoen vastaavatko ne julkisen yleisradiotoiminnan puitteissa yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, kun otetaan asianmukaisesti huomioon niiden potentiaaliset vaikutukset kaupankäyntiin ja kilpailuun markkinoilla.
It is up to the EFTA States to determine, taking into account the characteristics and the evolution of the broadcasting market, as well as the range of services already offered by the public service broadcaster, what shall qualify as ‘significant new service’.
EFTA-valtioiden vastuualueeseen kuuluu määrittää, millainen palvelu katsotaan ”merkittäväksi uudeksi palveluksi”. Niiden on tällöin otettava huomioon radio- ja televisiolähetysmarkkinoiden ominaispiirteet ja kehitys sekä yleisradioyhtiön nykyinen palveluvalikoima.
The ‘new’ nature of an activity may depend among others on its content as well as on the modalities of consumption [50].
Palvelun ”uutuus” voi perustua yhtä hyvin sen sisältöön kuin kulutustapoihin [50].
The ‘significance’ of the service may take into account for instance the financial resources required for its development and the expected impact on demand.
Palvelun ”merkittävyyttä” arvioitaessa voidaan ottaa huomioon esimerkiksi sen kehittämisen edellyttämät taloudelliset resurssit ja odotettu vaikutus kysyntään.
Significant modifications to existing services shall be subject to the same assessment as significant new services.
Käytössä oleviin palveluihin tehdyt merkittävät muutokset arvioidaan samalla tavoin kuin merkittävät uudet palvelut.
It is within the competence of the EFTA States to choose the most appropriate mechanism to ensure the consistency of audiovisual services with the material conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement, taking into account the specificities of their national broadcasting systems, and the need to safeguard editorial independence of public service broadcasters.
EFTA-valtioilla on toimivalta valita tarkoituksenmukaisin mekanismi, jolla varmistetaan audiovisuaalisten palvelujen yhdenmukaisuus ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan aineellisten edellytysten kanssa, kun otetaan huomioon niiden kansallisten radio- ja televisiolähetysjärjestelmien erityispiirteet ja tarve varmistaa julkisten yleisradioyhtiöiden toimituksellinen riippumattomuus.
In the interest of transparency and of obtaining all relevant information necessary to arrive at a balanced decision, interested stakeholders shall have the opportunity to give their views on the envisaged significant new service in the context of an open consultation.
Läpinäkyvyyden vuoksi ja jotta sidosryhmät voivat hankkia kaikki perustellun päätöksen edellyttämät tiedot, niille on annettava tilaisuus esittää näkemyksensä merkittävästä uudesta palvelusta julkisen kuulemisen kautta.
The outcome of the consultation, its assessment as well as the grounds for the decision shall be made publicly available.
Kuulemiskierroksen tulokset, niiden arviointi ja päätöksen perustelut on julkistettava.
In order to ensure that the public funding of significant new audiovisual services does not distort trade and competition to an extent contrary to the common interest, EFTA States shall assess, based on the outcome of the open consultation, the overall impact of a new service on the market by comparing the situation in the presence and in the absence of the planned new service.
Jotta voidaan varmistaa, että merkittävien uusien audiovisuaalisten palvelujen julkinen rahoittaminen ei vääristä kilpailua ja kauppaa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, EFTA-valtioiden on arvioitava julkisen kuulemisen tulosten perusteella uuden palvelun kokonaisvaikutusta markkinoihin selvittämällä, miten markkinat toimisivat uuden suunnitellun palvelun kanssa ja ilman sitä.
In assessing the impact on the market, relevant aspects include, for example, the existence of similar or substitutable offers, editorial competition, market structure, market position of the public service broadcaster, level of competition and potential impact on private initiatives.
Markkinavaikutuksen arvioinnin kannalta merkityksellisiä seikkoja ovat esimerkiksi vastaavien tai korvattavissa olevien tarjontojen olemassaolo, kilpailu toimituksellisesta sisällöstä, markkinarakenne, julkisen yleisradioyhtiön markkina-asema, kilpailuaste ja potentiaaliset vaikutukset yksityisten toimijoiden aloitteisiin.
This impact needs to be balanced with the value of the services in question for society.
Markkinavaikutusta arvioitaessa on myös otettava huomioon kyseisten palvelujen merkitys yhteiskunnalle.
In the case of predominantly negative effects on the market, State funding for audiovisual services would appear proportionate only if it is justified by the added value in terms of serving the social, democratic and cultural needs of society [51], taking also into account the existing overall public service offer.
Jos audiovisuaalisiin palveluihin myönnettävän julkisen rahoituksen markkinavaikutukset ovat pääasiassa kielteisiä, rahoituksen voidaan katsoa olevan oikeassa suhteessa sille asetettuihin tavoitteisiin vain silloin, kun se tuottaa lisäarvoa yhteiskunnan sosiaalisten, demokraattisten ja kulttuuristen tarpeiden palvelemisen kannalta [51]. Lisäarvon tuottamista arvioitaessa on otettava huomioon myös koko julkinen palvelutarjonta.
Such an assessment would only be objective if carried out by a body which is effectively independent from the management of the public service broadcaster, also with regard to the appointment and removal of its members, and has sufficient capacity and resources to exercise its duties.
Tällainen arvio on objektiivinen vain silloin, kun se teetetään taholla, joka on tosiasiallisesti riippumaton yleisradioyhtiön johdosta, myös sen jäsenten nimittämisen ja erottamisen osalta, ja jolla on riittävät valmiudet ja resurssit tehtäviensä hoitamiseen.
EFTA States shall be able to design a procedure which is proportionate to the size of the market and the market position of the public service broadcaster.
EFTA-valtioiden on voitava suunnitella menettely, joka on oikeassa suhteessa markkinoiden kokoon ja yleisradioyhtiön markkina-asemaan.
The considerations outlined above shall not prevent public service broadcasters from testing innovative new services (e.g. in the form of pilot projects) on a limited scale (e.g. in terms of time and audience) and for the purpose of gathering information on the feasibility of and the value added by the foreseen service, in so far as such test phase does not amount to the introduction of a fully-fledged, significant new audiovisual service.
Edellä esitetyt näkökohdat eivät saa estää yleisradioyhtiöitä testaamasta innovatiivisia uusia palveluja esimerkiksi ajan ja kohdeyleisön suhteen rajatuilla pilottihankkeilla kerätäkseen tietoja suunnitellun palvelun toteuttamiskelpoisuudesta ja lisäarvosta. Testivaiheessa ei kuitenkaan saa ottaa käyttöön täysin valmista uutta merkittävää audiovisuaalista palvelua.
The Authority considers that the above assessment at the national level will contribute to ensuring compliance with the EEA State aid rules.
Valvontaviranomainen katsoo, että edellä kuvaillulla kansallisen tason arviolla varmistetaan osaltaan ETA:n valtiontukisääntöjen noudattaminen.
This is without prejudice to the competences of the Authority and the Commission to verify that EFTA States respect the provisions of the EEA Agreement, and to their right to act, whenever necessary, also on the basis of complaints or on its own initiative.
Tästä huolimatta valvontaviranomaisen ja komission toimivaltaan luonnollisesti kuuluu sen varmistaminen, että EFTA-valtiot noudattavat ETA-sopimuksen määräyksiä. Lisäksi ne voivat tarpeen vaatiessa toteuttaa toimia joko omasta aloitteestaan tai kantelujen perusteella.
Proportionality and market behaviour
Suhteellisuus ja markkinakäyttäytyminen
In accordance with Article 59(2) of the EEA Agreement, public service broadcasters shall not engage in activities which would result in disproportionate distortions of competition that are not necessary for fulfilling the public service mission.
ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaan yleisradioyhtiöt eivät saa harjoittaa toimintaa, joka vääristää kilpailua kohtuuttomasti, jos kyseiset kilpailunvääristymät eivät ole välttämättömiä julkisen palvelun tehtävän hoitamisen kannalta.
For example, the acquisition of premium content as part of the overall public service mission of public service broadcasters is generally considered legitimate.
Esimerkiksi suosituimman ohjelmasisällön hankinta osana yleisradioyhtiöiden yleistä julkisen palvelun tehtävää katsotaan yleensä oikeutetuksi.
However, disproportionate market distortions would arise in the event that public service broadcasters were to maintain exclusive premium rights unused without offering to sub-license them in a transparent and timely manner.
Markkinat voisivat kuitenkin vääristyä kohtuuttomasti siinä tapauksessa, että julkiset yleisradioyhtiöt säilyttävät suosituimpaan ohjelmasisältöön liittyviä yksinoikeuksia käyttämättöminä eivätkä tarjoudu myöntämään alilisenssejä läpinäkyvästi ja oikea-aikaisesti.