natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the fact that the municipalities may not claim back the VAT paid on inputs provided by the private sector, it may also introduce a bias for public authorities towards self-supply of services liable for VAT versus contracting out to the private sector.’
Se, että kunnat eivät ehkä peri takaisin yksityisen sektorin tarjoamista tuotantopanoksista maksettua alv:ta, saattaa johtaa siihen, että viranomaiset huolehtivat itse alv-velvollisuuden piiriin kuuluvista palveluista sen sijaan, että ne hankkisivat kyseiset palvelut yksityiseltä sektorilta.”
By compensating the municipalities for input tax on all goods and services, the Norwegian authorities argued that the purpose of the general VAT compensation scheme is to create a level playing field between self supply and outsourcing:
Norjan viranomaisten mukaan sillä, että yleisestä alv-hyvitysjärjestelmästä maksetaan kunnille hyvityksiä kaikista tavaroista ja palveluista kannettavasta tuotantopanoksista maksettavasta verosta, pyritään luomaan tasapuoliset edellytykset in-house-hankinnoille ja ulkoisille hankinnoille.
‘The VAT will no longer distort the municipal authorities' incentives when choosing between “in-house” production of services and purchase of services liable for VAT from private service providers.
”Alv ei enää vääristä kuntien viranomaisten päätöksentekoa siitä, hoitavatko ne palvelut in-house-hankintoina vai hankkivatko ne alv-velvollisuuden piiriin kuuluvat palvelut yksityisiltä palveluntarjoajilta.
[…] Neutrality can therefore be deemed as the objective assigned to the VAT compensation scheme.’
[…] Tasapuolisuus voidaankin katsoa alv-hyvitysjärjestelmän tavoitteeksi.”
The Norwegian authorities stressed the view already expressed in the preliminary phase of the investigation that the VAT compensation scheme does not constitute an aid measure for the undertakings falling within the scope of Article 2 of the VAT Compensation Act.
Norjan viranomaiset korostivat jo alustavassa tutkintavaiheessa esittämäänsä näkemystä, jonka mukaan alv-hyvitysjärjestelmässä ei ole kyse alv-hyvityksiä koskevan lain 2 pykälän soveltamisalaan kuuluville yrityksille suunnatusta tukitoimenpiteestä.
The reason for this statement is that when the general VAT compensation scheme was introduced in 2004, the municipal appropriations in the annual fiscal budget were reduced accordingly by the expected amount of input tax compensated.
Tätä näkemystä perustellaan sillä, että kun yleinen alv-hyvitysjärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 2004, kuntien vuotuisia talousarviomäärärahoja vähennettiin vastaavasti suhteessa tuotantopanoksista maksettavan veron hyvitysten odotettavissa olevaan määrään.
The VAT compensation scheme has therefore no revenue effects for the Government.
Alv-hyvitysjärjestelmä ei sen vuoksi vaikuta valtion tuloihin.
Thus the system may be described as a self-funding system through allocation of a rebate/compensation cost to municipalities.
Järjestelmää voidaankin kuvailla omarahoitteisena järjestelmänä, joka perustuu alennuksista/hyvityksistä aiheutuvien kustannusten jakoon kunnille.
In the letter dated 18 September 2006, the Norwegian authorities expressed their disagreement with the assessment of the Authority that the VAT Compensation Act constitutes State aid for the following reasons:
Norjan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä syyskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että ne eivät yhdy valvontaviranomaisen näkemykseen, jonka mukaan alv-hyvityksiä koskeva laki olisi katsottava valtiontueksi. Norjan viranomaiset perustelivat kantaansa seuraavasti:
The Norwegian authorities believe that it is not correct to deem the VAT compensation as an ‘advantage’, which relieves undertakings of charges that are normally borne from their budgets.
Norjan viranomaiset katsovat, ettei alv-hyvitystä ole perusteltua luokitella eduksi, joka vapauttaisi yritykset maksuista, jotka niiden olisi yleensä kustannettava talousarviostaan.
Because the municipalities fund the VAT compensation scheme themselves through a reduction of the general grants, no factual economic relief is granted.
Koska kunnat rahoittavat alv-hyvitysjärjestelmän itse yleisten avustusten pienentämisen muodossa, niille ei todellisuudessa myönnetä taloudellista etua.
The VAT compensation scheme neither implies any reduction in the amount of tax nor any kind of tax deferment.
Alv-hyvitysjärjestelmä ei myöskään aiheuta alennuksia veron määrään eikä veronmaksun lykkäämistä.
Consequently, in the opinion of the Norwegian authorities, it is wrong to compare the VAT compensation scheme to measures which imply a genuine reduction in the recipient's tax burden.
Norjan viranomaiset katsovat sen vuoksi, että alv-hyvitysjärjestelmää ei voida verrata toimenpiteisiin, jotka keventävät edunsaajan verorasitusta tosiasiallisesti.
The scope of the VAT Compensation Act is positively defined in that only legal persons falling within Article 2 of the Act can be compensated for input tax on purchases.
Alv-hyvityksiä koskevan lain soveltamisala on rajattu tarkoin, sillä siinä säädettyjä hyvityksiä hankituista tuotantopanoksista maksettavasta verosta voidaan myöntää vain lain 2 pykälän soveltamisalaan kuuluville oikeushenkilöille.
A selective tax measure can nevertheless be justified due to the nature or general scheme of the tax system in question.
Valikoivaa verotustoimenpidettä voidaan kuitenkin perustella kyseisen verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella.
The Norwegian authorities considered that by stating that the VAT compensation is not a part of the VAT system, the Authority dismissed their argument that the VAT compensation can be deemed to be in line with the nature and logic of the VAT system itself.
Norjan viranomaiset katsoivat, että valvontaviranomainen jätti näkemyksessään, jonka mukaan alv-hyvitys ei ole alv-järjestelmän osa, ottamatta huomioon niiden näkemyksen, jonka mukaan alv-hyvityksen voidaan katsoa olevan sopusoinnussa koko alv-järjestelmän luonteen ja toimintatavan kanssa.
The Norwegian authorities objected to this approach referring to Chapter 17B.3.1 et seq. of the Authority's State Aid Guidelines where various aspects of differential measures are looked into.
Norjan viranomaiset vastustivat tätä toteamusta viitaten valvontaviranomaisen antamien valtiontuen suuntaviivojen 17 B.3.1 kohtaan ja sitä seuraaviin kohtiin, joissa käsitellään eriytettyihin toimenpiteisiin liittyviä eri näkökohtia. Norjan viranomaisten mukaan alv-hyvitystä voidaan perustella kyseisen verojärjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella.
They considered that VAT compensation is justified by the nature or general scheme of the tax system in question and referred to Chapter 17B.3.4 of the State Aid Guidelines ‘Application of State aid rules to measures relating to direct business taxation’.
Ne viittasivat tältä osin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annettujen suuntaviivojen 17B.3.4 lukuun.
It is a fundamental principle that the VAT system should be neutral and non-discriminatory.
Tasapuolisuus ja syrjimättömyys ovat alv-järjestelmän perusperiaatteita.
In the opinion of the Norwegian authorities, neutrality may therefore be seen as inherent in the VAT system itself.
Norjan viranomaiset ovat sen vuoksi sitä mieltä, että tasapuolisuuden voidaan katsoa olevan erottamaton osa alv-järjestelmää.
Neutrality, which is inherent to the VAT system, is also the objective assigned to the VAT compensation scheme.
Tasapuolisuus, joka on erottamaton osa alv-järjestelmää, on myös alv-hyvitysjärjestelmälle asetettu tavoite.
Therefore, the Norwegian authorities believed that it is fair to consider the VAT compensation scheme to be in line with the nature and logic of the VAT system itself.
Norjan viranomaisten näkemyksen mukaan alv-hyvitysjärjestelmän voidaan sen vuoksi perustellusti katsoa olevan sopusoinnussa varsinaisen alv-järjestelmän luonteen ja toimintatavan kanssa.
Moreover, they noted that in case the VAT compensation scheme should be phased out, the distortion of competition resulting from the VAT system would be revived: ‘The fact that the municipalities cannot recover VAT on inputs would distort the municipal authorities' incentives when choosing between “in-house” production of services and purchase of services liable for VAT from private service providers.’
Norjan viranomaiset totesivat lisäksi, että jos alv-hyvitysjärjestelmä olisi poistettava käytöstä, alv-järjestelmä aiheuttaisi jälleen kilpailun vääristymistä: ”Se seikka, että kunnat eivät voisi periä takaisin tuotantopanoksista maksamaansa alv:ta vääristäisi kuntien viranomaisten päätöksentekoa siitä, hoitavatko ne palvelut in-house-hankintoina vai hankkivatko ne alv-velvollisuuden piiriin kuuluvat palvelut yksityisiltä palveluntarjoajilta.” Norjan viranomaiset huomauttivat, että nk.
The Norwegian authorities pointed out that, in order to mitigate distortion of competition resulting from the VAT system, the so-called Rattsø Committee assessed several possible measures before it decided that the VAT compensation scheme would be the most suitable [16].
Rattsø-komitea arvioi useita potentiaalisia toimenpiteitä, joilla voitaisiin lieventää alv-järjestelmästä aiheutuvia kilpailunvääristymiä, ja päätti lopulta, että alv-hyvitysjärjestelmä olisi niistä sopivin vaihtoehto [16].
One of the possible measures the Committee assessed was to extend the municipalities’ right to deduct input VAT.
Yksi komitean arvioimista potentiaalisista toimenpiteistä oli kunnille myönnetyn tuotantopanoksiin sisältyvän alv:n vähennysoikeuden laajentaminen.
Another possible measure would be to make the municipalities subject to VAT in general.
Toinen vaihtoehto oli yleisen alv-velvollisuuden ulottaminen myös kuntiin.
The Rattsø Committee did not choose to extend the municipalities’ right to deduct input VAT because this measure would imply a disruption to VAT as a general tax.
Rattsø-komitea päätti olla laajentamatta kuntien oikeutta vähentää tuotantopanoksiin sisältyvä alv veroista, sillä se olisi aiheuttanut häiriötä alv:n kantamiseen yleisenä verona.
It was also taken into consideration that this measure could create pressure from other groups.
Lisäksi otettiin huomioon se, että tällainen toimenpide voisi saada aikaan painetta muiden ryhmien suunnalta.
Nor did the Rattsø Committee choose to make the municipalities subject to VAT in general.
Rattsø-komitea ei myöskään päätynyt sisällyttämään kuntia yleisen alv-velvollisuuden piiriin.
Among other factors, the Committee pointed out that because many municipal services are performed free of charge, there is a lack of calculation basis for the VAT: ‘Extension of the municipalities rights to deduction and making the municipalities subject to VAT in general would both be solutions within the VAT system.
Komitea otti huomioon muun muassa sen, että koska monia kunnallisia palveluita tarjotaan maksutta, alv:lle ei ole käytettävissä laskentaperustaa: ”Kuntien vähennysoikeuksien laajentaminen ja kuntien sisällyttäminen yleisen alv-velvollisuuden piiriin olisivat molemmat alv-järjestelmän puitteissa toteutettavia ratkaisuja.
The motive of these measures, to mitigate the distortion of competition resulting from the VAT system, would, however, be exactly the same as to that of the VAT compensation scheme.
Tällaisten toimenpiteiden peruste – alv-järjestelmästä aiheutuvan kilpailun vääristymisen lieventäminen – olisi kuitenkin täsmälleen sama kuin alv-hyvitysjärjestelmäm.
Moreover, there is in an economic sense no difference between the compensation scheme and extending the municipalities right to deduct input tax.
Hyvitysjärjestelmän ja tuotantopanoksista maksettavan veron vähennysoikeuden laajentamisen välillä ei taloudelliselta kannalta ole eroa.
Thus, the Ministry believes that in itself the framing of the VAT compensation scheme can be of no consequence.’
Ministeriö pitääkin mahdollisena, että alv-hyvitysjärjestelmän käyttöönotolla sinänsä ei ole seurauksia.”
The Norwegian authorities criticised the Authority's assessment of the ‘effect on trade’ criteria.
Norjan viranomaiset kritisoivat valvontaviranomaisen arviointia perusteista, joita käytetään tarkasteltaessa kauppaan kohdistuvia vaikutuksia.
‘Through the VAT compensation scheme the municipalities are primarily granted refund of input tax on goods and services purchased for their mandatory activities.
”Alv-hyvitysjärjestelmän kautta maksetaan pääasiassa korvauksia kunnille niiden lakisääteiseen toimintaan liittyvistä tavara- ja palveluhankinnoista kannettavasta tuotantopanoksista maksettavasta verosta.
By law the municipalities are imposed to perform certain services.
Kuntien on huolehdittava tiettyjen lakisääteisten palveluiden tarjoamisesta.
This is specially the case on the education, health and social area.
Kyse on erityisesti koulutus-, terveys- ja sosiaalipalveluista.
For instance, in the health sector the municipalities, among other things, are instructed to provide for general practitioner services, nursing services, midwife services and nursing home services.
Esimerkiksi terveyspalveluiden alalla kuntien odotetaan tarjoavan muun muassa yleislääkäripalveluita, sairaanhoitopalveluita, kätilöpalveluita ja hoitolaitospalveluita.
In the social sector the municipalities are instructed to provide for practical and economic support to the receivers, e.g. social housing.’
Sosiaalialalla kuntien on tarjottava edunsaajille käytännön ja taloudellista tukea, esim. sosiaalisen asuntotuotannon muodossa.”
‘Pursuant to Article 2 and 3 of the VAT Compensation Act, VAT compensation may also be granted to municipalities which carry out non-mandatory activities.
”Alv-hyvityksiä koskevan lain 2 ja 3 pykälän nojalla alv-hyvityksiä voidaan myöntää myös kunnille, jotka harjoittavat muuta kuin lakisääteistä toimintaa.
Besides the special training performed by the topical county municipal schools, the Ministry does, however, not know of any areas outside the scope of the VAT system where it is questioned whether the recipients of VAT compensation perform their services in competition with other undertakings within the EEA.’
Läänien kunnallisten koulujen tarjoaman erityisopetuksen lisäksi ministeriö ei kuitenkaan ole tietoinen sellaisista alv-järjestelmän soveltamisalaan kuulumattomista aloista, joiden osalta olisi tutkittava, kilpailevatko niillä toimivat alv-hyvitysten saajat palveluidensa tarjoamisessa muiden ETA-alueella sijaitsevien yritysten kanssa.”
The Norwegian authorities consequently believed that in sectors which are exempted from the scope of application of the VAT Act, very few undertakings established in neighbouring European countries would provide services in competition with Norwegian undertakings covered by the VAT Compensation Act.
Norjan viranomaiset katsoivat sen vuoksi, että aloilla, jotka on vapautettu alv-lain soveltamisesta, toimii vain harvoja Euroopassa sijaitseviin Norjan naapurimaihin sijoittautuneita yrityksiä, jotka kilpailisivat palveluiden tarjoamisessa alv-hyvityksiä koskevan lain soveltamisalaan kuuluvien norjalaisten yritysten kanssa.
Moreover, circumstances such as physical distance to the service provider, language difficulties and other forms of cultural attachment are decisive when a service provider is chosen.
Myös sellaisilla tekijöillä kuin fyysinen etäisyys palveluntarjoajaan, kielivaikeudet ja muut kulttuurisidonnaisuudet on ratkaiseva vaikutus palveluntarjoajan valintaan.
The Norwegian authorities considered that in order to perform a true assessment of the VAT compensation scheme in relation to the criteria set out in Article 61(1) of the EEA Agreement, it should be relevant that the competition between Norwegian undertakings and other undertakings in the EEA on sectors exempted from the application of VAT is quite marginal.
Norjan viranomaisten mukaan sitä, että norjalaisten yritysten ja muiden ETA:ssa sijaitsevien yritysten välillä on erittäin vähän kilpailua alv-vapautuksen piiriin kuuluvilla aloilla, olisi pidettävä merkityksellisenä seikkana laadittaessa totuudenmukaista arviointia alv-hyvitysjärjestelmästä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisin perustein.
Thus, the Norwegian authorities believed that VAT compensation granted to undertakings in sectors exempted from the application of VAT cannot be deemed as capable of affecting trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Norjan viranomaiset olivatkin siinä käsityksessä, että alv:stä vapautetuilla aloilla toimiville yrityksille myönnetyn alv-hyvityksen ei voida katsoa voivan vaikuttaa kauppaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten välillä.
The Norwegian authorities referred to several EU Member States which have introduced refund schemes for the VAT costs on non-taxable or tax-exempt activities for local governments.
Norjan viranomaiset mainitsivat useita EU:n jäsenvaltioita, jotka ovat ottaneet käyttöön järjestelmän hyvittääkseen paikallishallinnon verovapaasta toiminnasta aiheutuneita alv-kustannuksia.
In Sweden, Denmark, Finland, the Netherlands and the United Kingdom different schemes which provide for refunds of VAT to local governments have been established to eliminate distortions in the decision making of public authorities between public provision and contracting out of public services.
Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on otettu käyttöön erilaisia järjestelmiä, joista maksetaan alv-hyvityksiä paikallishallinnolle ja joiden tarkoituksena on poistaa vääristymät viranomaisten valinnoista julkisen palvelutarjonnan ja julkisten palveluiden yksityiseltä sektorilta ostamisen välillä.
Various VAT refund systems of a broadly similar nature are also established in France, Luxembourg, Austria and Portugal.
Paljolti samankaltaisia alv-hyvitysjärjestelmiä on käytössä myös Ranskassa, Luxemburgissa, Itävallassa ja Portugalissa.
Further, the Norwegian authorities quoted former Commissioner Mr Bolkestein.
Norjan viranomaiset lainasivat myös entistä komission jäsentä Frits Bolkesteinia.
In a letter of 1 February 2000 to Michel Hansenne (Belgium), who had asked the European Parliament whether the VAT compensation scheme in the United Kingdom was in compliance with the sixth VAT Directive, Mr Bolkestein stated that a VAT compensation scheme ‘does not conflict with the sixth VAT Directive’ since ‘it entails a purely financial operation between different public bodies and is governed by the respective national policy for the financing of public authorities’.
Helmikuun 1. päivänä 2000 päivätyssä kirjeessä (belgialaiselle) Michel Hansennelle, joka oli tiedustellut Euroopan parlamentilta, oliko Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetty alv-hyvitysärjestelmä kuudennen alv-direktiivin mukainen, Frits Bolkestein totesi, että ”alv-hyvitysjärjestelmä ei ole ristiriidassa kuudennen alv-direktiivin kanssa”, sillä ”se koskee puhtaasti taloudellisia liiketoimia eri viranomaisten välillä ja perustuu kunkin maan viranomaistensa rahoittamisessa noudattamaan kansalliseen politiikkaan”.
Mr Bolkestein also commented on ‘a possible scheme whereby the Irish Government would give a subsidy to Irish charities of an amount equivalent to the non-deductive VAT that they had incurred’.
Frits Bolkestein otti kantaa myös ”järjestelmään, jonka Irlannin hallitus ottaisi mahdollisesti käyttöön tukeakseen irlantilaisia hyväntekeväisyysjärjestöjä niiden maksamaa vähennysoikeuden ulkopuolelle jäävää alv:a vastaavalla määrällä”.
He stated that ‘the granting of government subsidies is in itself not contrary to the European Union VAT law’.
Frits Bolkesteinin mukaan ”julkisten avustusten myöntäminen ei sinänsä ole vastoin Euroopan unionin alv-lainsäädäntöä”.
The Norwegian authorities admitted that none of these quotations directly addressed the State aid rules.
Norjan viranomaiset myönsivät, että mikään näistä lainauksista ei koskenut suoraan valtiontukisääntöjä.
However, in their opinion, it appears from these quotations that the VAT compensation schemes are not deemed to be in conflict with the sixth VAT Directive.
Niiden mukaan kyseiset lainaukset osoittivat kuitenkin, ettei alv-hyvitysjärjestelmien katsota olevan ristiriidassa kuudennen alv-direktiivin kanssa.
In their view, this reflects the fact that VAT compensation schemes are in line with the nature and logic of the VAT system itself.
Viranomaiset katsoivat tämän vahvistukseksi sille, että alv-hyvitysjärjestelmät ovat sopusoinnussa varsinaisen alv-järjestelmän luonteen ja toimintatavan kanssa.
The presence of State aid
Onko kyse valtiontuesta?
The Authority would like to make a preliminary remark regarding the scope of the current assessment.
Valvontaviranomainen haluaa esittää alustavan huomautuksen tämän arvioinnin soveltamisalasta.
This Decision does not address the decision of the Norwegian authorities to exempt certain transactions from the scope of the application of the VAT Act.
Tämä päätös ei koske Norjan viranomaisten päätöstä tiettyjen liiketoimien jättämisestä alv-lain soveltamisalan ulkopuolelle.
It only concerns the compensation for input tax paid by certain persons falling within the scope of the VAT Compensation Act.
Päätös koskee vain tietyiltä alv-hyvityksiä koskevan lain soveltamisalaan kuuluvilta henkilöiltä kannettavan tuotantopanoksista maksettavan veron hyvityksiä.
Further, the Authority would also like to stress three remarks it already made in Decision No 225/06/COL:
Valvontaviranomainen haluaa lisäksi painottaa kolmea huomautusta, jotka se esitti jo päätöksessä N:o 225/06/KOL:
Firstly, as a general rule, the tax system of an EFTA State is not covered by the EEA Agreement.
Pääsääntönä on, että EFTA-valtion verotusjärjestelmä ei kuulu ETA-sopimuksen soveltamisalaan.
It is for each EFTA State to design and apply a tax system according to its own choices of policy.
Kukin EFTA-valtio suunnittelee verotusjärjestelmänsä ja soveltaa sitä valitsemansa käytännön mukaan.
However, application of a tax measure, such as the input tax compensation provided for in Article 3 of the VAT Compensation Act, may have consequences that would bring it within the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Alv-hyvityksiä koskevan lain 3 pykälän mukaisen tuotantopanoksista maksettavan veron hyvityksen kaltaisen verotustoimenpiteen toteuttamisella voi kuitenkin olla seurauksia, joiden perusteella toimenpiteen voidaan katsoa kuuluvan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
According to the case-law [17], Article 61(1) does not distinguish between measures of State intervention by reference to their causes or aims but defines them in relation to their effects.Secondly, the question as to whether the measure at issue constitutes State aid arises only in so far as it concerns an economic activity, that is, an activity consisting of offering goods and services on a given market [18].
Oikeuskäytännön [17] mukaan 61 artiklan 1 kohdassa ei erotella kyseisiä valtion toimia syiden tai tavoitteiden perusteella, vaan määrittely perustuu vaikutuksiin.Toiseksi kysymys siitä, onko tarkasteltavana oleva toimenpide valtiontukea, koskee vain taloudellista toimintaa eli toimintaa, joka muodostuu hyödykkeiden tai palvelujen tarjoamisesta tietyillä markkinoilla [18].
A measure constitutes State aid only if it benefits undertakings.
Toimenpide on valtiontukea vain, jos se suosii yrityksiä.
For the purposes of application of the rules on competition, the concept of an undertaking encompasses entities ‘engaged in an economic activity, regardless of the legal status of the entity and the way in which it is financed’ [19].
Kilpailusääntöjä sovellettaessa käsite yritys kattaa kaikki ”taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta” [19].