natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In December 1994, the Authority adopted a Decision on several aid schemes for research and development existing in Norway prior to the entry into force of the EEA Agreement, amongst others, the aid scheme Industrial R&D Programme (brukerstyrte forskningsprogrammer, Case No 93-183).
Joulukuussa 1994 viranomainen teki päätöksen useista tutkimuksen ja kehityksen tukiohjelmista, jotka olivat käytössä Norjassa ennen ETA-sopimuksen voimaantuloa. Yksi niistä oli ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” tukiohjelma (brukerstyrte forskningsprogrammer, asia nro 93-183).
In this Decision, the Authority proposed appropriate measures to bring the scheme in line with the State aid rules of the EEA Agreement [14].
Tässä päätöksessä viranomainen ehdotti aiheellisia toimenpiteitä, joilla ohjelmaa muutettaisiin niin, että se vastaisi ETA-sopimuksen määräyksiä valtiontuesta [14].
In particular, the Authority proposed to Norway the introduction of detailed provisions which would ensure that awards of aid were granted in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.Norway accepted the appropriate measures proposed by the Authority by letter dated 19 December 1994.
Viranomainen kehotti Norjaa ottamaan erityisesti käyttöön yksityiskohtaiset säännöt, joilla varmistettaisiin, että tukea myönnettäisiin valtiontuen suuntaviivojen 14 luvussa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.Joulukuun 19 päivänä 1994 päivätyssä kirjeessään Norja ilmoitti hyväksyvänsä viranomaisen ehdottamat aiheelliset toimenpiteet.
The acceptance of appropriate measures implied that the award of aid under the Industrial R&D Programme would be done in accordance with the provisions of the Authority’s R&D Guidelines as they were adopted in 1994.
Aiheellisten toimenpiteiden hyväksyminen tarkoitti, että myönnettäessä tukea ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” tukiohjelmasta noudatettaisiin viranomaisen tutkimus- ja kehitystukea koskevia suuntaviivoja, sellaisina kuin ne hyväksyttiin vuonna 1994.
The aid was granted by the RCN to these projects within the R&D scheme Industrial R&D Programme.
RCN myönsi näille hankkeille tukea ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” tukiohjelmasta.
Doubts of the Authority expressed in Decision No 60/06/COL
Päätöksessä N:o 60/06/KOL esiin tuodut viranomaisen epäilykset
On 8 March 2006, the Authority decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement on R&D aid granted by the RCN in connection with the development of the software programme Turborouter (Decision No 60/06/COL).
Maaliskuun 8 päivänä 2006 viranomainen päätti aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn tutkimus- ja kehitystuesta, jota RCN myönsi Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittämisen yhteydessä (päätös N:o 60/06/KOL).
In the opening decision, the Authority described the complaint, the four projects related to the software programme Turborouter supported with RCN funds and the relationship between the four grants of aid and the Norwegian scheme for Industrial R&D Programmes.
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään viranomainen kuvaili kantelun, neljä Turborouter-tietokoneohjelmistoon liittyvää hanketta, jotka olivat saaneet tukea RCN:ltä, sekä neljän myönnetyn tuen ja Norjan ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” tukiohjelman väliset suhteet.
The Authority made a detailed assessment of the applicable legal framework to the assessment of the four projects concerned [15].
Viranomainen tutki tarkkaan neljän kyseisen hankkeen arviointiin sovellettavaa oikeudellista kehystä [15].
Following the acceptance of the appropriate measures suggested in the Authority’s Decision No 217/94/COL, any grant of aid under the Industrial R&D Programme had to be done in accordance with the 1994 R&D Guidelines.
Viranomaisen päätöksessä N:o 217/94/KOL ehdotettujen aiheellisten toimenpiteiden hyväksymisen myötä kaikki ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta maksettavat tuet oli myönnettävä vuonna 1994 hyväksyttyjen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen mukaisesti.
Hence, by definition, any aid granted under the scheme Industrial R&D Programmes which does not comply with the provisions of the 1994 R&D Guidelines would fall outside the scope of application of the scheme.
Tämän vuoksi kaikki sellainen tuki, joka myönnettäisiin ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta ja joka ei vastaisi vuonna 1994 hyväksyttyjä tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoja, jäisi tukiohjelman soveltamisalan ulkopuolelle.
Accordingly, it would constitute new individual aid and should, as such, be notified to the Authority individually and be assessed on the basis of the R&D Guidelines applicable at the time the aid was granted.
Näin ollen se katsottaisiin uudeksi yksittäiseksi tueksi. Siksi siitä olisi ilmoitettava viranomaiselle erikseen ja sitä olisi arvioitava tuen myöntämishetkellä sovellettavien tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen pohjalta.
As to the reasons for opening the formal investigation, the Authority expressed doubts on several points as to whether the four R&D projects concerned had received support within the framework of the aid scheme Industrial R&D Programmes.
Muodollisen tutkinnan aloittamisen syistä viranomainen ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi moniin seikkoihin, joissa oli kyse siitä, oliko neljälle tutkimus- ja kehityshankkeelle myönnetty tukea ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta.
The Authority had doubts as to whether these projects went beyond the stage of applied or pre-competitive research to constitute a commercial product.
Viranomainen ei ollut varma, tehtiinkö näissä hankkeissa yhä soveltavaa tutkimusta eli kilpailua edeltävää tutkimusta vai mentiinkö niissä tätä vaihetta pidemmälle eli kehitettiinkö niissä kaupallista tuotetta.
The borderline between a pilot project, which could not be used commercially, and a commercial final product seemed very diffuse in the case in hand because the software needs to be adapted anew for each new application specific to each final user.
Kyseisessä tapauksessa pilottihankkeen, joka ei palvele kaupallisia tarkoituksia, ja kaupallisen lopputuotteen välinen raja vaikutti hyvin häilyvältä, koska tietokoneohjelmistoa on muutettava uudelleen jokaista uutta loppukäyttäjäkohtaista sovellusta varten.
The Authority questioned to what extent the further development of the software programme Turborouter, for use in developing applications which serve concrete needs for the final users, can be covered by the definition of applied research.
Viranomaisesta oli kyseenalaista, kattoiko soveltavan tutkimuksen määritelmä työn, jossa Turborouter-tietokoneohjelmistoa kehitettiin edelleen, jotta sitä voitaisiin käyttää työssä, jossa kehitettäisiin loppukäyttäjien konkreettisia tarpeita palvelevia sovelluksia.
On the basis of the information available at that stage of the procedure, the Authority was not in the position of ascertaining whether these projects were correctly classified as pre-competitive development activities or whether, on the contrary, they were already too close to the market to be eligible for state aid.
Viranomainen ei kyennyt varmistamaan niiden tietojen pohjalta, jotka sillä oli käytettävissään menettelyn kyseisessä vaiheessa, oliko kyseiset hankkeet luokiteltu oikein kilpailua edeltäviksi kehitystoimiksi vai olivatko ne sittenkin liian lähellä kaupallistamista voidakseen saada valtiontukea.
Furthermore, the Authority had doubts concerning the financing of the projects, in particular regarding the effective disbursement of the own-contributions, in kind, of the beneficiaries of the projects.
Lisäksi viranomainen suhtautui epäilevästi hankkeiden rahoittamiseen ja etenkin siihen, suorittivatko tuensaajat todella oman rahoitusosuutensa luontoissuorituksina.
Following the arguments put forth by the complainant, the Authority had doubts as to whether the overall costs of the projects had been artificially increased to cover operational expenses of the beneficiary undertakings and whether the real research cost of the projects corresponded to the amounts granted by the RCN.
Kantelun tekijän esittämien seikkojen perusteella viranomainen ei ollut varma myöskään siitä, oliko hankkeiden kokonaiskustannuksia korotettu keinotekoisesti, jotta ne kattaisivat tukea saavien yritysten toimintakulut, ja vastasiko RCN:n myöntämän tuen määrä hankkeiden todellisia tutkimusmenoja.
It seemed to the Authority that it was Marintek, the research institute that developed the first software programme Turborouter, which had the necessary know-how and technological competence to do the project.
Viranomaisesta vaikutti siltä, että juuri Marintekilla, ensimmäisen Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittäneellä tutkimuslaitoksella, oli hankkeen toteuttamiseen tarvittavaa taitotietoa ja teknologista osaamista.
Therefore, it appeared rational to assume that most of the work would have been carried out by its own staff.
Siksi oli perusteltua olettaa, että Marintekin oma henkilökunta olisi tehnyt suurimman osan työstä.
This would imply, in principle, that the involvement of the staff of the participating undertakings would most probably have been related to the definition of the users needs and/or, to some degree, of testing.
Tämä tarkoittaisi periaatteessa sitä, että hankkeeseen osallistuvien yritysten työntekijät olisivat mitä todennäköisimmin työskennelleet käyttäjien tarpeiden määrittelyn ja/tai jossakin määrin testauksen parissa.
To the extent that the contribution in kind of the participating undertakings may not have corresponded to research costs, the overall costs of the research project would be lower and the aid intensities accordingly higher.
Mikäli osallistuvien yritysten luontoissuoritukset eivät vastanneet tutkimusmenoja, tutkimushankkeen yleiskustannukset olivat matalammat ja tuen osuus oli vastaavasti korkeampi.
For these reasons, the Authority had doubts both as to whether the above mentioned projects had received aid in compliance with the applicable R&D Guidelines and as to whether the beneficiaries had used the aid in contravention of the accepted appropriate measures on the scheme Industrial R&D Programmes.
Näistä syistä viranomainen ei ollut varma, oliko edellä mainituille hankkeille myönnetty tukea asiaan sovellettavien tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen mukaisesti ja olivatko tuensaajat käyttäneet tukea ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelman osalta hyväksyttyjen aiheellisten toimenpiteiden vastaisella tavalla.
On 24 November 2006, the Authority received comments from an interested party which were more of a general nature than directly related to the doubts the Authority expressed in Decision No 60/06/COL to open the formal investigation procedure on R&D granted in connection with the development of the software programme Turborouter.
Viranomainen sai 24 päivänä marraskuuta 2006 eräältä asianomaiselta huomautuksia, jotka olivat lähinnä yleisluonteisia eivätkä liittyneet suoraan epäilyihin, jotka viranomainen toi esiin päätöksessään N:o 60/06/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittämisen yhteydessä myönnetystä tutkimus- ja kehitystuesta.
This party alleged that the Norwegian Research Council had given substantial funds to a new project called OPTIMAR [16].
Kyseinen osapuoli väitti Norjan tutkimusneuvoston myöntäneen huomattavan määrän rahoitusta uudelle hankkeelle nimeltä Optimar [16].
This project is entirely supported by the Norwegian Research Council for the years 2005-09.
Norjan tutkimusneuvosto tukee tätä hanketta kokonaisuudessaan vuosina 2005–2009.
Ideally, this project is directed by the Department of Operative Research of the Norwegian University of Science and Technology (hereinafter NTNU) in Trondheim.
Ihannetapauksessa tätä hanketta johtaa Trondheimissa toimivan Norjan teknillis-luonnontieteellisen yliopiston (Norges teknisk-naturvitenskaplige universitet, jäljempänä ’NTNU’) operatiivisen tutkimuksen laitos.
The ultimate goal for this project is to further develop Turborouter into a commercial project, a process which is already under way.
Tämän hankkeen perimmäisenä tavoitteena on kehittää Turborouter-tietokoneohjelmistoa edelleen kaupalliseksi tuotteeksi. Tämä prosessi on jo käynnistetty.
This party added, ‘Prof Marielle Christiansen (Head of OPTIMAR project) in Trondheim considers that it is very difficult for companies to participate and take advantage of results from this program which is said to be a public research programme with the view of broadening the base for all Norwegian companies, because they are already working closely with SINTEF and MARINTEK and had promised to share the research results with these commercial organisation (SINTEF and MARINTEK are both institutes located in Trondheim and has for a number of reasons close ties with the Technical University NTNU).’
Edellä mainittu kolmas osapuoli lisäsi seuraavaa: ”Professori Marielle Christiansen (Optimar-hankkeen johtaja) Trondheimista katsoo, että yritysten on hyvin hankalaa osallistua tähän ohjelmaan ja hyödyntää sen tuloksia, sillä kyse on julkisesta tutkimusohjelmasta, jossa tehdään perustutkimusta kaikille norjalaisille yrityksille. Yritykset tekevät jo tiivistä yhteistyötä SINTEFin ja Marintekin kanssa, ja ne ovat luvanneet toimittaa tutkimustulokset näille kaupallisille organisaatioille.
In the opinion of this party, ‘Turborouter is very much the common element in this issue as all personnel working at NTNU/Dept of Oper Res/Marintek/SINTEF see TURBOROUTER as their common goal’.
(SINTEF ja Marintek ovat molemmat Trondheimissa sijaitsevia laitoksia, ja niillä on monista syistä tiiviit suhteet NTNU:hun.)” Kyseinen osapuoli katsoo seuraavaa: ”Turborouter on mitä suurimmassa määrin asian eri osapuolia yhdistävä tekijä, sillä NTNU:n, operatiivisen tutkimuksen laitoksen, Marintekin ja SINTEFin työntekijät pitävät Turborouteria yhteisenä tavoitteenaan.”
This party alleges that the companies working to develop TURBOROUTER are now getting even more state aid through the NTNU, covered as funds to basic research.
Kyseinen osapuoli väittää Turborouteria kehittävien yritysten saavan nyt NTNU:n kautta entistäkin enemmän valtiontukea, jota myönnetään perustutkimuksen rahoituksen muodossa.
The final comment made was that Turborouter was not used by any of the companies that received funds to develop it, which lead this party to conclude that the funds received in the research project were merely subsidies to their daily operations.
Viimeinen huomautus koskee sitä, ettei yksikään Turborouterin kehittämiseen rahoitusta saaneista yrityksistä käyttänyt sitä. Tästä syystä kyseinen osapuoli katsoo, että tutkimushankkeelle myönnetyillä varoilla tuettiin vain kyseisten yritysten päivittäistä toimintaa.
Comments to the Authority's decision to open a formal investigation procedure
Huomautukset viranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely
Comments from the Ministry of Government Administration and Reform
Uudistuksista ja hallinnosta vastaavan ministeriön huomautukset
In the letter dated 7 April 2006, the Ministry of Government Administration and Reform referred to the description made in the Authority Decision No 60/06/COL of the formal correspondence with the Norwegian authorities.
Uudistuksista ja hallinnosta vastaava ministeriö viittasi 7 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessään viranomaisen päätöksessä N:o 60/06/KOL esitettyyn, Norjan viranomaisten kanssa käytyä muodollista kirjeenvaihtoa koskevaan kuvaukseen.
The Norwegian authorities made further reference to the meetings between the Authority and the Norwegian authorities in October 2002, and in September 2004 and added that a meeting had been held between the Authority and the Norwegian authorities in Brussels on 22 May 2003.
Lisäksi Norjan viranomaiset viittasivat lokakuussa 2002 ja syyskuussa 2004 pidettyihin viranomaisen ja Norjan viranomaisten välisiin tapaamisiin ja lisäsivät, että Brysselissä oli järjestetty 22 päivänä toukokuuta 2003 viranomaisen ja Norjan viranomaisten välinen tapaaminen.
The Norwegian authorities pointed out that the Authority’s Decision No 60/06/COL did not describe how the aid to the development of the Turborouter programme distorted competition in the EEA or in third markets.
Norjan viranomaiset huomauttivat, ettei viranomaisen päätöksessä N:o 60/06/KOL kuvattu, kuinka Turborouter-ohjelman kehittämiselle myönnetty tuki vääristi kilpailua Euroopan talousalueella tai kolmansilla markkinoilla.
In their opinion, this question should be clarified because the Turborouter R&D programme failed to deliver the expected results.
Norjan viranomaisten mielestä tätä kysymystä pitäisi selventää, koska Turborouterin tutkimus- ja kehitysohjelmasta ei saatu odotettuja tuloksia.
Although the Norwegian authorities acknowledged that the intangible know-how from the project had been disseminated into other R&D projects, they did not consider it evident that this had affected competition in the Internal Market, or in third country markets.
Vaikka Norjan viranomaiset myönsivätkin, että hankkeesta saatua aineetonta taitotietoa oli hyödynnetty muissa tutkimus- ja kehityshankkeissa, viranomaisten mielestä ei ollut selvää, että tämä olisi vaikuttanut kilpailuun sisämarkkinoilla tai kolmansien maiden markkinoilla.
The Norwegian authorities questioned some of the facts in the complainant’s allegations that were reiterated in the Authority's decision, in particular, the allegations in Section 3 on page 3 in Decision No 60/06/COL and the supporting quotes from the complainant.
Norjan viranomaiset kyseenalaistivat joitakin kantelun tekijän esiin tuomia seikkoja, jotka toistettiin viranomaisen päätöksessä, erityisesti päätöksen N:o 60/06/KOL kolmannessa osassa sivulla 3 esitetyt väitteet sekä niitä tukevat lainaukset kantelun tekijän väitteistä.
The Norwegian authorities first of all questioned how the complainant had been able to classify the projects as being too close to the market.
Norjan viranomaiset kyseenalaistivat ennen kaikkea sen, kuinka kantelun tekijä oli voinut katsoa hankkeiden olevan liian lähellä kaupallistamista.
Further, they questioned how the complainant was able to allege that the R&D results had not been disseminated despite the fact that Marintek received the property rights to the programme.
Viranomaiset kysyivät myös, millä perusteella kantelun tekijä väitti, ettei tutkimus- ja kehitystyön tuloksia ollut toimitettu eteenpäin, vaikka Marintek sai omistusoikeudet ohjelmaan.
Finally, they questioned how the complainant was able to claim that the own-capital contributions from the participating companies were in reality lower than stated in the application form.
Lisäksi ne kyseenalaistivat sen, kuinka kantelun tekijä saattoi väittää, että rahoitusosuudet, jotka osallistuvat yritykset maksoivat omasta pääomastaan, olivat todellisuudessa hakemuslomakkeessa ilmoitettua pienemmät.
According to the RCN, the complainant has had its request for access to the application forms and the R&D contracts denied for professional confidentiality reasons.
RCN:n mukaan kantelun tekijän pyyntö saada tutustua hakemuslomakkeisiin sekä tutkimus- ja kehityssopimuksiin oli evätty ammatillisista salassapitosyistä.
On this background, the Norwegian authorities believed that the allegations from the complainant generally seem to be lacking in substantiation.
Tältä pohjalta Norjan viranomaiset katsoivat, etteivät kantelun tekijän väitteet olleet yleisesti ottaen perusteltuja.
The Norwegian authorities added, ‘The allegations from the complainant that the own-capital contributions from the concerned companies were lower than stated in the application forms also implies that these firms are accused of misusing State aid.
Norjan viranomaiset lisäsivät myös seuraavaa: ”Kantelun tekijän väitteet, joiden mukaan osallistuvien yritysten omasta pääomastaan maksamat rahoitusosuudet olivat hakemuslomakkeissa ilmoitettua pienemmät, pitävät sisällään sellaisen syytöksen, että kyseiset yritykset olisivat syyllistyneet valtiontuen väärinkäyttöön.
This also raises questions related to the legal certainty of the companies that participated in the Turborouter projects.
Tämä nostaa esiin myös Turborouter-hankkeisiin osallistuneiden yritysten oikeusturvaan liittyviä kysymyksiä.
These claims from the complainant should therefore clearly be substantiated.’
Siksi nämä kantelun tekijän esittämät väitteet pitäisi selvästikin todistaa oikeiksi.”
Comments from the Research Council of Norway
Norjan tutkimusneuvoston huomautukset
In a letter enclosed to the above mentioned letter from the Ministry of Administration and Reform, the Research Council of Norway (hereinafter the RCN) commented upon the Authority’s Decision No 60/06/COL.
Uudistuksista ja hallinnosta vastaavan ministeriön edellä mainittuun kirjeeseen liitetyssä kirjeessä Norjan tutkimusneuvosto (jäljempänä ’RCN’) esitti huomautuksensa viranomaisen päätöksestä N:o 60/06/KOL.
The RCN pointed out that it had forwarded to the Authority all available information and clarification requested, including the submission of copies of all project documentation for the four projects related to the development of Turborouter supported with funds from RCN.
RCN huomautti, että se oli välittänyt viranomaiselle kaikki saatavilla olevat tiedot ja pyydetyt selvennykset, myös jäljennökset Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittämiseen liittyvien ja RCN:n tukemien neljän hankkeen kaikista hankeasiakirjoista.
According to the RCN, in the meetings and correspondence up to and including the letter from the Norwegian authorities of 20 June 2003, the only matter of discussion was the correct classification of the projects according to the Guidelines for aid for R&D.
RCN:n mukaan tapaamisissa ja kirjeenvaihdossa ennen 20 päivänä kesäkuuta 2003 päivättyä Norjan viranomaisten kirjettä sekä kyseisessä kirjeessä käsiteltiin ainoastaan sitä, kuinka hankkeet pitäisi luokitella tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen perusteella.
Regarding the description of the projects, the RCN alleged that the tables given in the description of the funding of the projects in the Authority’s Decision No 60/06/COL did not comply entirely with the figures given in the text.
Hankkeiden kuvauksesta RCN totesi, että viranomaisen päätöksessä N:o 60/06/KOL esitetyn hankekuvauksen rahoitustaulukot eivät täsmänneet täysin tekstissä ilmoitettujen lukujen kanssa.
The table below, which is the same as submitted to the Authority in the letter of 11 April 2003, describes the situation.
Kyseinen taulukko on sama kuin viranomaiselle 11 päivänä huhtikuuta 2003 päivätyssä kirjeessä toimitettu taulukko.
Regarding Project 138811 AlgOpt, the table in Decision No 60/06/COL gives the figures as they were at the start of the project.
Päätöksessä N:o 60/06/KOL esitetyssä taulukossa ilmoitetaan hanketta nro 138811 (AlgOpt) koskevat luvut sellaisina kuin ne olivat hankkeen alussa.
During the execution, the project was given additional funding of NOK 100000 of which NOK 25000 was granted from RCN.
Hankkeen ollessa kesken sille myönnettiin lisärahoitusta 100000 Norjan kruunua. Tästä 25000 Norjan kruunua tuli RCN:ltä.
Projects supported by RCN, involving development of Turborouter
Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittämiseen liittyvät, RCN:n tukemat hankkeet
Strategic activities within maritime transport and logistics
Strategiset toimet meriliikenteen ja logistiikan alalla
Library of optimisation routines for scheduling in shipping
Kokoelma optimointirutiineja kuljetusaikataulujen suunnittelua varten
NOK 1000
tuhatta Norjan kruunua
Own Funds
Oma rahoitus
Other private funds
Muu yksityinen rahoitus
Other public funds
Muu julkinen rahoitus
RCN prgr. MARITIM
RCN:n Maritim-ohjelma
Of which NSA
josta Norjan varustamoyhdistykseltä
Of which public
josta julkista rahoitusta
Total funds
Kokonaisrahoitus
Personnel and indirect
Henkilöstömenot ja yleiskustannukset
Purchase of R&D
T&K:n ostaminen
Equipment
Laitteistot
Total cost
Kokonaismenot
Contract partner
Sopimusosapuoli