natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The guidance regarding the notion of State aid as set out in these Guidelines applies to the public funding of infrastructure having an economic use, as it applies to any other public funding that favours an economic activity [299].
Infrastruktuurihankkeisiin liittyy usein monenlaisia toimijoita, ja mahdollinen valtiontuki saattaa hyödyttää infrastruktuurin rakentamista (myös laajentamista tai parantamista), toiminnan harjoittamista tai käyttöä [300].
However, given the strategic importance of public funding of infrastructure, not least for the promotion of growth, and the questions which it often raises, it is appropriate to provide specific guidance on when public funding of infrastructure favours an undertaking, grants an advantage and has an effect on competition and on trade between EEA States.
Tässä jaksossa on sen vuoksi hyödyllistä erottaa toisistaan infrastruktuurin rakennuttaja ja/tai ensimmäinen omistaja (rakennuttaja/omistaja [301]), toiminnanharjoittajat (toisin sanoen yritykset, jotka käyttävät infrastruktuuria suoraan tarjotakseen palveluja loppukäyttäjille, mukaan lukien yritykset, jotka hankkivat infrastruktuurin rakennuttajalta/omistajalta taloudelliseen käyttöön tai hankkivat toimiluvan tai tekevät vuokrasopimuksen infrastruktuurin käytöstä ja toiminnan harjoittamisesta) ja loppukäyttäjät.
Infrastructure projects often involve several categories of actors and any State aid involved may potentially benefit the construction (including extensions or improvements), the operation or the use of the infrastructure [300].
Nämä toiminnot voivat kuitenkin joissain tapauksissa olla päällekkäisiä.
For the purposes of this section, it is, therefore, useful to distinguish between the developer and/or first owner (‘developer/owner’ [301]) of an infrastructure, the operators (that is to say undertakings who make direct use of the infrastructure to provide services to end-users, including undertakings which acquire the infrastructure from the developer/owner to exploit it economically or which obtain a concession or lease for the use and operation of the infrastructure), and the end-users of an infrastructure, although these functions may in some cases overlap.
Useimpien infrastruktuurien julkisen rahoituksen on aikaisemmin katsottu kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, koska niiden rakentamisen ja toiminnan katsottiin olevan osa julkisen politiikan yleisiä toimenpiteitä eikä taloudellista toimintaa [302].
The public funding of much infrastructure was traditionally considered to fall outside the State aid rules since their construction and operation were considered to constitute general measures of public policy and not an economic activity [302].
Viime vuosina useat tekijät, kuten markkinoiden vapauttaminen, yritysten yksityistäminen, markkinoiden yhdentyminen ja tekninen kehitys, ovat kuitenkin lisänneet infrastruktuurien kaupallisia käyttömahdollisuuksia.
More recently, several factors, such as liberalisation, privatisation, market integration and technological progress have, however, increased the scope for commercial exploitation of infrastructures.
Asiassa Aéroports de Paris annetussa tuomiossa [303] yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tunnusti tämän kehityksen ja selvensi, että lentoaseman toiminnan harjoittaminen on nähtävä taloudellisena toimintana.
In the Aéroports de Paris judgment [303] the General Court acknowledged this evolution, clarifying that the operation of an airport had to be seen as an economic activity.
Tuoreemmassa asiassa Leipzig/Halle annetussa tuomiossa [304] puolestaan vahvistettiin, että kaupallisen lentoaseman kiitoradan rakentaminen on kaupallista toimintaa.
More recently, the Leipzig/Halle judgment [304] confirmed that the construction of a commercial airport runway is an economic activity in itself.
Vaikka mainitut tapaukset liittyvät erityisesti lentoasemiin, näyttää siltä, että ETA:n tuomioistuinten esittämiä periaatteita voidaan tulkita laajemmin, minkä vuoksi niitä voidaan soveltaa muiden sellaisten infrastruktuurien rakentamiseen, jotka ovat erottamattomasti sidoksissa taloudelliseen toimintaan [305].
While these cases relate specifically to airports, the principles developed by the EEA Courts appear to be of broader interpretation and thus applicable to the construction of other infrastructures that are indissociably linked to an economic activity [305].
Toisaalta sellaisten infrastruktuurien julkinen rahoitus, joita ei ole tarkoitus hyödyntää kaupallisesti, ei periaatteessa kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.
On the other hand, the funding of infrastructure that is not meant to be commercially exploited is in principle excluded from the application of the State aid rules.
Tämä koskee esimerkiksi infrastruktuuria, jota käytetään sellaisiin toimintoihin, joista valtio yleensä huolehtii osana julkisen vallan käyttöä (esimerkiksi sotilaskohteet, lentoasemien lennonjohto, majakat ja muut yleiseen navigointiin liittyvät laitteet, myös sisävesillä, yleisen edun mukainen tulvien torjunta ja vedenkorkeuden sääntely, poliisi ja tullilaitos), tai jota ei käytetä tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseen markkinoilla (esimerkiksi maksutta yleisessä käytössä olevat tiet).
This concerns, for instance, infrastructure that is used for activities that the State normally performs in the exercise of its public powers (for instance, military facilities, air traffic control in airports, lighthouses and other equipment for the needs of general navigation including on inland waterways, flood protection and low water management in the public interest, police and customs) or that is not used for offering goods or services on a market (for instance roads made available for free public use).
Tällaiset toiminnot eivät ole luonteeltaan taloudellisia ja ne jäävät sen vuoksi valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, kuten myös kyseisiin toimintoihin liittyvän infrastruktuurin julkinen rahoitus [306].
Such activities are not of an economic nature and consequently fall outside the scope of the State aid rules, as does, accordingly, the public funding of the related infrastructure [306].
Jos infrastruktuuri, jota on alun perin käytetty muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, osoitetaan myöhemmin taloudelliseen käyttöön (esimerkiksi silloin kun sotilaslentokenttä muunnetaan siviilikäyttöön), ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat infrastruktuurin muuntamisesta taloudelliseen käyttöön, otetaan huomioon arvioitaessa toimenpidettä valtiontukisääntöjen nojalla [307].
Where an infrastructure originally used for non-economic activities is later re-assigned to economic use (for example where a military airport is converted to civilian use), only the costs incurred for the conversion of the infrastructure to economic use will be taken into account for the assessment under the State aid rules [307].
Jos infrastruktuuria käytetään sekä taloudelliseen että muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, sen rakentamisen julkinen rahoitus kuuluu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan vain siinä määrin kuin se kattaa taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset.
If an infrastructure is used for both economic and non-economic activities, public funding for its construction will fall under the State aid rules only insofar as it covers the costs linked to the economic activities.
Jos yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta kuin taloudellista toimintaa, ETA-valtioiden on varmistettava, että muulle kuin taloudelliselle toiminnalle annettua julkista rahoitusta ei käytetä taloudellisen toiminnan ristiintukemiseen.
If an entity is engaged in economic and non-economic activities, EEA States have to ensure that the public funding provided for the non-economic activities cannot be used to cross-subsidize the economic activities.
Tämä voidaan varmistaa rajoittamalla julkinen rahoitus muun kuin taloudellisen toiminnan nettokustannuksiin (pääomakulut mukaan luettuina), jotka on yksilöitävä selvästi erillisen kirjanpidon avulla.
This can notably be ensured by limiting the public funding to the net cost (including the cost of capital) of the non-economic activities, to be identified on the basis of a clear separation of accounts.
Jos kyseessä on infrastruktuurin sekakäyttö, mutta kuitenkin niin, että infrastruktuuria käytetään lähes yksinomaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, valvontaviranomainen katsoo, että sen rahoitus voi jäädä kokonaisuudessaan valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, edellyttäen että sen taloudellinen käyttö on pelkästään liitännäistoimintaa eli toimintaa, joka liittyy suoraan infrastruktuurin toimintaan ja on sen kannalta välttämätöntä tai joka liittyy kiinteästi sen pääasialliseen muuhun kuin taloudelliseen käyttöön.
If, in cases of mixed use, the infrastructure is used almost exclusively for a non-economic activity, the Authority considers that its funding may fall outside the State aid rules in its entirety, provided the economic use remains purely ancillary, that is to say an activity which is directly related to and necessary for the operation of the infrastructure, or intrinsically linked to its main non-economic use.
Näin pitäisi katsoa olevan silloin, kun tällaiset taloudelliset toiminnot kuluttavat samoja tuotantopanoksia kuin pääasiallinen muu kuin taloudellinen toiminta, toisin sanoen materiaaleja, laitteita, työvoimaa tai kiinteää pääomaa.
This should be considered to be the case when the economic activities consume the same inputs as the primary non-economic activities, for example material, equipment, labour or fixed capital.
Taloudellisten liitännäistoimintojen on pysyttävä laajuudeltaan suppeina suhteessa infrastruktuurin kapasiteettiin [308].
Ancillary economic activities must remain limited in scope, as regards the capacity of the infrastructure [308].
Esimerkkejä tällaisista taloudellisista liitännäistoiminnoista voivat olla tutkimuslaitokset, jotka toisinaan vuokraavat laitteistojaan ja laboratorioitaan teollisuuskumppaneilleen [309].
Examples of such ancillary economic activities may include a research organisation occasionally renting out its equipment and laboratories to industrial partners [309].
Valvontaviranomainen katsoo myös, että lähes yksinomaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan käytettäviin infrastruktuureihin liittyvien tavanomaisten palvelujen, kuten ravintoloiden, myymälöiden ja maksullisen pysäköinnin, julkisella rahoituksella ei yleensä ole vaikutusta ETA-valtioiden väliseen kauppaan, koska nämä palvelut eivät todennäköisesti houkuttele asiakkaita muista ETA-valtioista ja niiden rahoituksella on todennäköisesti enintään marginaalinen vaikutus rajat ylittäviin investointeihin tai sijoittautumiseen.
The Authority also considers that public financing provided to customary amenities (such as restaurants, shops or paid parking) of infrastructures that are almost exclusively used for a non-economic activity normally has no effect on trade between EEA States since those customary amenities are unlikely to attract customers from other EEA States and their financing is unlikely to have a more than marginal effect on cross-border investment or establishment.
Kuten tuomioistuin totesi asiassa Leipzig/Halle antamassaan tuomiossa, infrastruktuurin tai sen osan rakentaminen voi kuulua valtion julkisen vallan käyttöön [310].
As the Court of Justice acknowledged in its Leipzig/Halle judgment, the construction of an infrastructure, or part of it, can fall within the State's exercise of public powers [310].
Tällaisessa tapauksessa infrastruktuurin (tai sen osan) julkiseen rahoitukseen ei sovelleta valtiontukisääntöjä.
In such a case the public funding of the infrastructure (or the relevant part of the infrastructure) is not subject to State aid rules.
Ennen Aéroports de Paris -tuomiota vallinneen epävarmuuden vuoksi viranomaiset voivat perustellusti katsoa, että infrastruktuurin julkinen rahoitus, joka oli myönnetty ennen kyseisen tuomion antamista, ei ollut valtiontukea ja että sen vuoksi kyseisiä toimenpiteitä ei tarvinnut ilmoittaa valvontaviranomaiselle.
Due to the uncertainty that existed prior to the Aéroports de Paris judgment, public authorities could legitimately consider that the public funding of infrastructure granted prior to that judgment did not constitute State aid and that, accordingly, such measures did not need to be notified to the Authority.
Tästä seuraa, että valvontaviranomainen ei voi asettaa ennen Aéroports de Paris -tuomiota lopullisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden rahoitusta kyseenalaiseksi valtiontukisääntöjen perusteella [311].
It follows that the Authority cannot put such funding measures definitively adopted before the Aéroports de Paris judgment into question on the basis of State aid rules [311].
Tämä ei merkitse minkäänlaista oletusta valtiontuen tai oikeutettujen odotusten olemassaolosta tai puuttumisesta silloin, kun rahoitustoimenpiteitä ei ole lopullisesti hyväksytty ennen Aéroports de Paris -tuomiota, koska tämä on todennettava tapauskohtaisesti [312].
This does not imply any presumption as regards the presence or absence of State aid or legitimate expectations as regards funding measures not definitively adopted before the Aéroports de Paris judgment, which will have to be verified on a case by case basis [312].
Niissä tapauksissa, joissa valvontaviranomainen ja komissio katsoivat, että tietyt toimenpiteet eivät voineet vaikuttaa ETA-valtioiden väliseen kauppaan 196–197 kohdan mukaisesti, sovelletulla perustelulla voi olla merkitystä erityisesti paikallisen tai kunnallisen infrastruktuurin tietyn julkisen rahoituksen kannalta, vaikka infrastruktuuria käytettäisiin kaupallisesti.
The rationale underlying the cases in which the Authority and the Commission considered that certain measures were not capable of affecting trade between EEA States as set out in paragraphs 196 and 197 can also be relevant for certain public funding of infrastructure, particularly local or municipal infrastructure, even if it is commercially exploited.
Näille tapauksille ominaista on se, että vaikutusalue on ensi sijassa paikallinen.
One pertinent characteristic of such cases would be a predominately local catchment area as well as evidence that cross-border investment is unlikely to be affected more than marginally.
Lisäksi niiden osalta on näyttöä siitä, että toimenpiteellä on todennäköisesti enintään marginaalinen vaikutus rajat ylittäviin investointeihin.
For example, the construction of local leisure installations, health care facilities, small airports or ports that predominately serve local users and for which the impact on cross-border investment is marginal are unlikely to affect trade.
Esimerkiksi ensi sijassa paikallisia käyttäjiä palvelevien vapaa-ajantilojen, terveydenhuoltolaitosten, pienten lentoasemien tai satamien rakentaminen, jonka vaikutus rajat ylittäviin investointeihin on vähäinen, ei todennäköisesti vaikuta kauppaan.
Evidence to demonstrate that there is no effect on trade could include data showing that there is only limited use of the infrastructure from outside the EEA State and that cross-border investments in the market under consideration are minimal or unlikely to be adversely affected.
Se, että toimenpiteellä ei ole vaikutusta kauppaan, voitaisiin osoittaa muun muassa tiedoilla, joiden mukaan infrastruktuuria käytetään vain rajallisesti ETA-valtion ulkopuolelta ja rajat ylittäviä investointeja tehdään tarkasteltavilla markkinoilla hyvin vähän tai on epätodennäköistä, että toimenpide vaikuttaa haitallisesti tällaisiin investointeihin.
There are circumstances in which certain infrastructures do not face direct competition from other infrastructures of the same kind or other infrastructures of a different kind offering services with a significant degree of substitutability, or with such services directly [313].
On tilanteita, joissa tietyt infrastruktuurit eivät kilpaile suoraan muiden sellaisten joko samanlaisten tai erilaisten infrastruktuurien kanssa, joiden tarjoamien palvelujen korvaavuusaste on huomattava, tai ne eivät kilpaile kyseisten palvelujen kanssa suoraan [313].
The absence of direct competition between infrastructures is likely the case for comprehensive network infrastructures [314] that are natural monopolies, that is to say for which a replication would be uneconomical.
Infrastruktuurien välisen suoran kilpailun puuttuminen on todennäköistä, kun on kyse kattavista verkkoinfrastruktuureista [314], jotka ovat luonnollisia monopoleja, sillä niiden toisintaminen olisi epätaloudellista.
Similarly, there may be sectors where private financing for the construction of infrastructures is insignificant [315].
Samoin voi olla aloja, joilla infrastruktuurien rakentamisen yksityinen rahoitus on vähäistä [315].
The Authority considers that an effect on trade between EEA States or a distortion of competition is normally excluded as regards the construction of the infrastructure in cases where at the same time (i) an infrastructure typically faces no direct competition, (ii) private financing is insignificant in the sector and EEA State concerned and (iii) the infrastructure is not designed to selectively favour a specific undertaking or sector but provides benefits for society at large.
Valvontaviranomainen katsoo, että vaikutus ETA-valtioiden väliseen kauppaan tai kilpailun vääristyminen on yleensä poissuljettua infrastruktuurin rakentamisessa silloin, kun i) infrastruktuurilla ei ole tavallisesti suoria kilpailijoita, ii) yksityinen rahoitus on alalla ja kyseisessä ETA-valtiossa vähäistä ja iii) infrastruktuurin tarkoituksena ei ole valikoivasti suosia tiettyä yritystä tai toimialaa vaan se hyödyttää koko yhteiskuntaa.
In order for the entire public funding of a given project to fall outside State aid rules, EEA States have to ensure that the funding provided for the construction of the infrastructures in the situations mentioned in paragraph 211 cannot be used to cross-subsidize or indirectly subsidize other economic activities, including the operation of the infrastructure.
Jotta tietyn hankkeen kaikki julkinen rahoitus kuuluisi valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, ETA-valtioiden on varmistettava, että infrastruktuurien rakentamiseen 211 kohdassa mainituissa tilanteissa myönnettyä rahoitusta ei voida käyttää muiden taloudellisten toimintojen, kuten infrastruktuurin toiminnan harjoittamisen, ristiintukemiseen tai välilliseen tukemiseen.
Cross-subsidization can be excluded by ensuring that the infrastructure owner does not engage in any other economic activity or – if the infrastructure owner is engaged in any other economic activity – by keeping separate accounts, allocating costs and revenues in an appropriate way and ensuring that any public funding does not benefit other activities.
Ristiintukeminen voidaan sulkea pois varmistamalla, että infrastruktuurin omistaja ei harjoita muuta taloudellista toimintaa tai – jos kyseinen omistaja harjoittaa muuta taloudellista toimintaa – pitämällä erillistä kirjanpitoa, kohdentamalla kustannukset ja tulot asianmukaisesti ja huolehtimalla, että mahdollinen julkinen rahoitus ei hyödytä muita toimintoja.
The absence of indirect aid, in particular to the operator of the infrastructure, can be ensured, for example, by tendering out the operation.
Epäsuora tuki erityisesti infrastruktuurin toiminnanharjoittajalle voidaan sulkea pois esimerkiksi valitsemalla toiminnanharjoittaja tarjouskilpailulla.
This section provides an overview of how the Authority intends to assess the State aid nature of the funding of infrastructure in different sectors, having regard to the main features that public infrastructure financing typically and currently shows in the different sectors with respect to the conditions identified above.
Tässä jaksossa tarkastellaan, kuinka valvontaviranomainen aikoo arvioida infrastruktuurirahoituksen valtiontukiluonnetta eri toimialoilla ja ottaa huomioon pääpiirteet, joita eri toimialojen julkisella infrastruktuurirahoituksella nykyisin tyypillisesti on edellä esitettyjen edellytysten suhteen.
It is without prejudice to the outcome of the concrete case by case assessment of projects in the light of their specific characteristics, the way a given EEA State has organised the provision of services linked to the use of the infrastructure and the development of the commercial services and of the functioning of the EEA Agreement.
Katsaus ei vaikuta hankkeiden erityispiirteet huomioon ottavan, tapauskohtaisen arvioinnin tulokseen.
It is not intended to replace an individual assessment of whether all the elements of the notion of State aid are fulfilled in respect of the concrete financing measure of a specific infrastructure.
Se ei myöskään rajoita tapaa, jolla tietty ETA-valtio on järjestänyt infrastruktuurin käyttöön liittyvien palvelujen tarjonnan, eikä kaupallisten palvelujen ja ETA-sopimuksen toiminnan kehitystä.
The Authority has also provided more detailed guidance on specific sectors in some of its Guidelines and Frameworks.
Sen tarkoituksena ei ole korvata yksittäistä arviointia siitä, täyttääkö infrastruktuurin rahoitustoimenpide kaikki valtiontuen käsitteen osatekijät.
Airport infrastructure consists of different types of infrastructure.
Valvontavianomainen on myös antanut tarkempia toimialakohtaisia neuvoja joissain suuntaviivoissaan ja puitteissaan.
Based on the case law of the EEA Courts, it is well established that most airport infrastructure [316] is intended for the provision of airport services to airlines against payment [317], which qualify as economic activities, and that therefore their funding is subject to the State aid rules.
Lentoasemainfrastruktuuri käsittää monenlaisia infrastruktuureja.
Similarly, if an infrastructure is intended for non-aeronautical commercial services to other users, its public funding is subject to the State aid rules [318].
ETA:n tuomioistuinten oikeuskäytännössä on vahvistettu, että useimmat lentoasemainfrastruktuurit [316] on tarkoitettu lentoasemapalvelujen tarjoamiseen lentoyhtiöille maksua vastaan [317].
Since airports often compete with one another, the financing of airport infrastructure is also likely to affect trade between EEA States.
Kyse on siis taloudellisesta toiminnasta, ja sen vuoksi kyseisten infrastruktuurien rahoitukseen sovelletaan valtiontukisääntöjä.
In contrast, public funding of infrastructures intended for activities that fall under the responsibility of the State in the exercise of its public powers does not fall under the State aid rules.
Jos infrastruktuuri on tarkoitettu lentoliikenteeseen liittymättömiin kaupallisiin palveluihin muille käyttäjille, myös sen julkiseen rahoitukseen sovelletaan valtiontukisääntöjä [318].
Air traffic control, aircraft rescue and firefighting, police, customs and activities necessary to safeguard civil aviation at an airport against acts of unlawful interference are in general considered to be of such a non-economic nature.
Koska lentoasemat usein kilpailevat toistensa kanssa, on todennäköistä, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus vaikuttaa ETA-valtioiden väliseen kauppaan.
Similarly, as follows from the Authority's and the Commission's decision-making practice [319], public funding of port infrastructure favours an economic activity and is hence in principle subject to State aid rules.
Sen sijaan sellaisissa toiminnoissa käytettävien infrastruktuurien julkinen rahoitus, jotka kuuluvat valtion vastuulle osana julkisen vallan käyttöä, ei kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.
As is the case with airports, ports may compete with one another and the financing of port infrastructure is therefore also likely to affect trade between EEA States.
Tällaisiksi ei-taloudellisiksi toiminnoiksi katsotaan yleensä lennonjohto, lentokoneiden pelastus- ja palontorjuntatehtävät, poliisi ja tullilaitos sekä toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojaamiseksi lentoasemilla siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta.
However, investment for infrastructure that is necessary for activities that fall under the responsibility of the State in the exercise of its public powers are not subject to State aid control.
Kuten valvontaviranomaisen ja komission päätöskäytännöstä ilmenee [319], myös satamainfrastruktuurien julkinen rahoitus suosii taloudellista toimintaa ja kuuluu sen vuoksi periaatteessa valtiontukisääntöjen piiriin.