natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Regarding the Authority’s comment in Decision No 60/06/COL that the RCN did not seem to control how the own contributions of the beneficiaries were distributed to various activities and whether they were effectively disbursed, the RCN considered that they had described how eligible costs were controlled before aid was paid to the contracting partner and how the different contributions were disbursed in previous correspondence with the Authority [17].Regarding the classification of the Projects 138811 AlgOpt, 144265 Shiplog II and 144214 Library of optimisation routines for scheduling in shipping, the RCN restated that all three projects were classified as pre-competitive development based on a thorough assessment and evaluation of the project applications according to the RCN procedures and guidelines for project evaluation.
Viranomaisen päätöksessä N:o 60/06/KOL esitettyyn huomautukseen siitä, ettei RCN näyttänyt valvovan sitä, kuinka tuensaajien omat maksuosuudet jakautuivat eri toimien kesken ja suoritettiinko ne todella, RCN vastasi kuvailleensa aiemmissa kirjeissään [17] viranomaiselle, kuinka tukikelpoisia kustannuksia valvottiin ennen tuen maksamista sopimusosapuolelle ja kuinka eri rahoitusosuudet suoritettiin.Hankkeiden nro 138811 (AlgOpt), nro 144265 (Shiplog II) ja nro 144214 (Kokoelma optimointirutiineja kuljetusaikataulujen suunnittelua varten) luokittelusta RCN totesi uudelleen, että hankehakemukset oli tutkittu ja arvioitu perusteellisesti hankkeiden arviointia koskevien RCN:n menettelyjen ja suuntaviivojen mukaisesti ja että tältä pohjalta kaikki kolme hanketta oli luokiteltu kilpailua edeltäviksi kehityshankkeiksi.
These procedures and guidelines were put in place to make sure that aid granted under the aid scheme Industrial R&D Programmes are in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.
Nämä menettelyt ja suuntaviivat oli otettu käyttöön sen varmistamiseksi, että ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta myönnettäisiin tukea valtiontuen suuntaviivojen 14 luvussa esitettyjen periaatteiden mukaisesti.
DOKSY comprises a broad documentation of the guidelines, procedures and practices that are followed in the RCN.
Se koostuu RCN:ssä noudatettavista suuntaviivoista, menettelyistä ja käytännöistä.
One of these documents is the guidelines for determining aid intensity applied to retained projects.
Doksy sisältää muun muassa suuntaviivat tukikelpoisten hankkeiden tuki-intensiteetin määrittämisestä.
This internal document, DOKSY-5-6-1-4-IE, entitled ‘Støtteandel etter EØS-bestemmelser’ (aid intensities according to EEA rules) corresponds to the Authority's R&D Guidelines.
Tämän sisäisen asiakirjan (Doksy-5-6-1-4-IE) nimi on ”Støtteandel etter EØS-bestemmelser” (ETA-sääntöjen mukaiset tukiosuudet), ja se vastaa viranomaisen tutkimus- ja kehitystukea koskevia suuntaviivoja.
The document applies definitions and corresponding aid intensities in compliance with the definition of the different R&D stages in the Authority's R&D Guidelines.
Tässä asiakirjassa käytetyt määritelmät ja niiden mukaiset tuki-intensiteetit vastaavat viranomaisen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen mukaisia eri tutkimus- ja kehittämisvaiheiden määritelmiä.
The assessment and classification of all the projects that receive aid from the RCN is based on the DOKSY guidelines.
Kaikki RCN:ltä tukea saavat hankkeet arvioidaan ja luokitellaan Doksy-järjestelmän suuntaviivojen mukaisesti.
After 1999, in addition to DOKSY 5-6-1-4-IE, all projects have been evaluated using the computer-based system ‘Provis’.
Vuodesta 1999 lähtien kaikkien hankkeiden arvioinnissa on käytetty Doksy 5-6-1-4-IE ohjeiden lisäksi tietokonejärjestelmää nimeltä Provis.
Provis is described in Doksy No 5-6-1-2-EE ‘Prosjektvurdering i Provis’.
Provis kuvataan Doksy-asiakirjassa nro 5-6-1-2-EE (”Prosjektvurdering i Provis”).
In Provis, each project is evaluated according to 11 different aspects.
Provis-järjestelmässä kutakin hanketta arvioidaan yhdentoista eri perusteen pohjalta.
The most important aspects in Provis related to the classification of research categories, are aspect No 3 ‘Research Content’ and aspect No 9 ‘Additionality’.
Tärkeimmät Provis-järjestelmässä käytetyt, tutkimushankkeiden luokitteluun liittyvät arviointiperusteet ovat peruste nro 3 (tutkimuksen sisältö) ja peruste nro 9 (täydentävyys).
For each of the aspects, there are several criteria or characteristics that are applied in order to characterise to what extent the project is in compliance with the aspects.
Kukin arviointiperuste käsittää useita kriteereitä tai ominaisuuksia. Niiden avulla määritellään, missä määrin hanke täyttää kyseiset arviointiperusteet.
In the description of the Guide for evaluation of aspect No 3 in Doksy No 5-6-1-2-IE, it is underlined that ‘Research content indicates to what degree the project produces new knowledge’.
Perusteen nro 3 arviointia koskevan oppaan kuvauksessa Doksy-asiakirjassa 5-6-1-2-IE korostetaan, että ”tutkimuksen sisällöstä ilmenee, missä määrin hankkeella tuotetaan uutta tietoa”.
This criterion is directly linked to the description of Industrial Research in the R&D guidelines where the requirement is that the activity is ‘aimed at the acquisition of new knowledge’.
Tämä peruste liittyy suoraan tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoissa esitettyyn teollisen tutkimuksen kuvaukseen, jossa asetetaan vaatimukseksi, että toiminnan pitää ”tähdätä uuden tiedon tuottamiseen”.
On this basis, the RCN argued that since the evaluation of the projects was thoroughly carried out in accordance with the RCN procedures and guidelines for project evaluation, it should not be questionable that they were correctly classified.
Tältä pohjalta RCN totesi, että koska hankkeet arvioitiin perusteellisesti hankkeiden arviointia koskevien RCN:n menettelyjen ja suuntaviivojen mukaisella tavalla, niiden luokittelun oikeellisuudesta ei pitäisi olla epäilyksiä.
The RCN, after the complaint was raised and the Authority started their preliminary investigation, looked again at these projects and nevertheless reiterated its original position.
Sen jälkeen kun kantelu tehtiin ja viranomainen käynnisti alustavan tutkimuksensa, RCN tarkasteli näitä hankkeita uudelleen mutta pysyi silti alkuperäisessä kannassaan.
‘In the meeting in Brussels 22 May 2003, the classification of certain activities in two of the Projects, No 40049 and No 144214, were discussed.
”Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2003 järjestetyssä tapaamisessa keskusteltiin kahden hankkeen, hankkeiden nro 40049 ja nro 144214 tiettyjen toimien luokittelusta.
In the letter of 20 June 2003, which was a response to this meeting, we advocated that the RCN's principal position was that, at a minimum, all activities in project No 40049 could be classified as industrial research, and all activities in Project No 144214 may at least be classified as pre-competitive development.
Tapaamisen johdosta ilmoitimme 20 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyssä kirjeessä RCN:n ensisijaisen kannan olevan se, että vähintäänkin kaikki hankkeen nro 40049 toimet voidaan luokitella teolliseksi tutkimukseksi ja että kaikki hankkeen nro 144214 toimet voidaan luokitella ainakin kilpailua edeltäväksi kehitystyöksi.
We did however demonstrate to the Authority that the total amount of aid given to the projects was within the permissible limit of a weighted average as defined in the R&D guidelines Chapter 14.5.2(5).
Osoitimme kuitenkin viranomaiselle, ettei näille hankkeille myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittänyt painotetun keskiarvon mukaista sallittua rajaa, joka määritellään tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen 14 luvun 5 kohdan 2 alakohdan 5 alakohdassa.
This is the case even when the disputed activities are not supported in the case of Project No l44214.
Tämä pitää paikkansa, vaikka kiistanalaisia toimia ei tuettaisikaan hankkeen nro 144214 tapauksessa.
Similar considerations and calculations may be done for the Projects 138811 and 144265.
Samanlaiset huomiot ja johtopäätökset voidaan tehdä hankkeiden nro 138811 ja nro 144265 osalta.
In this context we would also make reference to the fact that all these three Projects 138811, 144214 and 144265 involved effective cooperation between firms and public research bodies (in this case Marintek).
Tässä yhteydessä toteamme myös, että kaikkiin näihin kolmeen hankkeeseen nro 138811, 144214 ja 144265 liittyi yritysten ja julkisten tutkimuslaitosten (tässä tapauksessa Marintekin) välistä todellista yhteistyötä.
According to point 14.5.3 (5)(b) of the R&D Guidelines these activities, classified as pre-competitive development may be eligible for an aid intensity of 35 %.
Tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivojen 14 luvun 5 kohdan 3 alakohdan 5 alakohdan b alakohdan mukaan näille toimille, jotka on luokiteltu kilpailua edeltäväksi kehitystyöksi, voidaan myöntää tukea 35 prosenttia.
The Authority has also expressed their doubts concerning the financing of the projects and the aid intensities.
Viranomainen on myös ilmoittanut suhtautuvansa epäilevästi hankkeiden rahoitukseen ja tuki-intensiteetteihin.
In the case of Project 144265 Shiplog II, regarding the Authority’s remark that the amount granted by the RCN equalled the sum necessary to purchase R&D, the RCN argued that this does not imply that the private means invested in Shiplog II were not used on R&D activities, ‘In industry-driven projects, which can be applied for by private companies, we generally encourage cooperation between private companies and public R&D institutions.
Hankkeesta nro 144265 (Shiplog II) viranomainen huomautti, että RCN:n myöntämän tuen määrä vastasi summaa, joka tarvittiin tutkimus- ja kehityspalvelujen ostamiseen. RCN vastasi, ettei tämä tarkoita sitä, ettei Shiplog II hankkeeseen sijoitettuja yksityisiä varoja olisi käytetty tutkimus- ja kehitystoimintaan: ”Teollisuuslähtöisissä hankkeissa, joihin yksityisyritykset voivat hakea, rohkaisemme tavallisesti yksityisyrityksiä tekemään yhteistyötä julkisten tutkimus- ja kehityslaitosten kanssa.
In order to promote such cooperation we may in some calls for proposals for industry-driven projects state that the application will be evaluated favourably if the external purchases of R&D from research institutions (institutes or universities) are at least as high as the support given by the RCN.
Edistääksemme tällaista yhteistyötä saatamme todeta joissakin teollisuuslähtöisiä hankkeita koskevissa ehdotuspyynnöissä, että hakijalle on eduksi, jos summa, jonka se käyttää tutkimus- ja kehityspalvelujen ostamiseen tutkimuslaitoksilta (laitoksilta tai yliopistoilta), vastaa suuruudeltaan vähintään RCN:n myöntämää tukea.
The purpose of this approach is to provide the incentives for increased investments by private sector towards purchase of R&D from research institutions.
Tämän toimintatavan tarkoituksena on kannustaa yksityistä sektoria sijoittamaan enemmän tutkimuslaitoksilta ostettaviin tutkimus- ja kehityspalveluihin.
This is the reason why the funds granted by the RCN correspond exactly to the amount necessary to purchase R&D services in several projects.’
Tästä syystä RCN:n myöntämä tuki vastaa useissa hankkeissa täysin summaa, joka tarvittiin tutkimus- ja kehityspalvelujen ostamiseen.”
In its Decision No 60/06/COL, the Authority stated that it was questionable whether this approach of the RCN led beneficiaries to include their normal operating cost in the R&D costs.
Päätöksessään N:o 60/06/KOL viranomainen totesi olevan epäselvää, oliko edellä mainittu RCN:n toimintatapa saanut tuensaajat sisällyttämään tavanomaiset toimintakustannuksensa tutkimus- ja kehityskustannuksiin.
Therefore it questioned whether the figures for the total project costs had been inflated to seemingly obtain more public financing.
Siksi viranomainen epäili, olisiko hankkeen kokonaiskustannuksia kasvatettu näennäisesti, jotta hankkeelle olisi saatu enemmän julkista rahoitusta.
In the opinion of the RCN, it is not understandable how the RCN's approach with a built-in incentive structure to promote the purchase of R&D might lead to such results.
RCN vastasi, ettei se kyennyt ymmärtämään, kuinka sen toimintatapa, joka käsittää tutkimus- ja kehityspalvelujen ostamisen lisäämiseen tähtäävän kannustejärjestelmän, voisi johtaa tällaisiin seurauksiin.
In its letter to the Authority dated 31 January 2005, the RCN explained the standard procedure for documentation of project costs valid at the time of these projects, ‘For the involved projects, the contracting partner was required to submit a cost claim report (regnskapsrapport) three times a year detailing the cost of the project, including a verification of the persons involved (by name), the number of working hours spent by each person, and the cost per hour charged to the project account.
Tammikuun 31 päivänä 2005 päivätyssä kirjeessään viranomaiselle RCN kertoi hankekustannusten tavanomaisesta todentamismenettelystä, jota käytettiin kyseisten hankkeiden kohdalla: ”Kyseisissä hankkeissa sopimusosapuolta pyydettiin toimittamaan kolmesti vuodessa kustannusraportti (regnskapsrapport), jossa oli ilmoitettava hankkeen kustannukset, lueteltava hankkeeseen osallistuneet henkilöt (ilmoittamalla heidän nimensä) sekä ilmoitettava kunkin henkilön tekemien työtuntien määrä ja hanketililtä veloitetut kulut työtuntia kohden.
The report is signed by the project responsible person.
Hankkeesta vastaava henkilö allekirjoitti raportin.
At the end of the year, the accounts for the year are also checked and signed by a certified accountant.
Vuoden lopussa tilintarkastaja tarkasti ja allekirjoitti vuoden kirjanpidon.
The accountant is external to the contract partner.
Tilintarkastuksen hoiti sopimuspuolesta riippumaton ulkoinen taho.
The RCN payment was contingent upon approval of the submitted accounts.’
RCN:n tuki edellytti toimitettujen tilitietojen hyväksymistä.”
The RCN informed the Authority that it had been in contact with United European Car Carriers (UECC) and with Jebsens (successor of Beltship Management) and requested further documentation on the costs related to these projects.
RCN ilmoitti viranomaiselle olleensa yhteydessä United European Car Carriersiin (UECC) ja Jebsensiin (Beltship Managementin seuraajaan) ja pyytäneensä lisää todisteita näihin hankkeisiin liittyvistä kustannuksista.
The letter from Jebsens dated 17 March 2006 and the letter from UECC dated 29 March 2006 were forwarded to the Authority.
Viranomaiselle välitettiin Jebsensiltä saatu, 17 päivänä maaliskuuta 2006 päivätty kirje sekä UECC:ltä saatu, 29 päivänä maaliskuuta 2006 päivätty kirje.
The cost claim reports for Project 144265 Shiplog II provided in the letter from UECC include signed cost statements from the other participating partners.
UECC toimitti kirjeessään hankkeen nro 144265 (Shiplog II) kustannusraportit, jotka sisälsivät muiden hankkeeseen osallistuvien kumppaneiden allekirjoittamat kustannuslaskelmat.
The companies did not have any general recording system for working hours, which means that the hours spent on the projects were only documented in the cost claim reports sent to the RCN three times a year.
Yrityksillä ei ollut minkäänlaista yleistä työtuntien kirjaamisjärjestelmää. Tämä tarkoittaa, että hankkeiden parissa tehdyt työtunnit kirjattiin vain kustannusraportteihin, jotka lähetettiin RCN:lle kolmesti vuodessa.
No further documentation exists.
Muita todisteita ei ole.
In the opinion of the RCN, this means that the costs of the projects have to be assessed by the available cost claim reports.
RCN:n mielestä tämä tarkoittaa, että hankkeiden kustannuksia on arvioitava saatavilla olevien kustannusraporttien pohjalta.
The RCN finally pointed out that these cost claim reports were in accordance with reporting procedures of the RCN, and that the beneficiaries had fulfilled all their obligations according to the contracts awarding the grants.
Lopuksi RCN totesi, että kustannusraportit olivat RCN:n raportointimenettelyjen mukaiset ja että tuensaajat olivat hoitaneet kaikki tuen myöntämistä koskevien sopimusten mukaiset velvoitteensa.
In the opinion of the RCN, ‘unless clear evidence of the contrary there is no reason to believe that any misuse of aid has taken place.’
RCN totesi seuraavaa: ”Ellei toisin voida kiistattomasti todistaa, ei ole syytä olettaa, että tukia olisi käytetty väärin.”
Comments to third party’s comments
Huomautukset kolmannen osapuolen huomautuksista
By letter of the Ministry for Government Administration and Reform dated 8 January 2007 (Event No 405517) forwarding a letter from the Ministry of Education and Research dated 5 January 2007, the Norwegian authorities submitted observations to the third party comments.
Norjan viranomaiset toimittivat huomautuksia kolmannen osapuolen huomautuksista uudistuksista ja hallinnosta vastaavan ministeriön 8 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma nro 405517), jossa välitettiin opetus- ja tutkimusministeriön 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätty kirje.
In the opinion of the Norwegian authorities, the comments regarding the project OPTIMAR do not provide any information related to the four projects which are the subject of the Authority’s decision 60/06/COL, ‘Though it is not explicitly stated, it seems like the third party is of the opinion that illegal State aid has been granted to support a basic research project called Optimisation in Maritime Transportation and Logistics, OPTIMAR.
Norjan viranomaiset katsoivat, ettei Optimar-hanketta koskevissa huomautuksissa esitetty mitään tietoja, jotka olisivat liittyneet neljään hankkeeseen, joita viranomaisen päätös N:o 60/06/KOL koski: ”Vaikka asiaa ei sanotakaan suoraan, vaikuttaa siltä, että kolmannen osapuolen mielestä ’Optimisation in Maritime Transportation and Logistics’ (Optimar) -nimiselle perustutkimushankkeelle on myönnetty sääntöjenvastaista valtiontukea.
We are of the opinion that this is not the case.
Me puolestamme katsomme, ettei tämä pidä paikkaansa.
In support of the OPTIMAR project, the Norwegian University of Science and Technology (NTNU) in Trondheim receives funds from the RCN under Project No 1666S6.
Trondheimissa sijaitseva NTNU (Norges teknisk-naturvitenskaplige universitet) saa Optimar-hankkeeseen RCN:ltä rahoitusta hankenumerolla 1666S6.
The industrial partners that were participants in the four original projects do not take part in this basic research project.’
Teollisuuden kumppanit, jotka osallistuivat neljään alkuperäiseen hankkeeseen, eivät osallistu tähän perustutkimushankkeeseen.”
Regarding the third party’s allegation that Turborouter is not used by any of the companies that received funds, the RCN is of the opinion that even if this should be the case, it is not an argument for any illegal use of State aid in the case of the four projects which are the subject of the Authority's Decision No 60/06/COL.
Kolmannen osapuolen väitteestä, jonka mukaan yksikään rahoitusta saanut yritys ei käytä Turborouteria, RCN toteaa, että vaikka väite pitäisikin paikkansa, sen perusteella ei voida katsoa, että viranomaisen päätöksessä N:o 60/06/KOL tarkoitetuissa neljässä hankkeessa olisi käytetty valtiontukea sääntöjenvastaisella tavalla.
It is one of the most typical features of research and development that there is a risk involved.
Tutkimus- ja kehitystyölle on hyvin tyypillistä, että siihen liittyy riskejä.
Sometimes research results can be applied in operations or used in commercial products or services, sometimes they cannot.
Toisinaan tutkimustuloksia voidaan hyödyntää liiketoiminnassa tai käyttää kaupallisissa tuotteissa tai palveluissa – toisinaan tämä ei taas ole mahdollista.
The presence of state aid
Valtiontuen olemassaolo
According to Article 61(1) of the EEA Agreement,
ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”
Thus, in order for a measure to be considered State aid, it must constitute a selective advantage in favour of certain undertakings, be granted through state resources, distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Jotta siis jotakin toimenpidettä voidaan pitää valtiontukena, sen on suosittava valikoivasti tiettyjä yrityksiä, sitä on myönnettävä valtion varoista ja sen on vääristettävä kilpailua ja vaikutettava ETA-sopimuksen osapuolten väliseen kauppaan.
This assessment has not been disputed by the third party or the Norwegian authorities.
Kolmas osapuoli ja Norjan viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä arviota.
The Authority therefore upholds its view that the grants constitute State aid.
Siksi viranomainen pysyy kannassaan, jonka mukaan avustukset ovat valtiontukea.
The applicable legal framework
Sovellettava oikeudellinen kehys
In Decision No 60/06/COL to open the formal investigation procedure on R&D aid granted by the RCN in connection with the development of the software programme Turborouter, the Authority explained in detail what would be the applicable legal framework for the assessment of the four projects concerned by this investigation.
Päätöksessä N:o 60/06/KOL, joka koski muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista tutkimus- ja kehitystuesta, jota RCN oli myöntänyt Turborouter-tietokoneohjelmiston kehittämisen yhteydessä, viranomainen kertoi yksityiskohtaisesti, mitä oikeudellista kehystä tutkinnan kohteena olevien neljän hankkeen arviointiin sovellettaisiin.
For the sake of understanding of the assessment hereinafter, the Authority briefly outlines the legal situation [18] below.
Selventääkseen jäljempänä esitettyä arviota viranomainen kuvailee seuraavassa lyhyesti oikeudellisen tilanteen [18].
The four projects assessed in this Decision were granted R&D aid in the framework of the Industrial R&D Programme (brukerstyrte forskningsprogrammer, Case No 93-183).
Tässä päätöksessä arvioiduille neljälle hankkeelle myönnettiin tutkimus- ja kehitystukea ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta (brukerstyrte forskningsprogrammer, asia nro 93-183).
The Industrial R&D Programme was already in place before 1994.
”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelma oli jo käytössä ennen vuotta 1994.
By way of Decision No 217/94/COL of December 1994, the Authority assessed the Industrial R&D Programme and proposed appropriate measures to require that the granting of aid be done in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.
Joulukuussa 1994 tekemässään päätöksessä N:o 217/94/KOL viranomainen arvioi ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmaa ja ehdotti aiheellisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että tukea myönnettäisiin valtiontuen suuntaviivojen 14 luvussa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Norjan viranomaiset hyväksyivät ehdotetut aiheelliset toimenpiteet.
The acceptance by the Norwegian authorities of the proposed appropriate measures implied that, thereafter, any grant of aid under the Industrial R&D Programme had to be done in accordance with the R&D rules applicable at the time when the Authority adopted Decision No 217/94/COL, i.e. the 1994 R&D Guidelines [19].1.3. The assessment of the projects on the basis of the aid scheme Industrial R&D Programmes
Tämä tarkoitti sitä, että kun tämän jälkeen ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelmasta myönnettäisiin tukia, olisi noudatettava tutkimus- ja kehitystukia koskevia sääntöjä, jotka olivat voimassa, kun viranomainen teki päätöksensä N:o 217/94/KOL, toisin sanoen tutkimus- ja kehitystuen suuntaviivoja vuodelta 1994 [19].1.3 Hankkeiden arviointi ”Teollisuuden tutkimus- ja kehitysohjelmat” -tukiohjelman pohjalta