natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Norsk Lotteridrift ASA considered that Norsk Tipping AS benefited from a greater flexibility when determining its budget and especially when deciding to make necessary investments in a situation where new investments were needed.
Norsk Lotteridrift ASA katsoi, että Norsk Tipping AS:llä oli huomattavasti enemmän joustovaraa päättäessään budjetistaan ja etenkin päättäessään uusien investointien tekemisestä tilanteessa, jossa ne olivat tarpeen.
The legislation did not contain any limitations as to the size of the reserves for the investment fund or any minimum requirement as to the level of the payments to be made to charities.
Lainsäädännössä ei asetettu rajoituksia investointirahaston koolle eikä hyväntekeväisyyteen osoitettavien varojen vähimmäismäärää.
Norsk Tipping AS had the option to make the necessary allocations to reserves for such investments while the competitors such as Lotteridrift ASA had less possibilities.
Norsk Tipping AS:llä oli mahdollisuus siirtää tarvittavat varat investointirahastoon, kun taas sen kilpailijoilla, esimerkiksi Lotteridrift ASA:lla, vastaavanlaisia mahdollisuuksia oli vähemmän.
The complainant argued that such a benefit constituted aid within the meaning of Article 61 EEA.
Kantelija katsoi, että edellä kuvattu etu oli ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.
In its assessment of the complaint, the Authority will examine successively the two grounds of the complaint.
Valvontaviranomainen tarkastelee kantelun arvioinnissaan molempia perusteita erikseen.
The Authority takes the view that through the grant of the exemption, the Norwegian State renounced tax revenue which it would normally have received.
Valvontaviranomainen katsoo, että myöntäessään vapautuksen Norjan valtio luopui verotulosta, jonka se olisi muutoin saanut.
The absence of these funds represented a burden on state resources from charges that are normally borne from the budgets of undertakings [9].
Näiden tulojen saamatta jääminen vähentää valtion tuloja maksuista, joita yrityksiltä yleensä kannetaan niiden budjettien perusteella [9].
A loss of tax revenue is equivalent to the consumption of State resources in the form of fiscal expenditure [10].
Verotulojen menetys vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää [10].
The Authority therefore considers that the fact that Norsk Tipping AS is exempted from income tax at the outset involved the consumption of state resources.The measure must moreover be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Valvontaviranomainen katsoo sen vuoksi, että Norsk Tipping AS:n vapauttaminen tuloverosta on lähtökohtaisesti valtion varojen käyttöä Toimenpiteen on lisäksi oltava valikoiva toimenpide, joka suosii ”tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja”.
In order to determine whether a measure is selective, the Authority will examine whether, within the context of a particular legal system, the measure constitutes an advantage for the undertaking in comparison with other undertakings which are in a comparable legal and factual situation.
Arvioidessaan toimenpiteen valikoivuutta valvontaviranomainen selvittää, tarjoaako se määrätyn oikeusjärjestelmän puitteissa tietylle yritykselle etua suhteessa muihin tosiasiallisesti ja oikeudellisesti vertailukelpoisessa asemassa oleviin yrityksiin.
In this regard it is necessary first to identify the common or normal regime under the applicable tax system which constitutes the reference framework.
Tätä varten on ensin tarpeen määrittää sovellettavan verojärjestelmän mukainen tavanomainen tilanne, joka muodostaa vertailukohdan.
The Authority considers that the reference framework for assessing selectivity is the Norwegian Tax Act from which Norsk Tipping AS enjoys an explicit exemption in section 2.30(g) No 3 of the Norwegian Tax Act.
Valvontaviranomainen katsoo, että valikoivuutta arvioitaessa vertailukohdaksi on otettava Norjan verolaki, jota ei kyseisen lain 2–30 §:n g alakohdan 3 alakohdassa säädetyn nimenomaisen poikkeuksen mukaan sovelleta Norsk Tipping AS:ään.
It is in relation to the common or ‘normal’ tax regime that the Authority must, secondly, assess and determine whether the advantage granted by the tax measure at issue may be selective by demonstrating that the measure derogates from that common regime inasmuch as the measure differentiates between economic operators who, in light of the objective assigned to the tax system of the EFTA State concerned, are in a comparable factual and legal situation.
Valvontaviranomaisen on tämän jälkeen arvioitava ja selvitettävä, onko käsiteltävänä olevalla verotustoimenpiteellä myönnetty etu mahdollisesti valikoiva, siten että se ottaa lähtökohdaksi edellä tarkoitetun tavanomaisen verojärjestelmän, ja osoitettava, että toimenpide poikkeaa kyseisestä järjestelmästä sikäli, että se johtaa erilaiseen kohteluun sellaisten taloudellisten toimijoiden välillä, jotka ovat kyseisen EFTA-valtion verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta samanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.
The Authority considers, prima facie, that the tax exemption appears selective as Norsk Tipping is individually exempted.
Valvontaviranomainen katsoo lähtökohtaisesti, että vapautus verosta näyttää olevan valikoiva, koska se on myönnetty vain Norsk Tippingille.
As mentioned above, Norsk Tipping AS, indeed the gaming sector as such, is subject to special regulatory regimes in Norway.
Kuten edellä on todettu, Norsk Tipping AS:ään ja kaikkeen pelitoimintaan sovelletaan Norjassa erityislainsäädäntöä.
There are restrictions in place both with regard to who is permitted to offer gaming services, the performance of the services as such and finally the use of revenue generated from gaming.
Rajoituksia on asetettu sille, kuka voi tarjota pelitoimintaan liittyviä palveluja, miten palvelut tuotetaan ja miten pelitoiminnan tuotto käytetään.
Indeed, no other operator is now allowed to offer similar games as Norsk Tipping AS since it enjoys exclusive rights to operate a number of different money games.
Tällä hetkellä tietyntyyppisiä pelejä voi tarjota ainoastaan Norsk Tipping AS, koska sillä on yksinoikeus kyseisen rahapelitoiminnan harjoittamiseen.
Such regulatory restrictions, both with regard to market access and the performance of the services have been accepted by both the Court of Justice and the EFTA Court on the basis of moral, religious and cultural factors, as well as the morally and financially harmful consequences for the individual and for society associated with gaming [11].Prior to the introduction of the exclusive rights regime for AWP, the complainant, Norsk Lotteridrift ASA and other private operators of gaming machines operated on the market and were subject to regular income tax in addition to the special regulatory AWP regime according to which they could retain up to 40 % of the machine surplus [12].
Yhteisöjen tuomioistuin ja Eftan tuomioistuin ovat hyväksyneet tällaisia sekä markkinoille pääsyä että palvelujen tarjontaa koskevia lakisääteisiä rajoituksia moraaliin, uskontoon ja kulttuuriin liittyvistä syistä sekä yksilöille ja yhteiskunnalle pelitoiminnasta aiheutuvien moraalisesti ja taloudellisesti vahingollisten seurausten vuoksi [11]. Ennen kuin AWP-pelitoimintaan liittyvä yksinoikeusoikeusjärjestely otettiin käyttöön, kantelijana oleva Norsk Lotteridrift ASA ja muut yksityiset pelikonetoiminnan harjoittajat toimivat markkinoilla ja maksoivat normaalia tuloveroa.
Providers of other gaming services, such as Norsk Rikstoto which organises horse race betting and charitable organisations, which organise different types of lotteries are subject to other regulatory regimes.
Lisäksi niihin sovellettiin AWP-pelitoimintaa koskevaa erityissääntelyä, jonka mukaan ne saivat pitää enintään 40 prosenttia kunkin pelikoneen tuottamasta voitosta [12].Muunlaiseen pelitoimintaan liittyvien palvelujen tarjoajiin, kuten Norsk Rikstotoon, joka harjoittaa hevosvedonlyöntitoimintaa, sekä hyväntekeväisyysjärjestöihin, jotka järjestävät erilaisia arpajaisia, sovelletaan muita säännöksiä.
A common denominator for these other gaming providers, is that in principle, all the revenues generated from the gaming services shall be channelled to specific charitable causes.
Tällaisille muunlaisen pelitoiminnan harjoittajille on yhteistä se, että periaatteessa kaikki pelien tuottamat voitot on ohjattava erikseen määriteltyyn hyväntekeväisyystarkoitukseen.
Thus, the former AWP business was unique in the sense that it allowed private operators to keep profits generated from money games.
Aikaisempi AWP-pelitoiminta poikkesi sen vuoksi kaikesta muusta pelitoiminnasta siinä, että sitä harjoittavat yksityiset toimijat saivat pitää osan rahapelien tuottamasta voitosta.
The profits of Norsk Tipping AS are by law clawed away and earmarked for sports, cultural and, since 2006, also for humanitarian and social beneficial causes, cf. Section 10 of the Gambling Act No 103 of 28 August 1992 (lov om pengespill).
Lain mukaan Norsk Tipping AS:n voitot peritään yritykseltä ja osoitetaan urheiluun ja kulttuuriin liittyviin tarkoituksiin, ja vuodesta 2006 alkaen niitä on osoitettu myös humanitaarisiin ja sosiaalisiin tarkoituksiin (ks. 28 päivänä elokuuta 1992 annetun uhkapelilain nro 103 (lov om pengespill) 10 §).
Thus, for Norsk Tipping AS, the exemption from ordinary income tax is replaced by a different form of ‘taxation’.
Norsk Tipping AS:n vapautus tavanomaisesta tuloverosta korvattiin näin velvoitteella maksaa toisentyyppistä ”veroa”.
Consequently, while Norsk Tipping is exempted from income tax its profits are subject to another form of imposition and as a result the company cannot retain them.
Tämän vuoksi vaikka Norsk Tipping on vapautettu tuloverosta, sen voittoihin kohdistuu toisentyyppinen rasite, jonka seurauksena se ei saa pitää voittoja itsellään.
The Authority takes the view, in the circumstances of this case, that the difference of treatment of Norsk Tipping is justified by the reasons relating to the logic of the system of redistribution of profits from the state monopoly gaming company.
Valvontaviranomainen katsoo, että kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevaan asiaan liittyvät olosuhteet, Norsk Tippingin erilainen kohtelu on perusteltua syistä, jotka liittyvät valtion monopolin asemassa olevan peliyrityksen voittojen uudelleenjaossa noudatettavaan järjestelyyn.
Accordingly, based on the special nature and regulation of gaming services, the Authority considers that Norsk Tipping AS is not in a comparable factual and legal situation with that of undertakings subject to ordinary income tax, neither the former private operators of gaming machines nor other types of commercial undertakings.
Tämän vuoksi valvontaviranomainen katsoo pelitoimintaan liittyvien palvelujen erityisluonteen ja niihin sovellettavan erityissääntelyn perusteella, että Norsk Tipping AS ei ole tosiasiallisesti ja oikeudellisesti vertailukelpoisessa asemassa tavanomaista tuloveroa maksaviin yrityksiin nähden, joihin kuuluvat sekä entiset yksityiset pelikonetoiminnan harjoittajat että muun tyyppiset kaupalliset yritykset.
Thus, the exemption from ordinary income tax for Norsk Tipping AS does not constitute State aid within the meaning of Article 61 EEA.
Sen vuoksi Norsk Tipping AS:n vapauttaminen tavanomaisesta tuloverosta ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.
The second issue raised in the complaint was that Norsk Tipping AS benefited from more freedom with regard to its profits than the private AWP operators.
Toinen kantelussa esille tuoduista seikoista oli, että Norsk Tipping AS saattoi yksityisiä AWP-pelikonetoiminnan harjoittajia vapaammin päättää omista voitoistaan.
While the private operator had to pay 40 % of the AWP surplus to charity, Norsk Tipping AS had to pay all its profits to charity.
Yksityisten toiminnanharjoittajien oli osoitettava 40 prosenttia kunkin AWP-pelikoneen tuottamasta voitosta hyväntekeväisyyteen, kun taas Norsk Tipping AS:n oli osoitettava kaikki voittonsa hyväntekeväisyyteen.
The amount of those profits however depended largely on Norsk Tipping AS’ decision to set aside money for the investment fund or in general how it spent the money.
Norsk Tipping AS:n voittojen määrä riippui kuitenkin pitkälti siitä, miten paljon varoja se päätti siirtää investointirahastoon, sekä siitä, miten se yleensä käytti varojaan.
The complainant thus argued that private operators did not have this possibility as their share to charity was based on a non flexible approach.
Kantelija väitti tämän vuoksi, että yksityisillä toiminnanharjoittajilla ei ollut vastaavaa päätösvapautta, koska niiden hyväntekeväisyyteen osoittaman osuuden määrittämisessä ei ollut joustavuutta.
The Authority cannot see that state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement are involved.
Valvontaviranomainen ei katso, että asiaan liittyy ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.
In line with the findings of the Court of Justice in Preussen Elektra [13], the Authority considers the obligation to set aside certain revenues for charity purposes to be a state intervention stemming from the Norwegian Regulation on instructions for the reserves of Norsk Tipping AS No 797 of 8 June 1998, but without leading to foregone revenues by the State [14].
Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Preussen Elektra [13] tekemän ratkaisun mukaisesti valvontaviranomainen katsoo, että velvoite osoittaa tietty osuus tuloista hyväntekeväisyyteen on Norsk Tipping AS:n rahastoista 8 päivänä kesäkuuta 1998 Norjassa annettuun asetukseen [14] nro 797 perustuva valtion toimenpide, joka ei kuitenkaan johda valtion tulojen menettämiseen.
Furthermore, the same considerations with regard to selectivity, including the non-comparability of private gaming machine operators and Norsk Tipping AS discussed above would apply in this context.
Tässä yhteydessä pätevät lisäksi edellä tarkastellut valikoivuuteen liittyvät näkökohdat, joihin kuuluu myös se, ettei Norsk Tipping AS ole verrattavissa muihin yksityisiin pelikonetoiminnan harjoittajiin.
On the basis of the above, the Authority considers that the exemption from ordinary income taxation for Norsk Tipping AS and its possibility to determine its own profit do not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norsk Tipping AS:n vapauttaminen tavanomaisesta tuloverosta ja sen mahdollisuus määrittää omat voittonsa eivät ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,
The tax exemption for Norsk Tipping AS laid down in section 2.30(g) No 3 of the Norwegian Tax Act and the possibility for Norsk Tipping AS to determine its own profit do not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Norjan verolain 2–30 §:n g alakohdan 3 alakohdassa säädetty Norsk Tipping AS:n vapauttaminen verosta ja Norsk Tipping AS:n mahdollisuus määrittää omat voittonsa eivät ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Hereinafter referred to as ‘the Authority’.
Jäljempänä ”valvontaviranomainen”.
Hereinafter referred to as ‘the EEA Agreement’.
Jäljempänä ”ETA-sopimus”.
Hereinafter referred to as ‘the Surveillance and Court Agreement’.
Jäljempänä ”valvonta- ja tuomioistuinsopimus”.
Hereinafter referred to as ‘Protocol 3’.
Jäljempänä ”pöytäkirja 3”.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, p. 1, and EEA Supplement No 32, 3.9.1994, p. 1 (hereinafter referred to as the State Aid Guidelines).
Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), jäljempänä ”valtiontuen suuntaviivat”.
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen internetsivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
The purpose of the investment is to secure that the company’s needs for investment can be met by the necessary capital.
Investointirahastolla varmistetaan, että yrityksellä on investointeihin tarvittava pääoma.
The Regulation has been substantially changed since the complaint was lodged, however, for present purposes the Authority does not consider it necessary to describe those changes.
Asetusta on kantelun tekemisen jälkeen merkittävästi muutettu. Valvontaviranomainen ei kuitenkaan katso, että kyseisten muutosten kuvaaminen on tässä yhteydessä tarpeen.
Case C-156/98 Germany v Commission [2000] ECR I-6857, paragraph 26.
Asia C-156/98, Saksa v. komissio, Kok. 2000, s. I-6857, 26 kohta.
See, inter alia, Section 3(3) of the State Aid Guidelines on the application of State aid rules to measures relating to direct business taxation.
Ks. esim. valtiontuen suuntaviivojen 3 jakson 3 kohta, jossa käsitellään valtiontukisääntöjen soveltamista yritysten välittömään verotukseen.
See Case E-1/06 EFTA Surveillance Authority v Norway, cited above, paragraph 29 with further references.
Ks. edellä oleva viittaus asiaan E-1/06 Eftan valvontaviranomainen v. Norja, 29 kohta lisäviitteineen.
The additional 60 % were divided between the charity and the owner of the premises, see facts part above.
Jäljelle jäävästä 60 prosentin osuudesta osa osoitettiin hyväntekeväisyyteen ja osa maksettiin pelikoneen sijoitustilan haltijalle, kuten edellä kohdassa ”Tosiseikat” on selvitetty.
Case C-379/98 Preussen Elektra v Schhleswag [2001] ECR I-2099, paragraphs 54-67.
Asia C-379/98, Preussen Elektra v. Schleswag, Kok. 2001, s. I-2099, 54–67 kohta.
The legal basis for that Regulation is Section 10 of the Gambling Act.
Tämän asetuksen oikeusperusta on uhkapelilain 10 §.
The introduction of the exclusive rights was upheld by the EFTA Court in Case E-1/06 EFTA Surveillance Authority v Norway [2007] EFTA Ct. Rep. 20.
Yksinoikeuden käyttöönotto vahvistetaan Eftan tuomioistuimen asiassa E-1/06, Eftan valvontaviranomainen v. Norja, antamassa tuomiossa, Eftan oikeustapauskokoelma 2007, s. 20.
No 532/09/COL
N:o 532/09/KOL,
amending, for the 76th time, the procedural and substantive rules in the field of State aid by introducing a new chapter on criteria for the analysis of the compatibility of State aid for the employment of disadvantaged and disabled workers subject to individual notification76
valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 76. kerran lisäämällä niihin epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arviointia koskeva uusi luku
THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY [1], HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area [2], and in particular Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,
EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN [1], joka OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen [2] ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice [3], and in particular Article 24 and Article 5(2)(b) thereof,
OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta [3] ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,
Pursuant to Article 24 of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall give effect to the provisions of the EEA Agreement concerning State aid,
Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla valvontaviranomainen varmistaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevien määräysten soveltamisen.
Pursuant to Article 5(2)(b) of the Surveillance and Court Agreement, the Authority shall issue notices or guidelines on matters dealt with in the EEA Agreement, if that Agreement or the Surveillance and Court Agreement expressly so provides or if the Authority considers it necessary,
Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.
The European Commission published a Communication on the criteria for the analysis of the compatibility of State aid for the employment of disadvantaged and disabled workers subject to individual notification [5] on 11 August 2009, That Communication is also of relevance for the European Economic Area,
Euroopan komissio antoi 11 päivänä elokuuta 2009 tiedonannon [5] perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi.Kyseinen tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.
According to point II under the heading ‘GENERAL’ at the end of Annex XV to the EEA Agreement, the Authority, after consultation with the Commission, is to adopt acts corresponding to those adopted by the Commission,
ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.
The Authority consulted the Commission by a way of letter on the subject dated 27 November 2009 (Event No 538332) and the EFTA States by a way of letter on the subject dated 16 October 2009 (Event Nos 5333819, 533835 and 533836),
Valvontaviranomainen on kuullut Euroopan komissiota 27 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (asia nro 538332) ja EFTA-valtioita 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (asiat nro 5333819, 533835 ja 533836),
The State Aid Guidelines shall be amended by introducing a new chapter on criteria for the analysis of the compatibility of State aid for the employment of disadvantaged and disabled workers subject to individual notification.
Muutetaan valtiontuen suuntaviivoja lisäämällä niihin uusi luku perusteista epäedullisessa asemassa oleville ja alentuneesti työkykyisille työntekijöille työllistämiseen myönnettävän yksittäistä ilmoitusta edellyttävän valtiontuen soveltuvuuden arvioimiseksi.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19.1.1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as ‘OJ’) L 231, 3.9.1994, p. 1 and EEA Supplement No 32 of 3.9.1994, p. 1 (hereinafter referred to as ‘the State Aid Guidelines’).
Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994, julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1) ja ETA-täydennysosassa N:o 32, 3.9.1994, s. 1 (jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’).
The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen Internet-sivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/
CRITERIA FOR THE ANALYSIS OF THE COMPATIBILITY OF STATE AID FOR THE EMPLOYMENT OF DISADVANTAGED AND DISABLED WORKERS SUBJECT TO INDIVIDUAL NOTIFICATION [1]1.
PERUSTEISTA EPÄEDULLISESSA ASEMASSA OLEVILLE JA ALENTUNEESTI TYÖKYKYISILLE TYÖNTEKIJÖILLE TYÖLLISTÄMISEEN MYÖNNETTÄVÄN YKSITTÄISTÄ ILMOITUSTA EDELLYTTÄVÄN VALTIONTUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOIMISEKSI [1]1.