natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Under the Agreement on Licensing and Charges [58] Verne will pay only 25% of the tax that would have been payable under Act 153/2006, “due to the size of the properties […] and the size of the Project and it’s substantial impact on revenues of Reykjanesbær”. The Agreement stipulates that Verne will in the future undertake street construction within the site boundaries at its own expense “and of such work as is normally provided in return for the street construction fees”. In contrast, the municipality will take care of street connection to the site.
Käyttöluvista ja -maksuista tehdyn sopimuksen [58] mukaan Verne maksaa vain 25 prosenttia verosta, joka sen kuuluisi maksaa lain nro 153/2006 nojalla, ”kun otetaan huomioon kiinteistön koko […] ja hankkeen mittasuhteet ja sen merkittävä vaikutus Reykjanesbærin tuloihin”. Sopimuksen mukaan Verne toteuttaa omalla kustannuksellaan tontilla myöhemmin tehtävät kadunrakennustyöt ja ”työt, jotka normaalisti toteutetaan vastineeksi katurakentamismaksuista”. Kunta sen sijaan huolehtii tontille johtavista teistä.
According to point 2.1 of the Guidelines the existence of state aid in favour of the buyer is automatically excluded when the sale follows “a sufficiently well-published, open and unconditional bidding procedure, comparable to an auction, accepting the best or only bid”. According to the information gathered by the Authority under the formal investigation procedure, it appears that no bidding procedure was organized by the State or KADECO on its behalf. Therefore, the presence of state aid cannot be automatically excluded on that ground. However, the Authority will in the following assess whether a procedure, comparable to an unconditional bidding procedures, was applied, even if not entirely in compliance with the Guidelines.
Valtiontukisuuntaviivojen 2.1 kohdan mukaan on automaattisesti poissuljettua, että ostajan eduksi myönnetään valtiontukea, kun kauppa tehdään ”riittävästi julkistetulla, huutokauppaan verrattavalla avoimella tarjouskilpailulla, jolle ei aseteta ehtoja ja jossa hyväksytään paras tai ainoa tarjous”. Valvontaviranomaisen muodollisen tutkintamenettelyn kuluessa keräämien tietojen mukaan ei vaikuta siltä, että valtio tai sen puolesta toiminut KADECO olisi järjestänyt tarjouskilpailun. Valtiontuen mahdollisuutta ei tämän vuoksi voida näillä perustein automaattisesti sulkea pois. Valvontaviranomainen arvioi kuitenkin jäljempänä, noudatettiinko tapauksessa menettelyä, joka vastaa tarjouskilpailua, jolle ei aseteta ehtoja, vaikka kyseinen menettely ei olisikaan täysin valtiontukisuuntaviivojen mukainen.
The Authority notes that Icelandic authorities submitted in their comments to the opening decision that the expert assessment “was to reflect a new building value of comparable properties”. [75] This is however not reflected in the wording of the expert valuation which clearly refers to the conditions of building 869 and does not contain any reference to new buildings. Moreover, the report of the Icelandic National Audit Office referred to above does not support the understanding that the expert valuation reflected the value of new buildings.
Valvontaviranomainen toteaa, että Islannin viranomaiset ilmoittivat menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdosta esittämissään huomautuksissa, että asiantuntijan arvion ”oli tarkoitus heijastaa vertailukelpoisten kiinteistöjen uudisrakennusarvoa” [75]. Tämä ei kuitenkaan näy asiantuntija-arvion tekstissä, jossa viitataan selkeästi rakennuksen nro 869 ominaisuuksiin eikä lainkaan uudisrakennuksiin. Edellä mainittu Islannin kansallisen tilintarkastusviraston kertomus ei myöskään tue käsitystä siitä, että asiantuntijan arviossa olisi kyse uudisrakennusarvosta.
Under the Regional Aid Guidelines, measures may qualify as compatible aid under Article 61(3)(c) if aimed to “assist the development of the most disadvantaged regions by supporting investment and job creation”. The Authority notes that the data centre will be located in Reykjanesbær, which is an area eligible for regional investment aid based on the Authority’s Decision No 378/06/COL on the regional aid map of assisted areas for Iceland.
Aluetukisuuntaviivojen mukaan toimenpiteitä voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina sopimuksen toimintaan soveltuvina tukina, jos niiden tarkoituksena on ”auttaa kehittämään kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja työpaikkojen luomista”. Valvontaviranomainen toteaa, että datakeskus sijaitsee Reykjanesbærissa eli alueella, jolle voidaan Islannin aluetukikarttaa koskevan valvontaviranomaisen päätöksen N:o 378/06/KOL perusteella myöntää alueellista investointitukea.
The argument put forward was that “Verne cannot proceed with the completion of the data centre project as originally planned”, see page 19 of the Authority’s Decision No 418/10/COL. In the opening decision the Authority addressed this argument by taking the view that verifying the necessity of the aid would need a full analysis of the economic circumstances of the beneficiary’s investment decision. The Authority took the view that such an analysis should only be made on the basis of the beneficiary’s original business plans and other documents submitted to the beneficiary’s investment committees in order to obtain approval to commit resources to the investment activity; profitability calculations for the project with and without the aid; project finance analysis; risk assessments; and a detailed account of how circumstances following the onset of the financial crisis in October 2008 influenced on the business plan and required rate of return of the investment. The Icelandic authorities have not during the formal investigation put forward any such business plans or relevant documentation regarding the investment decision or any further evidence in support of this argument. This argument is therefore without merit and the Authority cannot consider the municipal tax measures compatible on this basis.
Tältä osin väitettiin, että ”Verne ei pysty jatkamaan datakeskushanketta alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti” (ks. valvontaviranomaisen päätös N:o 418/10/KOL, s. 19). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään valvontaviranomainen otti kantaa tähän väitteeseen toteamalla, että tuen välttämättömyyden selvittämiseksi olisi tutkittava kattavasti tuensaajan investointipäätökseen johtaneet olosuhteet. Valvontaviranomainen katsoi, että tällainen tutkinta voitaisiin tehdä vain, jos käytettävissä olisivat tuensaajan alkuperäiset liiketoimintasuunnitelmat ja muut tuensaajan investointikomiteoille toimitetut asiakirjat, joilla pyydetään resursseja investoinnin toteuttamiseen, kannattavuuslaskelmat hankkeen toteuttamisesta ilman tukea ja sen kanssa, hankkeen rahoitusanalyysi, riskiarvioinnit ja tarkka selostus siitä, miten lokakuussa 2008 puhjenneen finanssikriisin jälkeiset olosuhteet vaikuttivat liiketoimintasuunnitelmaan ja investoinnin tuottovaatimukseen. Islannin viranomaiset eivät ole muodollisen tutkinnan aikana toimittaneet tällaisia liiketoimintasuunnitelmia tai muita investointipäätöstä koskevia asiakirjoja eivätkä muutakaan lisänäyttöä väitteensä tueksi. Väite on tästä syystä perusteeton, eikä valvontaviranomainen voi pitää kuntaverotoimenpiteitä ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvina tällä perusteella.
To qualify as investment aid under the Regional Aid Guidelines, the aid must be “awarded for an initial investment project” as stipulated in paragraphs 25 of the Regional Aid Guidelines, and the aid is calculated with reference to either the cost related to a specific investment or the cost of jobs directly created by the investment, as stipulated in paragraph 28 of the guidelines. This was not the case when the State sold the buildings to Verne; the sale was not linked to or made conditional upon a specific investment project. The only mentioning of an investment project in the Real Estate Agreement is in Annex C to the agreement, titled “Phase I permits” where the renovation of buildings 868 and 869 into data centre including up to 5000 m2 new construction, construction of new buildings of up to 12000 m2 is listed under the title “Phase 1” and a “Master Plan” of construction of up to 40000 m2 of new data centre buildings and construction of up to four additional generator buildings of op to 16000 m2 is envisaged. However, it appears that the sale of the buildings and the conditions under which they were sold was not made conditional upon these plans or any specific investment plans, as also is demonstrated by the fact that the initially envisaged investment did not fully materialize, as has been clarified by the Icelandic authorities during the formal investigation, yet the price paid for the buildings remained unchanged.
Investointitueksi katsotaan aluetukisuuntaviivojen 25 kohdan mukaisesti tuki, joka ”myönnetään alkuinvestointihankkeeseen”. Suuntaviivojen 28 kohdan mukaan tuki lasketaan joko tietystä investoinnista aiheutuvien kustannusten perusteella tai investoinnin avulla suoraan luotujen työpaikkojen kustannusten perusteella. Tilanne ei ollut tämä, kun valtio myi rakennukset Vernelle: myyntiä ei liitetty tai sidottu mihinkään tiettyyn investointihankkeeseen. Investointihanke mainitaan kiinteistöjen hankintaa koskevassa sopimuksessa ainoastaan kerran, liitteessä C, jonka otsikkona on ”Vaiheen I luvat”. Siinä esitettyjen suunnitelmien mukaan tarkoituksena oli kunnostaa rakennukset nro 868 ja 869 datakeskusta varten ja rakentaa tässä yhteydessä enintään 5000 m2 uusia tiloja. Otsikon ”Vaihe 1” alla esitetään lisäksi suunnitelma enintään 12000 m2 käsittävien uudisrakennusten rakentamisesta. ”Pääsuunnitelmaan” on kirjattu enintään 40000 m2 käsittävien uudisrakennusten rakentaminen datakeskusta varten sekä enintään neljän generaattorirakennuksen rakentaminen, yhteispinta-alaltaan enintään 16000 m2. Näyttää kuitenkin siltä, että rakennusten myyntiä ja myyntiehtoja ei sidottu näihin suunnitelmiin tai mihinkään tiettyyn investointisuunnitelmaan, mikä käy ilmi myös siitä, että kun alun perin suunniteltu investointi ei toteutunut kokonaisuudessaan, kuten Islannin viranomaiset muodollisen tutkinnan aikana ilmoittivat, rakennusten hinta kuitenkin pysyi ennallaan.
The initialled draft agreement, which was submitted as part of the later withdrawn notification, will be referred to as “the Investment Agreement” in this Decision. The contracting parties are the Government of Iceland on the one hand and Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator and Teha Investments S.a.r.l. on the other hand.
Parafoitu sopimusluonnos toimitettiin osana sittemmin peruutettua tuki-ilmoitusta.
Description of the company structure is in Section 2.1 of this Decision. Throughout this decision the companies will be referred to collectively as Verne.
Siihen viitataan tässä päätöksessä ilmaisulla ’investointisopimus’. Sopimuksen osapuolia ovat yhtäältä Islannin hallitus ja toisaalta Verne Holdings ehf., Verne Real Estate ehf., Novator ja Teha Investments S.a.r.l. Yrityksen rakenne kuvataan tämän päätöksen 2.1 jaksossa. Yrityksiin viitataan tässä päätöksessä yhteisesti ilmaisulla ’Verne’.
No 290/12/COL
N:o 290/12/KOL,
on restructuring aid granted to Landsbankinn (Iceland)
Landsbankinnille myönnetystä rakenneuudistustuesta (Islanti)
The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’)
EFTAn valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’), joka
HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61(3)(b) and Protocol 26 thereof,
OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’ETA-sopimus’) ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 26,
HAVING REGARD to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘the Surveillance and Court Agreement’ or ‘SCA’), in particular to Article 24,
OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’) ja erityisesti sen 24 artiklan,
HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3’), in particular to Article 1(3) of Part I, Article 7(3) of Part II, and Article 13 of Part II,
OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3 (jäljempänä ’pöytäkirja 3’) ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 3 kohdan sekä sen II osan 7 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan,
Following informal correspondence in October 2008, and the passing of Act No 125/2008 on the Authority for Treasury Disbursements due to Unusual Financial Market Circumstances etc. (referred to as the ‘Emergency Act’), which gave the Icelandic state wide-ranging powers to intervene in the banking sector, on 6 October by the Icelandic Parliament (the Althingi), the President of the EFTA Surveillance Authority (‘Authority’) wrote on 10 October 2008 to the Icelandic authorities and requested that state aid measures taken under the Emergency Act be notified to the Authority.
Lokakuussa 2008 käydyn epävirallisen kirjeenvaihdon perusteella ja Islannin parlamentin (Althingi) säädettyä 6 päivänä lokakuuta muun muassa rahoitusalan epätavallisista olosuhteista johtuvista valtionkassamaksuista vastaavasta viranomaisesta annetun lain nro 125/2008 (jäljempänä ’poikkeuslaki’), jossa Islannin valtiolle myönnettiin laajat toimivaltuudet puuttua pankkialan toimintaan, EFTAn valvontaviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) puheenjohtaja pyysi Islannin viranomaisia 10 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä kirjeessään ilmoittamaan valvontaviranomaiselle poikkeuslain nojalla toteutettavista valtiontukitoimenpiteistä.
Further contact and correspondence followed periodically including notably a letter sent by the Authority on 18 June 2009 reminding the Icelandic authorities of the need to notify any state aid measures, and of the standstill clause in Article 3 of Protocol 3.
Yhteydenpitoa ja kirjeenvaihtoa jatkettiin silloin tällöin, mihin sisältyi erityisesti valvontaviranomaisen 18 päivänä kesäkuuta 2009 lähettämä kirje, jossa Islannin viranomaisia muistutettiin valtiontukitoimenpiteistä ilmoittamisen tarpeellisuudesta ja pöytäkirjassa 3 olevaan 3 artiklaan sisältyvästä täytäntöönpanokieltoa koskevasta lausekkeesta (nk. standstill-lauseke).
State aid involved in the restoration of certain operations of Landsbanki and the establishment and capitalisation of a new Landsbanki Bank (‘NBI’, later renamed Landsbankinn) was eventually notified retrospectively by the Icelandic authorities on 15 September 2010.
Islannin viranomaiset ilmoittivat lopulta 15 päivänä syyskuuta 2010 taannehtivasti valtiontuesta, joka on myönnetty Landsbankin tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämiseen sekä uuden Landsbanki Bankin (’NBI’, nyttemmin Landsbankinn) perustamiseen ja pääomittamiseen [2].
[2]
Valvontaviranomainen ilmoitti Islannin viranomaisille 15 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä [3], että se oli päättänyt aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka liittyy Islannin valtion toteuttamiin toimenpiteisiin, jotka koskevat (vanhan) Landsbanki Islands hf:n tiettyjen toimintojen uudelleen käynnistämistä sekä uuden Landsbanki Islandsin (NBI hf) perustamista ja pääomittamista (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’).
By letter dated 15 December 2010 [3] the Authority informed the Icelandic authorities that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 in respect of the measures undertaken by the Icelandic State to restore certain operations of (old) Landsbanki Islands hf and establish and capitalise New Landsbanki Islands (NBI hf) (the opening decision).
Valvontaviranomainen pyysi toimittamaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman Landsbankinnin rakenneuudistuksesta 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä.
By e-mail of 24 March 2011, the Authority received one comment from interested parties, which was forwarded to the Icelandic authorities on 25 May 2011.
Tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma, josta käy ilmi muun muassa 22 päivänä huhtikuuta 2010 täytäntöönpantu Spkef Savings Bankin (SpKef) talletusten ja varojen siirto, josta ei ole ilmoitettu, ja Sparisjodur Svarfdaelan (SpSv) osto, toimitettiin 23 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.
The Icelandic authorities did not respond to this comment.
Valvontaviranomainen pyysi tietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä heinäkuuta 2011 ja 13 päivänä helmikuuta 2012.
By letter of 31 March 2011, the Icelandic authorities submitted a restructuring plan for Landsbankinn.
Valvontaviranomainen hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2012 päätöksessä N:o 212/12/KOL (jäljempänä ’SpSv-säästöpankkia koskeva päätös’) Landsbankinnille myönnetyn valtiontuen mahdollisen käytön SpSv:n ostoon.
The Authority requested information with regards to the restructuring plan on 11 July 2011 and 13 February 2012.
Huhtikuun 13 päivänä 2011 tekemällään päätöksellä 127/11/KOL valvontaviranomainen hyväksyi pelastamistukiohjelmaan tehdyt muutokset (’säästöpankkeja koskevat päätökset’).
The request for information was answered by the Icelandic authorities on 17 October 2011 and 13 March 2012.
Lisäksi valvontaviranomainen tapasi Islannin viranomaiset 7 päivänä kesäkuuta 2011 sekä 27 ja 28 päivänä helmikuuta 2012.
The final versions of the commitments were submitted on 6 June 2012 and 13 June 2012.
TAUSTATIEDOT
On 20 June 2012, the Authority approved the potential use of state aid granted to Landsbankinn for the acquisition of SpSv in Decision No 212/12/COL (‘the SpSv Decision’).
Valvontaviranomainen kuvailee tässä jaksossa vuodesta 2008 alkaen ilmenneitä Islannin rahoitusjärjestelmän romahdukseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista, poliittista ja lainsäädännöllistä kehitystä, joita on tarpeen käsitellä kyseessä olevien tukitoimenpiteiden arvioinnin asiayhteydessä.
The Authority had by its Decision No 253/10/COL, of 21 June 2011, temporarily approved a rescue aid scheme involving settlement of claims owned by the Central Bank of Iceland (‘CBI’) on savings banks, including SpSv.
Ensin esitetään Landsbankin romahdukseen johtaneet tapahtumat.
By decision 127/11/COL of 13 April 2011 the Authority had approved amendments to the rescue aid scheme (‘the Savings Banks Decisions’)
Landsbankin romahtaminen
In addition, the Authority met with the Icelandic authorities on 7 June 2011 and 27-28 February 2012.
Vuoden 2008 syksyllä Islannin pankit kohtasivat talletuspaon niin ulkomailla kuin Islannissakin.
BACKGROUND
Kotimaan nostot kasvoivat siinä määrin, että jossain vaiheessa Islannin pankkeja ja Islannin keskuspankkia uhkasi käteisvarojen puute.
The Authority will describe in this section those events, facts and economic, political and regulatory developments relating to the collapse and the reconstruction of the Icelandic financial system from 2008 to date that appear necessary to set out the context in which the assessment of aid measures at hand is undertaken.
Islannin liikepankit (etenkin Landsbanki) vastasivat tilanteeseen keräämällä talletuksia ulkomailta.
Before doing so, it will recall in turn the chronology of Landsbanki's breakdown.
Euroopan keskuspankki esitti 3 päivänä lokakuuta 2008 Landsbankille 400 miljoonan euron suuruisen vakuuksien muutospyynnön, ja vaikka pyyntö peruttiin myöhemmin, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijainneen pankin konttorista alkoi talletuspako ja pankin oli asettava käyttöön suuret määrät Englannin puntia.
Icelandic banks experienced massive withdrawals of deposits not only abroad but also within Iceland in autumn 2008.
Kun pankki ei pystynyt asettamaan saataville Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitustarkastusviranomaisen (Financial Services Authority) vaatimia varoja, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomainen sulki konttorin.
Access to foreign debt securities markets had been the main source of the Icelandic banks' growth, in particular between 2003 and 2006.
Samana päivänä FME vapautti sille poikkeuslaissa [4] annettujen valtuuksien nojalla Landsbankin johtokunnan tehtävistään määräajaksi, otti itselleen yhtiökokouksen valtuudet ja nimitti sen paikalle väliaikaisen hallintoneuvoston (Resolution Committee).
This source of financing however began to diminish, and foreign credit-rating agencies also expressed concern that the ratio of the banks' lending to deposits was low in comparison to other (foreign) banks.
Finanssikriisi ja Islannin pankkien romahduksen keskeiset syyt
The Icelandic commercial banks (in particular Landsbanki) responded by accumulating deposits abroad.
Islannin viranomaiset selvensivät valvontaviranomaiselle toimittamissaan huomautuksissa, että Islannin pankkialan romahduksen syyt ja viranomaisten toimintatarve selvitetään varsin yksityiskohtaisesti Islannin parlamentin perustaman erityisen tutkintakomitean (jäljempänä ’tutkintakomitea’) [5] laatimassa raportissa; kyseisen komitean tehtävänä oli tutkia ja analysoida kolmen suurimman pankin romahdukseen johtaneita prosesseja.
From the end of the third quarter of 2006 to the middle of 2007, customer deposits in Landsbanki tripled — an increase of almost 10 billion Euros.
Valvontaviranomainen esittää jäljempänä lyhyesti tutkintakomitean päätelmät Landsbankin romahduksen tärkeimmistä syistä.
The largest proportion of this were accounts opened in the Landsbanki UK branch, in which retail deposits had grown from nothing to 6,6 billion Euros, while wholesale deposits (in branches in the UK and the Netherlands) had grown to 2,5 billion Euros.
Tiedot ovat peräisin tutkintakomitean raportin luvuista 2 (Tiivistelmä) ja 21 (Islannin pankkien romahduksen syyt — vastuu, virheet ja huolimattomuus).
On 3 October 2008 the European Central Bank issued a margin call to Landsbanki to the amount of 400 million Euros and although this was later withdrawn the bank's UK branch had begun to experience a run on its deposits, meaning that it had to make available large amounts in pounds sterling.
Vuonna 2007 alkanut rahoitusmarkkinoiden maksuvalmiuden yleinen heikentyminen johti lopulta Islannin kolmen suurimman pankin romahdukseen, sillä niiden liiketoiminta riippui yhä enemmän rahoituksen saamisesta kansainvälisten markkinoiden kautta.
Landsbanki's request for the assistance of the CBI was turned down on 6 October.
Islannin pankkien romahdus johtui kuitenkin lukuisista monimutkaisista seikoista.
When the bank failed to make the funds demanded by the UK Financial Services Authority available the UK authorities closed the branch.
Tutkintakomitea tutki suurimpien pankkien romahduksen syitä, ja on pantava merkille, että valtaosa päätelmistä koskee kaikkia kolmea pankkia ja että monet päätelmät liittyvät toisiinsa.
The following day the Dutch Central Bank requested that an insolvency practitioner be appointed for Landsbanki's Amsterdam branch.
Jäljempänä käsitellään lyhyesti pankkien toimintaan liittyviä epäonnistumisen syitä.
Also that day the FME suspended the board of directors of Landsbanki, took over the power of shareholders' meetings and appointed a Resolution Committee in its place using its powers under the Emergency Act [4].
Liiallinen ja kestämätön laajentuminen
The financial crisis and major causes of failure of the Icelandic banks
Tutkintakomitea totesi, että romahdusta edeltäneinä vuosina pankit olivat kasvattaneet taseitaan ja luottosalkkujaan niin voimakkaasti, ettei niiden toiminta- ja hallintokapasiteetti enää riittänyt.
The Icelandic authorities explained in their submissions to the Authority that the reasons for the collapse of the Icelandic banking sector and their need to intervene were set out in considerable detail in a report prepared by a Special Investigation Commission (‘SIC’) established by the Icelandic Parliament [5], whose remit was to investigate and analyse the processes leading to the collapse of the three main banks.
Tutkintakomitea katsoi tämän perusteella, että lainaustoiminnan lisääntyminen johtui pitkälti sellaisille yrityksille myönnetyistä lainoista, joille muut olivat kieltäytyneet myöntämistä lainaa.