natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This guidance is intended to make the Authority’s reasoning transparent and to create predictability and legal certainty.
Ohjeilla pyritään valvontaviranomaisen perustelujen läpinäkyvyyteen ennakoitavuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi.
Pursuant to Article 6(1)(g) of the Act referred to at point 1j of Annex XV to the EEA Agreement (Commission Regulation (EC) No 800/2008 of 6 August 2008 declaring certain categories of aid compatible with the common market in application of Articles 87 and 88 of the Treaty (General block exemption Regulation) [2]), as adapted to the EEA Agreement by Protocol 1 thereto [3] (hereinafter referred to as ‘the General Block Exemption Regulation’), any individual training aid, whether granted ad hoc or on the basis of a scheme, will be subject to this guidance when its grant equivalent exceeds EUR 2 million per training project.
ETA-sopimuksen liitteen XV 1 kohdan j alakohdassa tarkoitetun säädöksen (Asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus)) [2], sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 [3] (jäljempänä ’yleinen ryhmäpoikkeusasetus’), 6 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti näitä ohjeita sovelletaan jokaiseen yksittäiseen koulutustukeen riippumatta siitä, onko kyseessä tapauskohtaisesti vai tukiohjelman perusteella myönnetty tuki, jos tuen avustusekvivalentti on yli 2 miljoonaa euroa koulutushanketta kohden.
The criteria set out in this guidance will not be applied mechanically.
Näissä ohjeissa määriteltyjä perusteita ei sovelleta mekaanisesti, vaan valvontaviranomainen toteuttaa arvioinnin suhteessa kilpailun vääristymisen riskiin.
The level of the Authority’s assessment and the kind of information it may require will be proportional to the risk of distortion of competition.
Riskin perusteella määräytyy myös se, millaisia tietoja valvontaviranomainen edellyttää.
The scope of the analysis will depend on the nature of the case.
Analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta.
Existence of market failures
Markkinoiden toimintapuutteiden olemassaolo
Skilled workers contribute to increasing the productivity and competitiveness of undertakings.
Ammattitaitoiset työntekijät lisäävät osaltaan yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä.
Nevertheless, employers and employees may underinvest in training for a number of reasons.
On kuitenkin monia syitä siihen, miksi työnantajat ja työntekijät saattavat investoida koulutukseen liian vähän.
Employees may limit their investment in training if they are risk averse, suffer from financial constraints or have difficulties signalling the level of their acquired knowledge to future employers.
Työntekijät voivat rajoittaa koulutukseen investointia, jos he ovat haluttomia ottamaan riskejä, jos heillä on rahoituksen suhteen ongelmia tai jos heidän on vaikea saada hankkimansa osaamisen taso tulevien työnantajien tietoon.
Undertakings may refrain from training their workforce at the level that would be optimal for society as a whole.
Yritykset saattavat pidättäytyä tarjoamasta työntekijöilleen koko yhteiskunnan kannalta optimaalista määrää koulutusta.
This is due to the market failure linked with the positive externalities of training and to difficulties in appropriating the rents if employees are free to change employers.
Tämä johtuu koulutuksen myönteisiin ulkoisvaikutuksiin liittyvästä markkinoiden toimintapuutteesta ja yritysten vaikeuksista saada hyötyä koulutuksesta, jos työntekijät voivat vapaasti vaihtaa työnantajaa.
Undertakings may invest less into training, if they are concerned that once trained, an employee will leave before the undertaking has recouped its investment.
Yritykset saattavat investoida koulutukseen vähemmän, jos ne pelkäävät, että koulutusta saanut työntekijä lähtee yrityksestä ennen kuin yritys on saanut investointinsa takaisin.
Undertakings may be reluctant to provide sufficient training to their workers unless training pays off quickly or is rather specific to the needs of the undertaking concerned, or unless contractual clauses can prevent the trained employee from leaving the undertaking before the training cost have been amortised or (part of) the training expenses have been reimbursed.
Yritykset saattavat olla haluttomia tarjoamaan riittävää koulutusta työntekijöilleen, jos koulutus ei tuota nopeasti tulosta, jos kyseessä ei ole yrityksen tarpeita vastaava erityiskoulutus tai jos työsopimuksessa ei ole sopimusehtoa, jonka mukaan koulutusta saanut työntekijä ei saa vapaasti lähteä yrityksestä ennen kuin koulutuskustannukset on kuoletettu tai ne (tai osa niistä) on korvattu.
Underinvestment in training may even occur if the undertaking can fully recoup its investment but its private benefits are smaller than the benefits for society as a whole.
Vaikka yritykset pystyisivätkin saamaan investointinsa täysimääräisenä takaisin, ne saattavat investoida koulutukseen liian vähän, jos niille itselleen koituvat hyödyt ovat koko yhteiskunnalle koituvia hyötyjä pienemmät.
Such positive externalities of training may arise in particular if training improves transferable skills; that is to say, skills that can be used in more than one undertaking.
Koulutuksella voi olla tällaisia myönteisiä ulkoisvaikutuksia etenkin silloin, kun koulutus parantaa siirrettäviä taitoja eli taitoja, joita voidaan hyödyntää useammassa kuin yhdessä yrityksessä.
In contrast, specific training only yields productivity gains in a specific undertaking and can be easily appropriated by undertakings [4].
Erityiskoulutus sen sijaan lisää tuottavuutta ainoastaan tietyssä yrityksessä, ja yritykset voivat hyötyä siitä helposti [4].
Thus the scope for positive externalities of specific training is less pronounced than the scope for such externalities of general training.
Näin ollen erityiskoulutuksen myönteiset ulkoisvaikutukset eivät ole yhtä selviä kuin yleiskoulutuksen.
Where undertakings are faced with higher costs and uncertain benefits for training disadvantaged or disabled workers [5] there may be an incentive to provide less training to those groups.
Epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijäryhmien [5] koulutuksesta aiheutuvat korkeammat kustannukset ja siitä saatavan hyödyn epävarmuus saattavat johtaa siihen, että yritykset tarjoavat näille ryhmille vähemmän koulutusta.
However, training disadvantaged or disabled workers can usually be expected to produce positive externalities for society as a whole [6].
Epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijöiden koulutuksella voidaan kuitenkin yleensä olettaa olevan myönteisiä ulkoisvaikutuksia koko yhteiskuntaan [6].
EFTA States should demonstrate that there is a market failure justifying the aid.
EFTA-valtioiden olisi osoitettava sellainen markkinoiden toimintapuute, joka oikeuttaa tukeen.
In its analysis, the Authority will, among other things, consider the following elements:
Valvontaviranomainen kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:
the nature of the training – whether it is specific or general within the meaning of Article 38 of the General Block Exemption Regulation; a single training project can comprise both general and specific elements; general training will produce more positive externalities;
Koulutuksen luonne: – onko kyseessä erityiskoulutus vai yleiskoulutus yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 38 artiklan mukaisesti: Yksittäinen koulutushanke voi koostua sekä yleis- että erityiskoulutuksesta; yleiskoulutuksella on enemmän myönteisiä ulkoisvaikutuksia.
the transferability of the skills acquired during the training; the more transferable the skills the higher the likelihood of positive externalities training will be considered to provide transferable skills if, for example:
Koulutuksessa saavutettujen taitojen siirrettävyys: Mitä paremmin taidot ovat siirrettävissä, sitä todennäköisempiä ovat myönteiset ulkoisvaikutukset. Koulutuksen katsotaan tarjoavan siirrettäviä taitoja, jos esimerkiksi:
training is jointly organised by several independent undertakings, or if employees of different undertakings may benefit from the training;
useat eri riippumattomat yritykset järjestävät koulutusta yhdessä, tai siitä voivat hyötyä eri yritysten työntekijät;
training is certified, leads to a recognised diploma or is validated by public authorities or institutions;
koulutuksesta saa todistuksen, se johtaa tunnustettuun tutkintoon tai viranomainen tai julkinen laitos on hyväksynyt sen;
training targets the categories of employees that are characterised by a high turnover in the undertaking and in the sector concerned;
koulutus on tarkoitettu työntekijäryhmille, joiden vaihtuvuus kyseisessä yrityksessä tai toimialalla on suuri;
training could be valuable for the employee beyond his current job (future occupations in another undertaking, social life, well-being, etc.);
koulutuksesta voi olla työntekijälle hyötyä hänen nykyisen työnsä ulkopuolella (tulevissa työtehtävissä muissa yrityksissä, sosiaalisessa elämässä, hyvinvoinnin kannalta jne.).
the participants in the training: the inclusion of disabled or disadvantaged workers may increase the positive externalities of the training.
Koulutukseen osallistujat: Alentuneesti työkykyisten tai epäedullisessa asemassa olevien työntekijäryhmien ottaminen koulutuksen piiriin voi lisätä koulutuksen myönteisiä ulkoisvaikutuksia.
State aid as an appropriate policy instrument
Valtiontuki tarkoituksenmukaisena välineenä
State aid is not the only policy instrument available to EFTA States to encourage training.
Valtiontuki ei ole ainoa EFTA-valtioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan tukea koulutusta.
Most training is provided through education systems (for example, universities, schools, or vocational training carried out or sponsored by state authorities).
Suurin osa koulutuksesta tarjotaan koulutusjärjestelmien kautta (esimerkiksi yliopistot, koulut, valtion viranomaisten toteuttama tai tukema ammattikoulutus).
Training can also be undertaken by the individuals themselves, with or without the support of their employers.
Ihmiset voivat myös kouluttaa itseään joko työnantajan tuella tai ilman.
Where the EFTA State has considered other policy options, and the advantages of using a selective instrument such as State aid for a specific undertaking are established, the measures concerned are considered to constitute an appropriate instrument.
Jos EFTA-valtio on muita toimintamalleja harkittuaan todennut tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut, kyseisiä toimenpiteitä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä.
The Authority will in particular take account of any impact assessment of the proposed measure the EFTA State may have made.
Valvontaviranomainen ottaa huomioon erityisesti EFTA-valtion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin.
State aid for training must result in the aid beneficiary changing its behaviour so that it provides more and/or better training than would have been the case without the aid.
Koulutukseen myönnettävän valtiontuen johdosta tuensaajan on muutettava käyttäytymistään tarjoamalla enemmän ja/tai parempaa koulutusta kuin mitä se olisi tarjonnut ilman tukea.
If such an increase in the quantity or quality of planned training activities does not take place, the aid is considered not to have an incentive effect.
Jos suunniteltujen koulutustoimien määrä ei kasva tai niiden laatu parane, tuella ei katsota olevan kannustavaa vaikutusta.
The incentive effect is identified by counterfactual analysis, comparing the levels of intended training with aid and without aid.
Kannustavan vaikutuksen kartoittamiseksi laaditaan niin sanottu kontrafaktuaalinen analyysi, jossa verrataan koulutussuunnitelmia tuen kanssa ja ilman tukea.
Most employers find it necessary to train their workforce in order to ensure the proper functioning of their undertakings.
Useimmat työnantajat pitävät työvoimansa kouluttamista välttämättömänä varmistaakseen yritystensä asianmukaisen toiminnan.
It cannot be presumed that State aid for training, especially for specific training, is always needed.
Ei kuitenkaan voida olettaa, että koulutukseen, etenkään erityiskoulutukseen, tarvitaan aina valtiontukea.
EFTA States should demonstrate to the Authority the existence of the incentive effect and the necessity of the aid.
EFTA-valtion on osoitettava valvontaviranomaiselle, että tukeen liittyy kannustava vaikutus ja että tuki on välttämätöntä.
First, the beneficiary must have submitted an application for the aid to the EFTA State concerned before it started the training project.
Ensiksi tuensaajan on toimitettava tukihakemus kyseiselle EFTA-valtiolle ennen koulutushankkeen aloittamista.
Second, the EFTA State must demonstrate that the State aid leads to an increase, by comparison to the situation without aid, in the size, quality, scope or targeted participants of the training project.
Toiseksi EFTA-valtion on osoitettava, että valtiontuki lisää koulutushankkeen laajuutta tai osallistujamäärää taikka parantaa sen laatua verrattuna tilanteeseen, jossa tukea ei myönnetä.
The additional amount of training offered with aid can be shown, for example by higher number of training hours or courses, higher numbers of participants, shifting from undertaking-specific to general training, or increasing the participation of certain categories of disadvantaged or disabled workers.
Tuen avulla tarjottu lisäkoulutus voidaan osoittaa esimerkiksi koulutustuntien tai -kurssien suurempana määränä, suurempana osanottajamääränä, siirtymisenä yrityskohtaisesta koulutuksesta yleiskoulutukseen tai tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien tai alentuneesti työkykyisten työntekijäryhmien lisääntyneenä osallistumisena koulutukseen.
In its analysis, the Authority will consider, among other things, the following elements:
Valvontaviranomainen kiinnittää analyysissaan huomiota muun muassa seuraaviin tekijöihin:
internal documents of the aid beneficiary on training costs, budgets, participants, content and scheduling for two scenarios: training with aid and training without aid;
koulutuksen kustannuksia, budjettia, osanottajia, sisältöä ja aikataulua koskevat tuensaajan sisäiset asiakirjat, joissa on esitetty tilanne tuen kanssa ja ilman tukea;
the existence of a legal obligation for employers to provide a certain type of training (for example, safety): if such an obligation exists, the Authority will normally conclude that there is no incentive effect;
työnantajien oikeudellinen velvoite tarjota tietyntyyppistä koulutusta (esimerkiksi turvallisuuskoulutusta): jos tällainen velvoite on olemassa, valvontaviranomainen yleensä katsoo, ettei tuella ole kannustavaa vaikutusta;
the credibility of the project submitted, for example by referring to and comparing it with training budgets for previous years;
ehdotetun hankkeen uskottavuus, joka voidaan osoittaa esimerkiksi vertaamalla hanketta edellisvuosien koulutusbudjetteihin;
the relationship between the training programme and the business activities of the aid beneficiary: the closer the relationship, the less likely the incentive effect.
koulutusohjelman ja tuensaajan liiketoimintojen välinen yhteys: Mitä läheisempi näiden välinen yhteys on, sitä epätodennäköisempi on tuen kannustava vaikutus.
For example, training on the introduction of a new technology in a specific sector is unlikely to have an incentive effect since undertakings have no choice but to train their workforce on the newly introduced technology.
Esimerkiksi tietyllä alalla uuden teknologian käyttöönottoon liittyvällä koulutuksella ei todennäköisesti ole kannustavaa vaikutusta, sillä yritysten on pakko antaa työntekijöilleen tällaista koulutusta.
The EFTA State must demonstrate that the aid is necessary and the amount is kept to the minimum in order to achieve the objective of the aid.
EFTA-valtion on osoitettava, että tuki on välttämätöntä ja että sen määrä on rajattu vähimmäismäärään tuen tavoitteen saavuttamiseksi.
Eligible costs must be calculated in accordance with Article 39 of the General Block Exemption Regulation and be limited to the costs arising from training activities which would not be undertaken without aid.
Tukikelpoiset kustannukset on laskettava yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklan mukaisesti ja ne on rajattava sellaisista koulutustoimista johtuviin kustannuksiin, joita ei olisi toteutettu ilman tukea.
EFTA States should provide evidence that the aid amount does not exceed the part of the eligible costs that cannot be appropriated by the undertaking [7].
EFTA-valtioiden olisi esitettävä todisteet siitä, ettei tuen määrä ylitä tukikelpoisten kustannusten sitä osuutta, jota yritys ei pysty saamaan takaisin [7].
In any case, aid intensities must never exceed those laid down in Article 39 of the General Block Exemption Regulation and will be applied to the eligible costs [8].3.
Tuki-intensiteetit eivät missään tapauksessa saa koskaan ylittää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 39 artiklassa säädettyjä tuki-intensiteettejä, ja niitä sovelletaan tukikelpoisiin kustannuksiin [8].3.
If the aid is proportionate to achieve the objective of the aid the negative effects of the aid are likely to be limited and an analysis of the negative effects may not be necessary [9].
Jos tuki on oikeasuhteista tuen tavoitteen saavuttamiseksi, tuen kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä ja kielteisten vaikutusten analysointi saattaa olla tarpeetonta [9].
However, in some cases, even where aid is necessary and proportionate for a specific undertaking to increase the amount of training provided, the aid may result in a change in the behaviour of the beneficiary which significantly distorts competition.
Vaikka tuki olisi tietylle yritykselle välttämätöntä ja oikeasuhteista tarjottavan koulutuksen lisäämiseksi, tuki voi joissakin tapauksissa johtaa tuensaajan käyttäytymisen muuttumiseen tavalla, joka vääristää merkittävästi kilpailua.
In those cases the Authority will conduct a thorough analysis of the distortion of competition.
Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen suorittaa perusteellisen kilpailun vääristymistä koskevan analyysin.
The extent of the distortion of competition caused by the aid can vary depending on the characteristics of the aid and of the markets affected [10].
Tuen aiheuttama kilpailun vääristymisen laajuus voi vaihdella tuen ominaispiirteiden ja vaikutusalaan kuuluvien markkinoiden ominaispiirteiden mukaan [10].
The aid characteristics that may affect the likelihood and the extent of the distortion are:
Vääristymien todennäköisyyteen ja laajuuteen vaikuttavia tuen ominaispiirteitä ovat:
selectivity;
selektiivisyys;
the size of the aid;
tuen suuruus;
the repetition and duration of the aid;
tuen toistuvuus ja kesto;
the effect of the aid on the undertaking’s costs.
tuen vaikutus yrityksen kustannuksiin.
For example, a training scheme used to encourage undertakings in general in an EFTA State to undertake more training is likely to have a different effect on the market than a large amount of aid given to a single undertaking to enable it to increase its training.
Esimerkiksi tuetulla koulutusohjelmalla, jolla kannustetaan jonkin EFTA-valtion yrityksiä lisäämään koulutusta, on todennäköisesti erilainen vaikutus markkinoihin kuin yksittäiselle yritykselle koulutuksen lisäämiseen myönnettävällä suurella tuella.
The latter is likely to distort competition more significantly as the aid beneficiary’s competitors become less able to compete [11].
Jälkimmäinen todennäköisesti vääristää kilpailua merkittävämmin, koska tuensaajan kilpailijoiden kilpailukyky heikkenee [11].
The distortion will be even greater if the training costs in the beneficiary’s business represent a high share of the total costs.
Vääristyminen on jopa suurempaa, jos koulutuskustannukset muodostavat suuren osan tuensaajan liiketoiminnan kokonaiskustannuksista.
In assessing the market characteristics, which can give a much more accurate picture of the likely impact of an aid, the Authority will among other things consider:
Markkinoiden ominaispiirteet voivat tarjota tarkemman käsityksen tuen todennäköisestä vaikutuksesta, ja valvontaviranomainen kiinnittää niitä arvioidessaan huomiota muun muassa seuraaviin seikkoihin:
the structure of the market; and
markkinoiden rakenne;
the characteristics of the sector or industry.
toimialan tai tuotannonalan ominaispiirteet.
The structure of the market will be assessed through the concentration of the market, the size of undertakings [12], importance of product differentiation [13] and barriers to entry and exit.
Markkinoiden rakennetta arvioitaessa kiinnitetään huomiota markkinoiden keskittymiseen, yritysten kokoon [12], tuotteiden eriyttämisasteeseen [13] ja markkinoille tulon ja sieltä poistumisen esteisiin.
Market shares and concentration ratios will be calculated once the relevant market has been defined.
Markkinaosuudet ja markkinoiden keskittymisasteet lasketaan sen jälkeen, kun merkitykselliset markkinat on määritelty.
In general, the fewer undertakings there are, the larger their share of the market and the less competition one would expect to observe [14].
Yleensä mitä vähemmän markkinoilla on yrityksiä, sitä suurempia ovat niiden markkinaosuudet ja sitä vähemmän on odotettavissa kilpailua [14].
If the affected market is concentrated with high barriers to entry [15] and the aid beneficiary is a major player on it then it is more likely that competitors will have to alter their behaviour in response to the aid.
Jos tuen vaikutusalaan kuuluvat markkinat ovat keskittyneet ja niille tulo on vaikeaa [15] ja jos tuensaaja on merkittävä toimija markkinoilla, tällöin kilpailijat todennäköisemmin joutuvat muuttamaan käyttäytymistään tuen seurauksena.
While examining the characteristics of the sector the Authority will look among other things at the importance of the trained workforce for the business, the existence of overcapacity, whether the markets in the industry are growing, mature or declining, financing strategies of competitors for training (State aid, employees, and employers).
Toimialan ominaispiirteitä tarkastellessaan valvontaviranomainen kiinnittää huomiota muun muassa siihen, kuinka tärkeää koulutettu työvoima on yritykselle, onko toimialalla ylikapasiteettia ja onko markkinat tuotannonalalla kasvavat, pitkälle kehittyneet vai taantuvat. Lisäksi otetaan huomioon kilpailijoiden koulutukseen soveltamat rahoitusstrategiat (valtiontuki, työntekijät, työnantajat).
For example, training aid in a declining industry may increase the risk of a distortion of competition by keeping an inefficient undertaking afloat.
Esimerkiksi taantuvalle tuotannonalalle myönnettävä koulutustuki saattaa lisätä kilpailun vääristymisriskiä pitämällä tehottomasti toimivan yrityksen toiminnassa.
Training aid may, in particular cases, lead to distortions of competition in respect of market entry and exit, effect on trade flows and crowding out of training investment.
Koulutustuki voi tietyissä tapauksissa johtaa kilpailun vääristymiseen markkinoille tulon ja markkinoilta poistumisen, kauppaan kohdistuvien vaikutusten sekä koulutusinvestointien syrjäyttämisen osalta.
In a competitive market undertakings sell products that generate profits.
Kilpailukykyisillä markkinoilla yritykset myyvät tuotteita, joista ne saavat voittoa.
By altering costs, State aid alters profitability, and can therefore affect the undertaking’s decision to offer a product or not.
Koska valtiontuki muuttaa kustannuksia, se vaikuttaa kannattavuuteen ja siten mahdollisesti yrityksen päätökseen siitä, tarjoaako se tiettyä tuotetta.
For example, State aid that would reduce the ongoing costs of production such as training for staff would make entry more appealing and enable undertakings with otherwise poor commercial prospects to enter a market or introduce new products to the detriment of more efficient competitors.
Esimerkiksi tuotannon juoksevia kustannuksia, kuten henkilöstön koulutuskustannuksia, pienentävä valtiontuki tekee houkuttelevammaksi yrityksille, joilla muuten olisi heikot kaupalliset näkymät, tulla markkinoille tai tuoda markkinoille uusia tuotteita, mistä puolestaan on haittaa tehokkaammin toimivien kilpailijoiden tuotteille.