natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this regard the intention is that applicants applying for support for eligible research and development activities need only complete one single application form in which the applicant has the option to select whether support is sought for paid and/or unpaid labour in relation to the relevant research and development activity [24].
Tarkoituksena on, että tukikelpoiselle tutkimus- ja kehitystoiminnalle tukea hakevien hakijoiden tarvitsee täyttää ainoastaan yksi hakulomake, jossa hakija voi valita, hakeeko hän tukea palkatulle ja/tai palkattomalle työvoimalle, jota käytetään kyseisessä tutkimus- ja kehitystoiminnassa [24]. Lisäksi palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävä taloudellinen tuki otetaan huomioon, kun hakijat hakevat tukea myös Skattefunn-ohjelmasta.
Moreover, financial support to be granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be taken into account when applicants also request support under the Skattefunn Scheme and overall aid will be subject to the maximum limit for support under the latter scheme [25]. In fact, according to the Norwegian authorities the only difference between the two schemes is the type of eligible costs ( i.e. paid as opposed to unpaid labour) and the form in which support is granted (i.e. a tax deduction as opposed to a tax-free grant).
Kokonaistuen enimmäismäärä määräytyy tällöin jälkimmäisen ohjelman enimmäistukimäärän mukaan [25].
In addition, the Norwegian authorities have stated that in order to qualify as eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme projects may not have started prior to the application for support [26].2.2. RECIPIENTS
Itse asiassa Norjan viranomaiset ovat todenneet, että näiden kahden ohjelman ainoa ero on siinä, minkätyyppiset kustannukset (palkattu vai palkaton työvoima) ovat tukikelpoisia ja missä muodossa tuki myönnetään (verovähennyksenä vai verovapaana tukena).Lisäksi Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävän tuen edellytyksenä on, ettei hanketta ole käynnistetty ennen tuen hakemista [26].2.2 TUENSAAJAT
In the notification, the Norwegian authorities explained that the Unpaid R&D Labour Scheme would be open to all tax payers with tax liability in Norway, including all undertakings, irrespective of their size, sector and region [27].
Ilmoituksessaan Norjan viranomaiset totesivat, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta voivat hakea tukea kaikki Norjassa verovelvolliset veronmaksajat, mukaan luettuna kaikki yritykset riippumatta niiden koosta, toimialasta tai sijaintialueesta [27].
Undertakings participating jointly in a co-operation project may also benefit from the Scheme [28].
Yhteistyöhankkeisiin osallistuvat yritykset voivat myös saada ohjelmasta tukea [28].
The Norwegian authorities explained that the reason that the Unpaid R&D Labour Scheme included medium-sized and large companies was to keep it in conformity with the conditions of the Skattefunn Scheme (which is open to all undertakings regardless of size).
Norjan viranomaiset ilmoittivat, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma kattaa keskisuuret ja suuret yritykset, koska ohjelma haluttiin pitää yhdenmukaisena Skattefunn-ohjelman kanssa (josta kaikki yritykset koosta riippumatta voivat hakea tukea).
The Norwegian authorities stated, in this context, that ‘[t]his is also why there is no formal discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme’s definition of beneficiaries’ (emphasis added) [29].However, the Norwegian authorities have also made it clear that, in practice, the Unpaid R&D Labour Scheme is intended to target only entrepreneurs and one-man enterprises: ‘Even if the scheme includes enterprises of all sizes, the very nature of the scheme (support for unpaid labour) implies that the incentive effect will be most significant for entrepreneur-firms and one-man enterprises’ [30].
Norjan viranomaiset totesivat tässä yhteydessä, että ”tästä syystä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuensaajien määrittelyyn ei sisälly muodollista suuriin yrityksiin kohdistuvaa syrjintää” (korostus lisätty) [29].Norjan viranomaiset ovat kuitenkin selventäneet, että käytännössä palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma on tarkoitettu ainoastaan yksityisyrittäjille ja yhden hengen yrityksille: ”Vaikka ohjelma kattaa kaikenkokoiset yritykset, ohjelman luonne (tuki palkattomalle työvoimalle) antaa ymmärtää, että kannustava vaikutus on merkittävin yksityisyrittäjille ja yhden hengen yrityksille” [30].
In the same vein the authorities have stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is ‘… primarily targeting newly established technology-based companies with no ability to pay salaries to the individuals performing the R&D activity’ and ‘[a]s the Unpaid R&D Labour Scheme shall give support to unpaid labour performed by R&D personnel not receiving salary or other compensation for the labour, the scheme will not be relevant for ordinary medium-sized and large companies’ [31].
Viranomaiset ovat myös todenneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelma ”on tarkoitettu ensisijaisesti uusille teknologiayrityksille, jotka eivät pysty maksamaan palkkaa T&K-toimintaan osallistuville henkilöille” ja että ”ohjelmalla ei ole merkitystä tavallisille keskisuurille tai suurille yrityksille, koska palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnetään tukea palkatonta työtä tekevälle tutkimus- ja kehityshenkilöstölle, joka ei saa työstään palkkaa tai muuta korvausta” [31].
On this basis the Norwegian authorities have stated that ‘Companies with an annual turnover or an annual balance sheet total corresponding to the ESA definition of medium-sized companies will in practise not receive support for unpaid labour’ [32].
Tämän perusteella Norjan viranomaiset ovat todenneet, että ”yritykset, joiden vuotuinen liikevaihto tai vuositaseen loppusumma vastaa EFTAn valvontaviranomaisen antamaa keskisuurten yritysten määritelmää, eivät käytännössä saa tukea palkattomalle työvoimalle” [32].
The authorities have added that ‘Larger companies generally use employed and paid R&D personnel to perform the actual R&D activity in a Skattefunn-project’ and ‘[t]he costs of paying these employees will be eligible for tax-refund in the Skattefunn Scheme, and such companies will therefore neither have need nor basis for applying for subsidy from the Unpaid R&D Labour Scheme’ [33].
Viranomaiset lisäsivät, että ”suuremmat yritykset käyttävät yleensä palkattua tutkimus- ja kehityshenkilöstöä Skattefunn-hankkeen varsinaisessa tutkimus- ja kehitystoiminnassa” ja että ”tällaisen henkilöstön palkkakuluista voi saada veronpalautuksia Skattefunn-ohjelmasta, joten suuremmilla yrityksillä ei ole tarvetta eikä perusteita hakea tukea palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta” [33].
Finally, the Norwegian authorities have stated that since the maximum limit for support to an eligible project is the same whether support is granted exclusively in the form of a tax deduction under the Skattefunn Scheme, or by a combination of a tax deduction and a grant under the Unpaid R&D Labour Scheme, there is no incentive for large companies to obtain support from both schemes.
Norjan viranomaiset ovat lisäksi todenneet, että koska tukikelpoisen hankkeen enimmäistukimäärä on sama riippumatta siitä, myönnetäänkö tuki pelkästään Skattefunn-ohjelman mukaisena verovähennyksenä vai verovähennyksen ja palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuen yhdistelmänä, tämä ei kannusta suuria yrityksiä hakemaan tukea molemmista ohjelmista.
As a result, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities informed the Authority that ‘the scheme is formally restricted to the Authority’s definition of small and micro companies’.
Tämän vuoksi Norjan viranomaiset ilmoittivat valvontaviranomaiselle 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 465311), että ”ohjelma on virallisesti rajattu valvontaviranomaisen antamaan mikroyritysten ja pienten yritysten määritelmään”.
ELIGIBLE COSTS AND AID INTENSITY
TUKIKELPOISET KUSTANNUKSET JA TUKI-INTENSITEETTI
The Norwegian authorities have notified that under the Unpaid R&D Labour Scheme eligible expenditure consists of the unpaid labour costs in relation to an eligible project [34].
Norjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman mukaiset tukikelpoiset kustannukset koostuvat tukikelpoiseen hankkeeseen liittyvistä palkattoman työvoiman kustannuksista [34].
In terms of identifying the appropriate hourly rate(s) for the unpaid labour, the Norwegian authorities have explained that as formal qualifications of an individual are not always reflected in the ability to carry out research and development projects it is difficult to identify separate rates which correspond to relevant education, experience and field of work.
Norjan viranomaiset ovat todenneet, että sopivan tuntitaksan (tuntitaksojen) määrittäminen palkattomalle työvoimalle on vaikeaa, koska henkilön muodollinen pätevyys ei aina kuvaa henkilön kykyä toteuttaa tutkimus- ja kehityshankkeita, ja että asianmukaista koulutusta, kokemusta ja toimialaa vastaavien erillisten taksojen määrittäminen on hankalaa.
It was therefore decided to use one common hourly rate for the calculation of support under the Unpaid R&D Labour Scheme.
Tästä syystä viranomaiset päättivät käyttää samaa tuntitaksaa palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävää tukea laskettaessa.
The hourly rate proposed by the Norwegian authorities is based on calculating 1,6 ‰ of the nominal annual industrial worker’s salary for 2005 (NOK 348300) [35], resulting in an hourly rate of NOK 557,28 which, for simplicity, was rounded off to NOK 500.
Norjan viranomaiset ehdottivat, että tuntitaksaksi lasketaan 1,6 promillea teollisuustyöntekijän vuoden 2005 nimellisestä vuosipalkasta (348300 Norjan kruunua) [35], jolloin tuntitaksaksi tulee 557,28 Norjan kruunua, joka pyöristettiin yksinkertaisuuden vuoksi 500 Norjan kruunuun.
The hourly rate of NOK 500 may be subject to adjustment by the Ministry of Trade and Industry on the basis of general wage developments.The methodology of calculating the hourly rate (as 1,6 ‰ of the nominal annual salary) has been developed by the Norwegian Research Council.
Kauppa- ja teollisuusministeriö voi muuttaa 500 Norjan kruunun tuntitaksaa yleisen palkkakehityksen perusteella.Tuntitaksan laskemisessa käytetty menetelmä (1,6 promillea nimellisestä vuosipalkasta) on Norjan tutkimusneuvoston kehittämä.
In this regard the Norwegian authorities have explained that an hourly rate for labour can, in fact, be easily established simply by reference to the average annual salary (based on statistics) and the average annual working hours.
Tässä yhteydessä Norjan viranomaiset ovat todenneet, että työntekijöiden tuntitaksa voidaan määrittää helposti vuotuisen keskipalkan (joka perustuu tilastoihin) ja vuoden aikana tehtyjen keskimääräisten työtuntien avulla.
However, in order to simplify the grant of support for research and development activities the Norwegian Research Council wanted to go further.
Norjan tutkimusneuvosto kuitenkin halusi yksinkertaistaa tuen myöntämistä tutkimus- ja kehitystoimintaan vielä enemmän.
It developed therefore a methodology according to which the hourly rate includes not only (i) pure salary costs, but also (ii) ‘other operating costs’ calculated on a per employee basis and consisting of (a) social costs related to salary (such as pension and social security etc.); (b) costs of equipment use per employee (e.g. use of telephone, computer/IT equipment, copy machine etc.); (c) general overhead costs of electricity, heating, office rent, canteen & service personnel and temporary use of supporting staff; and (d) rent/purchase of instruments and office supplies.
Tutkimusneuvosto kehitti menetelmän, jossa tuntitaksa ei koostu ainoastaan i) pelkistä palkkakuluista vaan myös ii) ”muista toimintakuluista”, jotka lasketaan työntekijää kohti ja joihin kuuluu a) palkkaan liittyvät sosiaalikulut (eläke- ja sosiaaliturvamaksut jne.), b) laitekustannukset työntekijää kohti (puhelimen, tietokoneen/atk-laitteiden, kopiokoneen jne. käyttö), c) sähköstä, lämmityksestä, toimitilojen vuokrasta, ruokala- ja palveluhenkilökunnasta ja tilapäisestä tukihenkilöstöstä aiheutuvat yleiskustannukset ja d) työvälineiden ja toimistotarvikkeiden vuokraamisesta/ostamisesta aiheutuvat kulut.
The hourly rate for ‘unpaid labour’ covers therefore not only pure salary costs but also ‘other operating costs’ on a per employee basis [36].In order to establish the methodology the Norwegian Research Council undertook a review of the accounts of a number of Norwegian companies which showed that, on average, annual operating costs are 1,8 times higher than annual salary costs (including social costs) [37].
”Palkattoman työvoiman” tuntitaksa ei siis kata pelkkiä palkkakuluja vaan myös työntekijää kohti laskettavat ”muut toimintakulut” [36].Menetelmän kehittämistä varten Norjan tutkimusneuvosto tarkasti useiden norjalaisten yritysten kirjanpitotiedot, joista ilmeni, että vuotuiset toimintakulut olivat keskimäärin noin 1,8 kertaa korkeammat kuin vuotuiset palkkakulut (joihin kuuluivat sosiaalikulut) [37].
After having corrected the annual salary costs for the fact that they included social costs (corresponding to 40 % of the salary), the average operating costs turned out to be 2,52 times higher than pure salary costs.
Koska vuotuisiin palkkakuluihin sisältyi sosiaalikulut (joiden osuus palkasta oli 40 prosenttia), ne korjattiin, minkä jälkeen keskimääräiset toimintakulut olivat 2,52 kertaa suuremmat kuin pelkät palkkakulut.
By dividing this figure by the annual average of working hours (1500) [38], operating costs, measured on an hourly basis, were found to be 1,68 ‰ (rounded off to 1,6 ‰) times the annual pure salary costs.
Kun tämä luku jaettiin vuoden aikana tehdyillä keskimääräisillä työtunneilla (1500) [38], tuntikohtaiset toimintakulut olivat 1,68 promillea (joka pyöristettiin 1,6 promilleen) pelkistä vuotuisista palkkakuluista.
Accordingly, the methodology is that the hourly rate for unpaid labour (covering both pure salary costs and ‘other operating costs’) is calculated as 1,6 ‰ of the relevant annual salary.
Tämän vuoksi palkattoman työvoiman tuntitaksan (joka kattaa pelkät palkkakulut ja ”muut toimintakulut”) lasketaan olevan 1,6 promillea vuosipalkasta.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that eligible unpaid labour costs are subject to a fixed ceiling of NOK 2 million annually per undertaking [39].
Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoissa määrätään, että tukikelpoisiin palkattoman työvoiman kustannuksiin sovelletaan kiinteää 2 miljoonan Norjan kruunun vuotuista enimmäismäärää yritystä kohden [39].
Finally, as regards control measures, the unpaid labour and other project costs must be certified by an accountant for each grant application [40].
Palkattoman työvoiman ja hankkeen muita kustannuksia valvotaan vaatimalla niistä kirjanpitäjän varmennus jokaista tukihakemusta varten [40].
While evidence of the incurrence of ‘other operating costs’ is verified via invoices, the Norwegian authorities have explained that as there is no evidence of reported hours of unpaid labour, companies are required to record the date, task, number of hours spent and the name of the relevant individual.
”Muut toimintakulut” voidaan varmentaa laskuista, mutta koska palkattoman työvoiman ilmoitetuista työtunneista ei ole todisteita, Norjan viranomaiset ovat esittäneet, että yrityksiä vaaditaan kirjaamaan kunkin henkilön osalta päivämäärä, tehtävä, tehty tuntimäärä ja henkilön nimi.
In projects with more than one individual, the records must be signed both by the individual having carried out the unpaid labour and the individual responsible for the project.
Jos hankkeeseen osallistuu useampi kuin yksi henkilö, sekä palkatonta työtä tehneen henkilön että hankkeesta vastuussa olevan henkilön on allekirjoitettava kyseiset tiedot.
Moreover, the reported number of hours may be reduced by the Norwegian Research Council if it is revealed during the procedure that the declared number of hours is incorrect.
Lisäksi Norjan tutkimusneuvosto voi vähentää ilmoitettujen työtuntien määrää, jos menettelyn aikana käy ilmi, että ilmoitettu tuntimäärä on virheellinen.
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that grants awarded under the Scheme are subject to the thresholds set out in Section 16-40 of the Norwegian Act on Taxation of wealth and income [41].
Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman suuntaviivoissa [41] määrätään, että ohjelmasta myönnettyihin tukiin sovelletaan Norjan tulo- ja varallisuusverotusta koskevan lain 16 pykälän 40 momentissa asetettuja rajoja.
That provision is the basis for the Skattefunn Scheme and provides that aid intensities of up to 20 % in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs) are acceptable.
Skattefunn-ohjelma perustuu tähän säännökseen, jossa säädetään, että pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ollessa kyseessä enintään 20 prosentin tuki-intensiteetti on hyväksyttävä.
In the notification, the Norwegian authorities submitted information on gross aid intensities of 27,8 % for SMEs [42].
Norjan viranomaisten ilmoituksessaan [42] antamien tietojen perusteella pk-yrityksille myönnettävän tuen bruttointensiteetti on 27,8 prosenttia.
Support under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant corresponding to 20 % of eligible costs [43].
Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta maksetaan tukea, jonka osuus tukikelpoisista kustannuksista on 20 prosenttia [43].
However, in addition, by virtue of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the grants are exempt from corporate tax, the rate of which is currently 28 %.
Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaa koskevan verolain mukaan tuet ovat kuitenkin vapaita yritysverosta, joka on tällä hetkellä 28 prosenttia.
A tax-free grant of 20 % of eligible costs therefore corresponds to a taxable grant of 27,8 % of those costs.
Tämän vuoksi tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävä 20 prosentin verovapaa tuki vastaa näihin kustannuksiin myönnettävää 27,8 prosentin verotettavaa tukea.
The gross aid intensity is therefore 27,8 %.The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are considered in conjunction with aid received under the Skattefunn Scheme and support under the former is included when calculating the limits under the latter.
Tuen bruttointensiteetti on siis 27,8 prosenttia.Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettyä tukea tarkastellaan yhdessä Skattefunn-ohjelmasta myönnetyn tuen kanssa, ja ensiksi mainitusta ohjelmasta myönnetty tuki otetaan huomioon, kun lasketaan jälkimmäisestä ohjelmasta myönnettävän tuen enimmäismäärää.
Under the Skattefunn Scheme, the total amount of support for SMEs may not exceed 20 % of eligible costs which may not be in excess of NOK 4 million per undertaking per year.
Skattefunn-ohjelman mukaan pk-yrityksille myönnettävän tuen kokonaismäärä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka puolestaan saavat olla enintään 4 miljoonaa Norjan kruunua yritystä kohden vuodessa.
Where the total amount of financial support would exceed the limits set forth under the Skattefunn Scheme, the tax deduction will be reduced accordingly.
Jos taloudellisen tuen kokonaismäärä ylittää Skattefunn-ohjelmassa asetetut ylärajat, verovähennyksen määrää vähennetään vastaavasti.
The Norwegian authorities have clarified that these limits are, however, without prejudice to the fact that the costs attributed to unpaid labour must in any event be within the abovementioned ceiling of NOK 2 million per undertaking per year.
Norjan viranomaiset ovat tarkentaneet, että näillä ylärajoilla ei kuitenkaan ole vaikutusta siihen, että palkattoman työvoiman kustannukset eivät saa missään tapauksessa ylittää edellä mainittua 2 miljoonan Norjan kruunun enimmäismäärää yritystä kohden vuodessa.
Finally the authorities have explained that in cases where a project receives grants under the Unpaid R&D Labour Scheme and public support from other sources, other than the Skattefunn Scheme, which together exceed the limit for total support, a reduction in the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be made.
Norjan viranomaiset ovat lisäksi todenneet, että jos hankkeeseen myönnetään tukea palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta sekä julkista tukea muualta kuin Skattefunn-ohjelmasta ja jos tuen yhteismäärä ylittää kokonaistuen enimmäismäärän, palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävää tukea vähennetään.
BUDGET AND DURATION
OHJELMAN TALOUSARVIO JA KESTO
As mentioned above, the Norwegian authorities envisage that the future budget for the Unpaid R&D Labour Scheme will be maximum approximately NOK 50 million on an annual basis.
Kuten edellä mainittiin, Norjan viranomaiset arvioivat palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tulevan vuotuisen talousarvion olevan enintään noin 50 miljoonaa Norjan kruunua.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified as being unlimited in time.
Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman ilmoitettiin olevan kestoltaan rajoittamaton.
However, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities stated that the maximum duration of the Scheme would be linked to the duration of the current State Aid Guidelines on aid for Research and Development and Innovation (hereinafter referred to as the ‘R&D&I Guidelines’), which expire on 31 December 2013.
Norjan viranomaiset kuitenkin ilmoittivat 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 465311), että ohjelman enimmäiskesto kytkettäisiin tutkimus- ja kehitystyötä sekä innovaatiotoimintaa koskevien nykyisten valtiontuen suuntaviivojen, jäljempänä ’T&K&I-suuntaviivat’, voimassaoloon, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.
The Norwegian authorities are aware that a longer duration of the Unpaid R&D Labour Scheme requires a new notification.
Norjan viranomaiset ovat tietoisia siitä, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman keston pidentäminen edellyttää uutta ilmoitusta.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis of the preliminary finding that the Unpaid R&D Labour Scheme involves State aid which it doubted could be considered compatible with the EEA Agreement.
Valvontaviranomainen käynnisti muodollisen tutkintamenettelyn todettuaan alustavasti, että palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmaan sisältyvä valtiontuki ei välttämättä ole ETA-sopimuksen mukaista.
One of the concerns of the Authority was whether the aid intensities under the Unpaid R&D Labour Scheme could exceed those set forth in the State Aid Guidelines [44].
Yksi valvontaviranomaisen huolenaiheista oli, voiko palkaton T&K-henkilöstö -ohjelman tuki-intensiteetti ylittää valtiontuen suuntaviivoissa [44] asetettua intensiteettiä.
Indeed, grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are tax exempt and a change in the tax rate may therefore result in a higher gross aid intensity.
Palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta maksettavat tuet ovat todellakin verovapaita, joten veroasteen muutos voi johtaa tuen korkeampaan bruttointensiteettiin.
Moreover, since the costs of ‘unpaid labour’ are not in fact incurred the Authority doubted whether they could qualify as eligible costs under those Guidelines.
Koska ”palkattomasta työvoimasta” ei tosiasiassa synny kustannuksia, valvontaviranomainen epäili, voidaanko kustannukset katsoa suuntaviivojen mukaisiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi.
In this regard the Authority took account of the fact that under the Sixth Community Research Framework Programme, support for ‘unpaid’ labour was not allowed.
Tässä yhteydessä valvontaviranomainen otti huomioon sen, ettei tuki ”palkattomalle” työvoimalle ollut sallittua yhteisön kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa.
Finally, the Authority had concerns as to the necessary incentive effect.
Valvontaviranomainen epäili myös tarvittavaa kannustavaa vaikutusta.
COMMENTS BY THE NORWEGIAN AUTHORITIES
NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
The Norwegian authorities have clarified that if the tax rate increases, the grant under the Unpaid R&D Labour Scheme will, if necessary, be reduced to ensure that the aid intensity does not exceed the maximum aid intensities fixed under the R&D&I Guidelines.
Norjan viranomaiset ovat tarkentaneet, että veroasteen noustessa palkaton T&K-henkilöstö -ohjelmasta myönnettävää tukea vähennettäisiin tarvittaessa sen varmistamiseksi, ettei tuki-intensiteetti ylitä T&K&I-suuntaviivoissa määriteltyä tuen enimmäisintensiteettiä.