natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The customs authority specified in column 2 of the table set out in the Annex shall revoke the binding tariff information referred to in column 1 of that table and notify the holder thereof at the earliest possible date and in any case not later than 10 days from the notification of this Decision.
Liitteen taulukossa olevassa 2 sarakkeessa mainitun tulliviranomaisen on kumottava kyseisessä taulukossa olevassa 1 sarakkeessa tarkoitettu sitova tariffitieto ja ilmoitettava siitä tariffitiedon haltijalle mahdollisimman pian ja viimeistään kymmenen päivän kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta.
When the customs authority revokes binding tariff information and makes the notification pursuant to paragraph 2, it shall notify the Commission thereof.
Kun tulliviranomainen kumoaa sitovan tariffitiedon ja ilmoittaa siitä 2 kohdan mukaisesti, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle.
Council Regulation (EEC) No 2658/87 of 23 July 1987 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff (OJ L 256, 7.9.1987, p. 1).
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87 annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987 tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).
Council Decision 87/369/EEC of 7 April 1987 concerning the conclusion of the International Convention on the Harmonized Commodity Description and Coding System and of the Protocol of Amendment thereto (OJ L 198, 20.7.1987, p. 1).
Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1).
OJ C 128, 22.4.2017, p. 1.
EUVL C 128, 22.4.2017, s. 1.
Binding tariff information — reference no
Sitova tariffitieto – viitenumero
Commission Implementing Decision (EU) 2019/55
Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/55,
of 10 January 2019
annettu 10 päivänä tammikuuta 2019,
correcting the Bulgarian and French language versions of Decision 2004/558/EC implementing Council Directive 64/432/EEC as regards additional guarantees for intra-Community trade in bovine animals relating to infectious bovine rhinotracheitis and the approval of the eradication programmes presented by certain Member States
neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta tehdyn komission päätöksen 2004/558/EY bulgarian- ja ranskankielisten toisintojen oikaisemisesta
(notified under document C(2019) 8)
(tiedoksiannettu numerolla C(2019) 8)
Having regard to Council Directive 64/432/EEC of 26 June 1964 on animal health problems affecting intra-Community trade in bovine animals and swine, and in particular Articles 9(2) and 10(2) thereof,
ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan,
The Bulgarian and French language versions of Commission Decision 2004/558/EC contain an error in Article 3(1)(b).
Komission päätöksen 2004/558/EY bulgarian- ja ranskankielisissä toisinnoissa on 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan osalta virhe.
The Bulgarian and French versions refer to blood samples from bovine animals for breeding and production to be taken less than 21 days after their arrival at the isolation facility, whereas the correct guarantee for blood samples to be taken is not earlier than 21 days after their arrival at the isolation facility.
Bulgarian- ja ranskankielisten toisintojen mukaan jalostus- ja tuotantonautaeläimistä on otettava verinäytteet alle 21 päivää eristyksen alkamisesta, vaikka oikeana takeena on, että verinäytteet on otettava aikaisintaan 21 päivän kuluttua eristyksen alkamisesta.
The Bulgarian and French language versions of Decision 2004/558/EC should therefore be corrected accordingly.
Sen vuoksi päätöksen 2004/558/EY bulgarian- ja ranskankieliset toisinnot olisi oikaistava.
Done at Brussels, 10 January 2019.
Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2019.
OJ 121, 29.7.1964, p. 1977.
EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977.
Commission Decision 2004/558/EC of 15 July 2004 implementing Council Directive 64/432/EEC as regards additional guarantees for intra-Community trade in bovine animals relating to infectious bovine rhinotracheitis and the approval of the eradication programmes presented by certain Member States (OJ L 249, 23.7.2004, p. 20).
Komission päätös 2004/558/EY, tehty 15 päivänä heinäkuuta 2004, neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden osalta ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta (EUVL L 249, 23.7.2004, s. 20).
Commission Decision (EU) 2019/56
Komission päätös (EU) 2019/56,
on aid scheme SA.34045 (2013/c) (ex 2012/NN) implemented by Germany for baseload consumers under Paragraph 19 StromNEV
tukiohjelmasta SA.34045 (2013/c) (ex 2012/NN), jonka Saksa on myöntänyt peruskuormasähkön kuluttajille StromNEV-asetuksen 19 §:n nojalla
(notified under document C(2018) 3166)
(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 3166)
By complaints submitted by the Bund der Energieverbraucher e.V. on 28 November 2011, by the GWS Stadtwerke Hameln GmbH on 8 December and by citizens since December 2011, the Commission was informed that Germany had implemented since 2011 a full exemption from network charges for certain large electricity consumers.
Komissiolle ilmoitettiin Bund der Energieverbraucher e.V.:n 28 päivänä marraskuuta 2011, GWS Stadtwerke Hameln GmbH:n 8 päivänä joulukuuta 2011 ja kansalaisten joulukuusta 2011 alkaen tekemillä kanteluilla, että Saksa oli vapauttanut tietyt suuret sähkönkuluttajat kokonaan verkkomaksuista vuodesta 2011 alkaen.
By letter dated 29 June 2012, Germany provided the Commission with further information on that aid scheme.
Saksa toimitti komissiolle lisätietoja tästä tukijärjestelmästä 29 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.
By letter dated 6 March 2013 (‘the Opening Decision’), the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereafter: TFEU or Treaty) in respect of the aid scheme.
Komissio ilmoitti Saksalle 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään (’menettelyn aloittamista koskeva päätös’) aloittaa tukijärjestelmän vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT’ tai ’SEUT-sopimus’) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.
Germany submitted its comments on the Opening Decision on 8 April 2013.
Saksa toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 8 päivänä huhtikuuta 2013.
It forwarded them to Germany, which was given the opportunity to react; its comments were received by letter dated 5 November 2013.
Se toimitti ne Saksan viranomaisille kommentoitaviksi, ja Saksa esitti niistä huomautuksensa 5 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.
During a meeting of 17 October 2013 and by letters notified on 7 April 2015, 20 July 2016, 6 July 2017, 18 September 2017, 3 October 2017 and 23 October 2017, the Commission requested Germany to provide information.
Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 17 päivänä lokakuuta 2013 pidetyssä kokouksessa sekä 7 päivänä huhtikuuta 2015, 20 päivänä heinäkuuta 2016, 6 päivänä heinäkuuta 2017, 18 päivänä syyskuuta 2017, 3 päivänä lokakuuta 2017 ja 23 päivänä lokakuuta 2017 päivätyillä kirjeillä.
The latest information was submitted on 11 December 2017.
VERKKOMAKSUT SAKSASSA
DETAILED DESCRIPTION OF THE AID
Saksassa verkkomaksujärjestelmää säädellään Saksan energialailla (Energiewirtschaftsgesetz, jäljempänä ’EnWG-laki’).
NETWORK CHARGES IN GERMANY
Tässä päätöksessä sovelletaan vain EnWG-lakia sellaisena kuin se on muutettuna energiamarkkinoita koskevien säännösten tarkistuksesta 26 päivänä heinäkuuta 2011 annetun lain 1 artiklalla (jäljempänä ’26 päivänä heinäkuuta 2011 annettu laki’) ja ilman sähkömarkkinoiden jatkokehittämisestä 26 päivänä heinäkuuta 2016 annetun lain (jäljempänä ’EnWG 2011 -laki’) 1 artiklalla käyttöönotettuja muutoksia.
The system of network charges in Germany is governed by the German Energy Act (Energiewirtschaftsgesetz, ‘EnWG’).
EnWG 2011 -lain 21 §:ssä säädetään, että verkonhaltijoiden loppukäyttäjiltään veloittamien maksujen tulee olla oikeasuhteisia (”angemessen”), syrjimättömiä ja läpinäkyviä ja että ne on laskettava tehokkaan verkonhallinnan kustannusten perusteella.
For the purposes of this Decision, only the EnWG as modified by Article 1 of the Law of 26 July 2011 on the review of provisions governing the energy market (‘the Law of 26 July 2011’) and before the amendments introduced by Article 1 of the Law of 26 July 2016 on the further development of the electricity market (‘EnWG 2011’) is relevant.
EnWG 2011 -lain 24 §:ssä liittohallitukselle annetaan valtuudet antaa yksityiskohtaiset säännöt verkkomaksujen laskentamenetelmästä asetuksella.
Paragraph 21 of the EnWG 2011 requires that the charges that the network operators charge to their end users are proportionate (‘angemessen’), non-discriminatory, transparent and are calculated on the basis of the costs of an efficient network management.
EnWG 2011 -lain 24 §:n ensimmäisen momentin 1 kohdassa liittohallitukselle annetaan valtuudet määrittää verkkomaksujen yleinen laskentamenetelmä.
Paragraph 24 of the EnWG 2011 empowers the federal government to lay down detailed rules on the methodology for the calculation of network charges by ordinance.
Saman momentin 3 kohdassa liittohallitukselle annetaan valtuudet määrittää ne verkon käyttöön liittyvät poikkeustilanteet, joissa yksilöllisiä verkkomaksuja voidaan pitää hyväksyttävinä.
Point 1 of the first sentence of Paragraph 24 of the EnWG 2011 empowers the federal government to determine the general methodology of calculating network charges.
EnWG 2011 -lain 24 §:n perusteella hyväksytty sähkön verkkomaksuja koskeva asetus (Stromnetzentgeltverordnung, jäljempänä ’StromNEV-asetus’) sisältää yksityiskohtaiset säännökset verkkomaksujen määrittämisestä.
Point 3 of the same sentence empowers the federal government to determine in which cases of atypical network use individual network charges can be approved.
StromNEV-asetuksen 3 §:n 2 momentissa selvennetään, että verkkomaksuja maksetaan verkonhaltijan sellaisella verkkotasolla, johon käyttäjä on liittynyt, tarjoamista palveluista sekä kaikista ylempien verkkotasojen käyttöön liittyvistä palveluista.
Adopted on the basis of Paragraph 24 of the EnWG 2011, the Ordinance on Electricity Network Charges (Stromnetzentgeltverordnung, ‘StromNEV’) contains detailed provisions on the determination of network charges.
StromNEV-asetuksen 16 §:n 1 momentissa vahvistetaan johtava periaate, jonka mukaan verkkomaksujen on vastattava verkonkäyttäjien aiheuttamia tosiasiallisia kustannuksia.
Paragraph 3(2) of the StromNEV clarifies that network charges are paid for the services provided by the network operator at the network level to which a user is connected as well as all for the use of all upstream network levels.
EnWG 2011 -lain 24 §:n 1 momentin 1 kohdassa annetun valtuutuksen mukaisesti StromNEV-asetuksessa määrätään siis yleinen menetelmä, jota verkonhaltijoiden on noudatettava verkkomaksujen laskennassa.
Paragraph 16(1) of the StromNEV establishes the guiding principle according to which network charges need to reflect the costs actually caused by network users.
Tämä laskentamenetelmä on esitetty StromNEV 2011 -asetuksen 4–14 §:ssä.
Against this background and in line with the empowerment laid down in point 1 of the first sentence of Paragraph 24 of the EnWG 2011, the StromNEV provides for the general methodology that network operators have to follow for calculating network charges.
Tässä menetelmässä selvitetään ensin kaikkien verkkojen erilaiset vuotuiset kustannuserät.
This calculation methodology is laid down in Paragraphs 4 to 14 of the StromNEV 2011.
Niitä ovat sähköverkon rakennuskustannukset (siirto- ja jakelujohdot, sähköasemat), verkon huolto- ja toimintakustannukset sekä ns. järjestelmäpalveluihin liittyvät kustannukset (primaari-, sekundaari- ja minuuttivarannot, ajojärjestyksen uudelleen määrittäminen ja verkkohäviöt kattava sähkö).
This methodology consists of first taking the various annual cost elements of all networks together.
Niiden vuotuinen määrä lasketaan verkonhaltijoiden tuloslaskelman perusteella (StromNEV 2011 -asetuksen 4 §).
Those are the construction costs of the electricity network (transmission and distribution lines, substations), the maintenance and the costs for operating the network, including the costs linked to so-called system services (primary, secondary and minute reserves, re-dispatching and electricity to cover network losses).
Raaka-aine- ja henkilöstökustannusten lisäksi niihin sisältyvät myös lainojen korot (StromNEV-asetuksen 5 §), poistot (StromNEV 2011 -asetuksen 6 §), verkonhaltijan oman pääoman käyttämisestä maksettava korvaus (StromNEV 2011 -asetuksen 7 §) ja verot (StromNEV 2011 -asetuksen 8 §).
Their annual amount is calculated based on the profit and loss account of the network operators (Paragraph 4 of the StromNEV 2011).
Tuotot, kuten liittymiskustannukset ja tuet, on vähennettävä (StromNEV-asetuksen 9 §).
They include not only material costs and personnel costs but also loan interests (Paragraph 5 of the StromNEV), depreciation (Paragraph 6 of the StromNEV 2011), a remuneration for the network operator's own capital (Paragraph 7 of the StromNEV 2011) and taxes (Paragraph 8 of the StromNEV 2011).
Sen sijaan mittauskustannukset eivät sisälly verkkokustannuksiin, ja niistä on myös perittävä erilliset mittausmaksut.
Revenues like connection costs and subsidies have to be deducted (Paragraph 9 of the StromNEV).
Tasesähkön ostamiseen liittyvät kustannukset eivät sisälly verkkokustannuksiin, sillä ne laskutetaan erikseen niiltä käyttäjiltä, joista epätasapaino johtuu.
Metering costs, however, are not included in the network costs and are also subject to separate metering fees.
Tämän jälkeen verkkojen vuotuiset kokonaiskustannukset kohdennetaan eri verkoille ja verkkotasoille (suurjännite, sähköasemataso, keskijännite, pienjännite).
The costs linked to the purchase of balancing energy are not included in the network costs as it is invoiced separately to the users responsible for the imbalance.
StromNEV 2011 -asetuksen liitteessä 2 on luettelo näistä verkkotasoista.
The total annual costs of the networks are then allocated to the different network and network levels (high voltage, substation levels, medium voltage, low voltage).
Verkkomaksujen määrittämisen seuraava vaihe on muuntaa verkkojen vuotuiset kokonaiskustannukset verkkomaksuiksi.
Annex 2 of the StromNEV 2011 contains the list of those network levels.
Ne määritetään ylhäältä alaspäin kullekin jännitetasolle (suurjännitteestä pienjännitteeseen).
The next step in the determination of the network charges will be to convert the total annual costs of the networks into the network charges.
Ensin määritetään suurjännitetason ominaisvuosikustannukset jakamalla suurjännitetason vuotuiset kokonaiskustannukset kyseisellä suurjännitetasolla mitatulla vuotuisella huippukuormalla, sillä verkkotason huippukuorma katsotaan tärkeimmäksi kustannuksia määrittäväksi tekijäksi.
They are determined top-down for each voltage level (from high voltage to low voltage).
Nämä kustannukset ilmoitetaan yksikössä euroa/kW.
First the so-called specific annual costs of the high voltage level are determined by dividing the total annual costs of the high voltage level by the annual peak load measured on that high voltage level, as the peak load of the network level is viewed as the main cost determining factor.
Ominaisvuosikustannukset muunnetaan kullekin verkkotasolle jäljempänä johdanto-osan 14 kappaleessa kuvatun samanaikaisuusfunktion avulla sähkönsiirtokapasiteettiin perustuvaksi hinnaksi (yksikkö euroa/kW) ja sähkönkulutuksen yksikkökohtaiseksi hinnaksi (yksikkö euroa/kWh).
This is expressed in EUR/kW.
Tämä toistetaan seuraavalla jännitetasolla.
Via the ‘simultaneity function’ of each grid level described in recital 14 below, the specific annual costs will be converted into a price per connection capacity, in EUR/kW and into a price per unit of electricity consumed, in EUR/kWh.
Seuraavan jännitetason vuotuiset kokonaiskustannukset koostuvat kuitenkin kyseisen tason omista kustannuksista ja ylemmältä jännitetasolta siirtyneistä kustannuksista.
The same exercise is then done for the next voltage level.
Siirtyneet kustannukset ovat yhtä kuin ylemmän tason kokonaiskustannukset vähennettynä verkonkäyttäjiltä (loppukäyttäjät ja suoraan tälle jännitetasolle liitetyt sähköntoimittajat) saaduilla verkkomaksuilla.
However the total annual costs of the next voltage level will be composed on its own costs and of rolled-over costs from the upstream voltage level.
Kustannusten siirtyminen esitetään jäljempänä olevassa kuvassa 1.
The rolled over costs correspond to the total costs of the upstream level minus the network charges obtained from network users (final consumers and electricity suppliers directly connected to that voltage level).
Sellaisessa verkossa, jossa sähköä siirretään ylhäältä alas, verkonkäyttäjien on siis maksettava sen verkkotason kustannukset, johon ne on liitetty, sekä osa ylemmän tason verkon kustannuksista, koska näitä verkkoja käytetään myös sähkön siirtämiseen alemman tason verkkoihin.
The following figure 1 shows the roll-over of costs.
Kuva 1
In a network in which electricity flows top-down, network users will thus have to bear the costs of the network level to which they are connected, as well as part of the costs of the upstream networks as those networks are used to transmit the electricity to them as well.
Verkkokustannusten siirtyminen verkkomaksujen määrittämistä varten (1)
Figure 1
Kuvassa SJ tarkoittaa suurjännitettä, KJ keskijännitettä ja PJ pienjännitettä.
Roll-over of network costs for the determination of network charges (1)
SJ/KJ tarkoittaa sähköasemaa, jossa suurjännite muunnetaan keskijännitteeksi, ja KJ/PJ tarkoittaa sähköasemaa, jossa keskijännite muunnetaan pienjännitteeksi.
In the figure, HS stands for high voltage, MS stands for medium voltage, NS stands for low voltage, HS/MS stands for the substation in which high voltage is transformed to medium voltage, MS/NS stands for the substation converting medium voltage to low voltage.
Lähde: Komissio, perusteena Saksan toimittama kuvaus, jota on täydennetty sääntelyviranomaisen joulukuussa 2015 julkaisemassa raportissa ”Netzentgeltsystematik Elektrizität” olevan kuvan 1 sisältämillä tiedoilla.
Source: Commission based on description provided by Germany and completed with the information contained in Figure 1 of the BNetzA Report ‘Netzentgeltsystematik Elektrizität’ of December 2015 available under https://www.bundesnetzagentur.de/SharedDocs/Downloads/DE/Sachgebiete/Energie/Unternehmen_Institutionen/Netzentgelte/Netzentgeltsystematik/Bericht_Netzentgeltsystematik_12-2015.pdf?__blob=publicationFile&v=1.
Raportti on saatavana osoitteessa https://www.bundesnetzagentur.de/SharedDocs/Downloads/DE/Sachgebiete/Energie/Unternehmen_Institutionen/Netzentgelte/Netzentgeltsystematik/Bericht_Netzentgeltsystematik_12-2015.pdf?__blob=publicationFile&v=1.
The simultaneity function referred to above under recital 13 is described in Paragraph 16(2) StromNEV and Annex 4 of StromNEV 2011.
Samanaikaisuustekijä ilmaisee historiallisiin lukuihin perustuvan todennäköisyyden sille, että kyseessä olevan yksittäisen verkonkäyttäjän sähkönkulutus vaikuttaa kyseisen verkkotason vuotuiseen huippukuormaan.
This function attributes to each network user a ‘simultaneity factor’ between 0 and 1.
Verkon samanaikainen vuotuinen huippukuorma on verkon kannalta tärkeä kustannustekijä, kun otetaan huomioon, että vuotuinen huippukuorma on tärkeä sellaisen verkon mitoittamisessa, jossa sähköä siirretään ylhäältä alas.
The simultaneity factor expresses the probability — based on historical figures — that the electricity consumption of the individual network user in question contributes to the annual peak load of the network level concerned.
Samanaikaisuusfunktio perustuu periaatteeseen, että verkonkäyttäjät, jotka vaikuttavat vuotuiseen huippukuormaan muita todennäköisemmin, maksavat suuremman toimitushinnan.
The simultaneous annual peak load of the network is an important cost driver of the network given that this annual peak load is important for the dimensioning of network in which electricity is flowing top-down.
Kunkin verkkotason käyttäjät ovat loppukäyttäjiä, jotka on liitetty suoraan suurjännitetasolle ja alemmille verkkotasoille.
The idea behind the simultaneity function is that network users which have a higher probability of contributing to the annual peak load will pay a higher capacity tariff.
Kaikkien kyseisen verkkotason verkonkäyttäjien samanaikaisuustekijät merkitään kaavion y-akselille, ja niitä verrataan vuotuiseen käyttötuntimäärään (x-akseli).
The users of each network level are the final consumers directly connected to the high voltage level as well as downstream network levels.
Näin saadaan samanaikaisuusfunktio.
The simultaneity factors of all network users of the network level considered are then introduced into a graph on the y-axis and put in correlation with the number of annual hours of full use (x-axis).
Tämä funktio on lineaarinen ja jatkuva, ja se koostuu kahdesta lineaarisesta osasta, jotka leikkaavat toisensa tietyssä pisteessä 2500 vuotuisen käyttötunnin kohdalla.
This results into the simultaneity function.
Seuraavaksi samanaikaisuusfunktio muunnetaan hinnoiksi, jotka määritetään sähkönsiirtokapasiteetin (yksikkö euroa/kW) ja kulutetun sähköyksikön (yksikkö euroa/kWh) perusteella.
This function is linear and continuous but composed of two linear parts which intersect at a kink at 2500 annual usage hours made.
Verkkomaksuja määrittäessään verkonhaltijoiden on otettava huomioon myös Saksan kansallisen sääntelyviranomaisen (Bundesnetzagentur, jäljempänä ’sääntelyviranomainen’) niille kullekin hyväksymä tulojen enimmäismäärä (ks. hyväksytystä tulojen enimmäismäärästä myös johdanto-osan 43 kappale).
The simultaneity function is then converted into a tariff per connection capacity in EUR/kW and into a tariff per unit of electricity consumed in EUR/kWh.
Käytännössä tästä tulojen enimmäismäärästä, joka määritetään vertailemalla sitä muihin verkonhaltijoihin, seuraa, ettei tehottomuudesta johtuvia suuria kustannuksia voida kompensoida verkkomaksuilla.
When establishing the network charges, network operators must also take into account the maximum revenue level allowed for each one of them by the Federal Network Agency (Bundesnetzagentur, ‘BNetzA’) (on the maximum revenue level allowed, see also recital 43).
Tämän järjestelmän tarkoituksena on parantaa verkonhaltijoiden tehokkuutta.
In practice, this maximum revenue level, which is established by benchmarking with other network operators, will have as consequence that high costs resulting from inefficiencies cannot be recovered through network charges.
Jos hyväksytyn tulojen enimmäismäärän muuttaminen johtaisi verkkomaksujen vähenemiseen, verkonhaltijan on mukautettava verkkomaksuja (energiaverkkojen tehokkuuden lisäämiseen tähtäävien kannustimien käyttöönotosta annetun asetuksen 17 §:n 2 momentti – Verordnung über die Anreizregulierung der Energieversorgungsnetze, ARegV 2011).
This system aims at improving the efficiency of the network operators.
Edellä johdanto-osan 11–15 kappaleessa kuvatussa menetelmässä käytetään aiheuttamisperiaatetta, kun määritetään verkkomaksuja suurimmalle osalle verkonkäyttäjistä.
The methodology described in recitals 11 to 15 above implements the ‘principle of cost-causality’ when determining the network charges for the majority of network users.
Yleensä tämä koskee verkonkäyttäjiä, jotka kuluttavat sähköä järjestelmällisesti muulloin kuin huippukuormitusaikoina esimerkiksi sen vuoksi, että ne käyttävät laitteistojaan öisin.