natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Energy Union and the Energy and Climate Policy Framework for 2030 establish ambitious Union commitments to reduce greenhouse gas emissions further by at least 40 % by 2030 as compared with 1990, to increase the proportion of renewable energy consumed, to make energy savings in accordance with Union level ambitions, and to improve Europe’s energy security, competitiveness and sustainability.
Energiaunionissa ja vuoteen 2030 ulottuvissa energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevissa puitteissa vahvistetaan unionin kunnianhimoiset sitoumukset vähentää kasvihuonekaasupäästöjä edelleen vähintään 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoteen 1990 verrattuna, lisätä käytetyn uusiutuvan energian osuutta, säästää energiaa unionin tason tavoitteiden mukaisesti sekä parantaa Euroopan energiaturvallisuutta, kilpailukykyä ja kestävyyttä.
To reach those objectives, the 2016 review of the Union’s energy efficiency legislative acts combines a reassessment of the Union’s energy efficiency target for 2030 as requested by the European Council’s conclusions of 2014, a review of the core provisions of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council and Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council, and a reinforcement of the financing framework, including the European Structural and Investment Funds (ESIF) and the European Fund for Strategic Investments (EFSI), which will ultimately improve the financial conditions of energy efficiency investments on the market.
Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi vuoden 2016 unionin energiatehokkuutta koskevien säädösten tarkistukseen on yhdistetty vuodeksi 2030 asetetun unionin energiatehokkuustavoitteen uudelleenarviointi, jota Eurooppa-neuvosto pyysi vuonna 2014 antamissaan päätelmissä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU keskeisten säännösten tarkistus sekä toimet rahoituskehyksen vahvistamiseksi, mukaan lukien Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI) ja Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), millä viime kädessä parannetaan energiatehokkuusinvestointien rahoitusedellytyksiä markkinoilla.
Directive 2010/31/EU required the Commission to carry out a review by 1 January 2017 in the light of the experience gained and progress made during the application of that Directive, and, if necessary, to make proposals.
Direktiivissä 2010/31/EU edellytettiin, että komissio suorittaa uudelleentarkastelun 1 päivään tammikuuta 2017 mennessä kyseisen direktiivin soveltamisen aikana saatujen kokemusten ja tapahtuneen edistymisen perusteella sekä tekee tarvittaessa ehdotuksia.
To prepare for that review, the Commission took a series of steps to gather evidence on how Directive 2010/31/EU had been implemented in the Member States, focusing on what worked and what could be improved.
Mainittuun uudelleentarkasteluun valmistautumiseksi komissio toteutti useita toimia kerätäkseen näyttöä siitä, miten direktiivi 2010/31/EU oli pantu täytäntöön jäsenvaltioissa, keskittyen siihen, mikä toimi ja mitä voitaisiin parantaa.
The outcome of the review and the Commission’s impact assessment indicated that a series of amendments are required to strengthen the current provisions of Directive 2010/31/EU and to simplify certain aspects.
Uudelleentarkastelun ja komission vaikutustenarvioinnin tulokset viittasivat siihen, että vaaditaan joukko muutoksia direktiivin 2010/31/EU nykyisten säännösten vahvistamiseksi ja tiettyjen seikkojen yksinkertaistamiseksi.
To meet that goal, Member States and investors need measures that aim to reach the long-term greenhouse gas emission goal and that decarbonise the building stock, which is responsible for approximately 36 % of all CO2 emissions in the Union, by 2050.
Pitäen mielessä kyseiset tavoitteet ja ottaen huomioon unionin yleiset energiatehokkuustavoitteet on olennaista, että jäsenvaltiot määrittelevät pitkän aikavälin peruskorjausstrategioidensa odotetut tulokset ja seuraavat kehitystä asettamalla kotimaisia edistymisindikaattoreita kansallisista olosuhteista ja kehityksestä riippuen.
Member States should seek a cost-efficient equilibrium between decarbonising energy supplies and reducing final energy consumption.
Vuonna 2015 tehty Pariisin ilmastosopimus, joka hyväksyttiin ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21), edistää unionin toimia sen rakennuskannan saattamiseksi hiilivapaaksi.
To that end, Member States and investors need a clear vision to guide their policies and investment decisions, which includes indicative national milestones and actions for energy efficiency to achieve the short-term (2030), mid-term (2040) and long-term (2050) objectives.
Kun otetaan huomioon, että lähes 50 prosenttia unionin loppuenergiankulutuksesta käytetään lämmitykseen ja jäähdytykseen, ja tästä 80 prosenttia käytetään rakennuksissa, unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen liittyy unionin pyrkimyksiin korjata rakennuskantaansa asettamalla etusijalle energiatehokkuus, soveltamalla energiatehokkuus etusijalle -periaatetta sekä harkitsemalla uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa.
With those objectives in mind and considering the Union’s overall energy efficiency ambitions, it is essential that Member States specify the expected output of their long-term renovation strategies and monitor developments by setting domestic progress indicators, subject to national conditions and developments.
Direktiivissä 2012/27/EU vahvistetut pitkän aikavälin peruskorjausstrategioita koskevat säännökset olisi siirrettävä direktiiviin 2010/31/EU, johon ne sopivat johdonmukaisemmin.
The 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (COP 21) boosts the Union’s efforts to decarbonise its building stock.
Jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää pitkän aikavälin peruskorjausstrategioitaan varautuakseen paloturvallisuuteen ja voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyviin riskeihin, jotka vaikuttavat energiatehokkuutta parantaviin peruskorjauksiin ja rakennusten elinikään.
Taking into account that almost 50 % of Union’s final energy consumption is used for heating and cooling, of which 80 % is used in buildings, the achievement of the Union’s energy and climate goals is linked to the Union’s efforts to renovate its building stock by giving priority to energy efficiency, making use of the ‘energy efficiency first’ principle as well as considering deployment of renewables.
Jotta rakennuskannasta saadaan erittäin energiatehokas ja se saatetaan hiilivapaaksi ja jotta varmistetaan, että pitkän aikavälin peruskorjausstrategioilla saadaan aikaan tarvittavaa edistystä kohti olemassa olevien rakennusten muuttamista lähes nollaenergiarakennuksiksi erityisesti pitkälle meneviä perusparannuksia lisäämällä, jäsenvaltioiden olisi annettava selkeät ohjeet ja hahmoteltava mitattavissa olevat, kohdennetut toimet sekä edistettävä tasavertaisia mahdollisuuksia rahoituksen saamiseksi, jotka koskevat muun muassa energiatehokkuudeltaan heikoimpia kansallisen rakennuskannan osia, energiaköyhiä kuluttajia, sosiaalisia vuokra-asuntoja ja kotitalouksia, joiden ongelmana ovat jakautuneet kannustimet, ja joissa otetaan huomioon kohtuuhintaisuus.
The provisions on long-term renovation strategies laid down in Directive 2012/27/EU should be moved to Directive 2010/31/EU, where they fit more coherently.
Kansallisen vuokra-asuntokantansa tarvittavien parannusten tukemiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi harkittava vuokra-asuntojen osalta tietynasteista energiatehokkuutta koskevien, energiatehokkuustodistusten mukaisten vaatimusten käyttöönottoa tai niiden soveltamisen jatkamista.
Member States should be able to use their long-term renovation strategies to address fire safety and risks related to intense seismic activity which affect energy efficiency renovations and the lifetime of buildings.
Komission vaikutustenarvioinnin mukaan peruskorjauksia tarvittaisiin vuosittain keskimäärin kolme prosenttia, jotta unionin energiatehokkuustavoitteet voitaisiin saavuttaa kustannustehokkaalla tavalla.
To achieve a highly energy efficient and decarbonised building stock and to ensure that the long-term renovation strategies deliver the necessary progress towards the transformation of existing buildings into nearly zero-energy buildings, in particular by an increase in deep renovations, Member States should provide clear guidelines and outline measurable, targeted actions as well as promote equal access to financing, including for the worst performing segments of the national building stock, for energy-poor consumers, for social housing and for households subject to split-incentive dilemmas, while taking into consideration affordability.
Kun otetaan huomioon, että jokainen yhden prosentin lisäys energiansäästössä vähentää kaasun tuontia 2,6 prosentilla, selvät pyrkimykset nykyisen rakennuskannan peruskorjaamiseksi ovat erittäin tärkeitä.
To further support the necessary improvements in their national rental stock, Member States should consider introducing or continuing to apply requirements for a certain level of energy performance for rental properties, in accordance with the energy performance certificates.
Näin ollen toimet rakennusten energiatehokkuuden lisäämiseksi myötävaikuttaisivat aktiivisesti unionin energiariippumattomuuteen, ja lisäksi niillä on mittava potentiaali työpaikkojen luomiseen unionissa, erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.
According to the Commission’s impact assessment, renovation would be needed at an average rate of 3 % annually to accomplish the Union’s energy efficiency ambitions in a cost-effective manner.
Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon tarve luoda selkeä yhteys pitkän aikavälin peruskorjausstrategioidensa ja rakennus- ja energiatehokkuusalojen osaamisen kehittämistä ja koulutusta edistävien asianmukaisten aloitteiden välille.
Considering that every 1 % increase in energy savings reduces gas imports by 2,6 %, clear ambitions for renovation of the existing building stock are of great importance.
Tarve lieventää energiaköyhyyttä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden määrittelemien kriteerien mukaisesti.
Thus, efforts to increase the energy performance of buildings would contribute actively to the Union’s energy independence and, furthermore, have great potential to create jobs in the Union, in particular in small and medium-sized enterprises.
Suunnitellessaan peruskorjausstrategioidensa yhteydessä energiaköyhyyden lievittämiseen tähtääviä kansallisia toimia jäsenvaltioilla on oikeus vahvistaa, mitä ne pitävät asianmukaisina toimina.
In that context, Member States should take into account the need for a clear link between their long-term renovation strategies and pertinent initiatives to promote skills development and education in the construction and energy efficiency sectors.
Jäsenvaltiot voisivat pitkän aikavälin peruskorjausstrategioissaan, suunnittelutoimissaan ja -toimenpiteissään hyödyntää sellaisia käsitteitä kuin kynnyspisteet, joilla tarkoitetaan esimerkiksi kustannustehokkuuden tai keskeyttämisen näkökulmasta sopivia hetkiä rakennuksen elinkaaressa energiatehokkuuteen liittyvien peruskorjausten toteuttamiseksi.
The need to alleviate energy poverty should be taken into account, in accordance with criteria defined by the Member States.
Maailman terveysjärjestön vuoden 2009 suuntaviivoissa todetaan sisäilman laadun osalta, että energiatehokkaammat rakennukset lisäävät asumismukavuutta ja asukkaiden hyvinvointia ja parantavat terveyttä.
While outlining national actions that contribute to the alleviation of energy poverty in their renovation strategies, the Member States have the right to establish what they consider to be relevant actions.
Kylmäsillat, riittämätön eristys ja ilman suunnittelemattomat kulkeutumisreitit voivat laskea pintalämpötilat alle ilman kastepisteen ja aiheuttaa kosteutta.
In their long-term renovation strategies and in planning actions and measures, Member States could make use of concepts such as trigger points, namely opportune moments in the life cycle of a building, for example from a cost-effectiveness or disruption perspective, for carrying out energy efficiency renovations.
Siksi on välttämätöntä varmistaa rakennuksen, mukaan lukien parvekkeet, ikkunat, katot, seinät, ovet ja lattiat, täydellinen ja yhtenäinen eristys, ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että estetään rakennuksen yhdenkään sisäpinnan lämpötilaa laskemasta kastepisteen lämpötilan alapuolelle.
The 2009 World Health Organisation guidelines provide that, concerning indoor air quality, better performing buildings provide higher comfort levels and wellbeing for their occupants and improve health.
Jäsenvaltioiden olisi tuettava olemassa olevien rakennusten energiatehokkuuden parannuksia, jotka edistävät terveellisen sisäympäristön saavuttamista muun muassa poistamalla asbesti ja muut haitalliset aineet, estämällä haitallisten aineiden laiton poistaminen ja helpottamalla voimassa olevien säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2009/148/EY ja (EU) 2016/2284, noudattamista.
Thermal bridges, inadequate insulation and unplanned air pathways can result in surface temperatures below the dew point of the air and in dampness.
On tärkeää varmistaa, että toimenpiteet, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta, eivät koske vain rakennuksen vaippaa, vaan kattavat kaikki rakennukseen liittyvät keskeiset osatekijät ja tekniset järjestelmät, kuten passiiviosat, jotka ovat osa passiivitekniikkaa, jolla pyritään pienentämään lämmitykseen tai jäähdytykseen käytettävän energian tarvetta, vähentämään energian käyttöä valaistukseen ja ilmanvaihtoon ja lisäämään näin mukavuutta lämpötilan ja visuaalisuuden osalta.
It is therefore essential to ensure a complete and homogeneous insulation of the building including balconies, fenestrations, roofs, walls, doors and floors, and particular attention should be paid to preventing the temperature on any inner surface of the building from dropping below the dew point temperature.
Rahoitusmekanismeilla, kannustimilla ja rahoituslaitosten mukaan ottamisella rakennusten energiatehokkuuteen liittyviin peruskorjauksiin olisi oltava keskeinen rooli kansallisissa pitkän aikavälin peruskorjausstrategioissa, ja jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti edistettävä niitä.
Member States should support energy performance upgrades of existing buildings that contribute to achieving a healthy indoor environment, including through the removal of asbestos and other harmful substances, preventing the illegal removal of harmful substances, and facilitating compliance with existing legislative acts such as Directives 2009/148/EC and (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council.
Tällaisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä kannustaminen energiatehokkuutta tukeviin asuntolainoihin sertifioituja, energiatehokkuutta parantavia rakennusten peruskorjauksia varten, energiatehokkaaseen rakennuskantaan viranomaisten toimesta tehtävien investointien edistäminen, esimerkiksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tai vaihtoehtoisten energiatehokkuussopimusten avulla, investointien havaitun riskin vähentäminen, helposti saatavilla olevien ja avointen neuvonta- ja avustusvälineiden, kuten integroituja energiaperuskorjauspalveluja tarjoavien keskitettyjen asiointipisteiden, tarjoaminen sekä muiden, muun muassa komission Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille -aloitteessa tarkoitettujen, toimenpiteiden ja aloitteiden täytäntöönpano.
It is important to ensure that measures to improve the energy performance of buildings do not focus only on the building envelope, but include all relevant elements and technical systems in a building, such as passive elements that participate in passive techniques aiming to reduce the energy needs for heating or cooling, the energy use for lighting and for ventilation and hence improve thermal and visual comfort.
Luontoon perustuvat ratkaisut, kuten hyvin suunnitellut katuistutukset sekä viherkatot ja -seinät, jotka eristävät ja varjostavat rakennuksia, edistävät energiantarpeen vähentämistä rajoittamalla lämmityksen ja jäähdytyksen tarvetta ja parantamalla rakennuksen energiatehokkuutta.
Financial mechanisms, incentives and the mobilisation of financial institutions for energy efficiency renovations in buildings should have a central role in national long-term renovation strategies and be actively promoted by Member States.
Olisi edistettävä sellaisten uusien ratkaisujen tutkimusta ja testausta, joilla parannetaan historiallisten rakennusten ja kohteiden energiatehokkuutta siten, että samalla myös suojellaan kulttuuriperintöä ja säilytetään se.
Such measures should include encouraging energy efficient mortgages for certified energy efficient building renovations, promoting investments for public authorities in an energy efficient building stock, for example by public-private partnerships or optional energy performance contracts, reducing the perceived risk of the investments, providing accessible and transparent advisory tools and assistance instruments such as one-stop-shops that provide integrated energy renovation services, as well as implementing other measures and initiatives such as those referred to in the Commission’s Smart Finance for Smart Buildings Initiative.
Uusien rakennusten ja laajamittaisen korjauksen kohteena olevien rakennusten osalta jäsenvaltioiden olisi kannustettava erittäin tehokkaita vaihtoehtoisia järjestelmiä, jos se on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, ottaen samalla huomioon terveelliset sisäilmasto-olosuhteet sekä paloturvallisuus ja voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyvät riskit kodin turvallisuusmääräysten mukaisesti.
Solutions based on nature, such as well-planned street vegetation, green roofs and walls providing insulation and shade to buildings, contribute to reducing energy demand by limiting the need for heating and cooling and improving a building’s energy performance.
Rakennusten energiatehokkuuspolitiikkojen tavoitteiden saavuttamiseksi energiatehokkuustodistusten avoimuutta olisi parannettava varmistamalla, että kaikki laskelmiin tarvittavat parametrit esitetään ja niitä sovelletaan johdonmukaisesti sekä sertifiointivaatimusten että energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten osalta.
Research into, and the testing of, new solutions for improving the energy performance of historical buildings and sites should be encouraged, while also safeguarding and preserving cultural heritage.
Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan esimerkiksi, että muun muassa tilojen lämmitystä, ilmastointia tai veden lämmitystä varten asennettujen, vaihdettujen tai rakennuksen parannettujen teknisten järjestelmien energiatehokkuus dokumentoidaan rakennuksen sertifiointia ja vaatimusten noudattamisen tarkastamista varten.
For new buildings and buildings undergoing major renovations, Member States should encourage high-efficiency alternative systems, if technically, functionally and economically feasible, while also addressing the issues of healthy indoor climate conditions, fire safety and risks related to intense seismic activity, in accordance with domestic safety regulations.
Kunkin huoneen tai perustelluissa tapauksissa rakennuksen osan määrätyn lämmitetyn alueen lämpötilaa erikseen säätelevien itsesäätyvien laitteiden asentamista olemassa oleviin rakennuksiin olisi tarkasteltava, kun tämä on taloudellisesti toteutettavissa esimerkiksi silloin, kun kustannukset ovat alle kymmenen prosenttia vaihdettujen lämmönkehittimien kokonaiskustannuksista.
To meet the objectives of energy efficiency policy for buildings, the transparency of energy performance certificates should be improved by ensuring that all necessary parameters for calculations, both for certification and minimum energy performance requirements, are set out and applied consistently.
Myös innovointi ja uusi teknologia mahdollistavat sen, että rakennukset voivat tukea yleistä talouden hiilivapaaksi saattamista, myös liikennealalla.
Member States should adopt adequate measures to ensure, for example, that the performance of installed, replaced or upgraded technical building systems, such as for space heating, air-conditioning or water heating, is documented in view of building certification and compliance checking.
Rakennuksia voidaan esimerkiksi hyödyntää kehitettäessä infrastruktuuria, jota tarvitaan sähköajoneuvojen älykästä latausta varten, ja ne voivat myös tarjota jäsenvaltioille, jos ne niin päättävät, perustan autojen akkujen käyttämiseksi voimanlähteenä.
The installation of self-regulating devices in existing buildings for the separate regulation of the temperature in each room or, where justified, in a designated heated zone of the building unit should be considered where economically feasible, for example where the cost is less than 10 % of the total costs of the replaced heat generators.
Sähköajoneuvot yhdistettynä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurempaan osuuteen tuottavat vähemmän hiilipäästöjä, ja tuloksena on parempi ilmanlaatu.
Innovation and new technology also make it possible for buildings to support the overall decarbonisation of the economy, including the transport sector.
Sähköajoneuvot ovat tärkeä osa siirtymistä puhtaaseen energiaan, joka perustuu energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, uusiutuvaan energiaan ja innovatiivisiin, energian joustavaa hallintaa koskeviin ratkaisuihin.
For example, buildings can be leveraged for the development of the infrastructure necessary for the smart charging of electric vehicles and also provide a basis for Member States, if they choose to, to use car batteries as a source of power.
Rakennusmääräyksiä voidaan tehokkaasti hyödyntää kohdennettujen vaatimusten käyttöönottamiseksi latausinfrastruktuurin käyttöönoton tukemiseksi asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten pysäköintialueilla.
Combined with an increased share of renewable electricity production, electric vehicles produce fewer carbon emissions resulting in better air quality.
Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan latausinfrastruktuurin käyttöönottoa, jotta voidaan puuttua esteisiin, joita ovat muun muassa jakautuneet kannustimet ja hallinnolliset ongelmat, joita yksittäiset omistajat kohtaavat yrittäessään asentaa latauspistettä pysäköintipaikalleen.
Electric vehicles constitute an important component of a clean energy transition based on energy efficiency measures, alternative fuels, renewable energy and innovative solutions for the management of energy flexibility.
Putkituksen myötä latauspisteitä voidaan ottaa tarvittaessa nopeasti käyttöön.
Building codes can be effectively used to introduce targeted requirements to support the deployment of recharging infrastructure in car parks of residential and non-residential buildings.
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että sähköistä liikkuvuutta kehitetään tasapainoisella ja kustannustehokkaalla tavalla.
Member States should provide for measures to simplify the deployment of recharging infrastructure with a view to addressing barriers such as split incentives and administrative complications which individual owners encounter when trying to install a recharging point on their parking space.
Erityisesti sähköiseen infrastruktuuriin liittyviin laajamittaisiin korjauksiin olisi liitettävä putkituksen asianmukainen asentaminen.
Ducting infrastructure provides the right conditions for the rapid deployment of recharging points if and where they are needed.
Pannessaan täytäntöön sähköisen liikkuvuuden vaatimuksia kansallisessa lainsäädännössä jäsenvaltioiden olisi otettava asianmukaisesti huomioon mahdolliset erilaiset olosuhteet, kuten rakennusten omistajuus ja niihin kuuluvat pysäköintialueet, yksityisten tahojen hoitamat julkiset pysäköintialueet sekä rakennukset, jotka toimivat sekä asuin- että muussa käytössä.