natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An engine exhaust system or a test laboratory system shall be used presenting a static exhaust backpressure within 80 to 100 per cent of the maximum exhaust restriction at the engine speed and torque specified by the manufacturer.
Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää tai testilaboratoriojärjestelmää, jonka staattinen vastapaine on 80–100 prosenttia pakokaasun enimmäisrajoituksesta valmistajan ilmoittamalla kierrosnopeudella ja vääntömomentilla.
If the maximum restriction is 5 kPa or less, the set point shall be no less than 1,0 kPa from the maximum.
Jos enimmäisrajoitus on 5 kPa tai pienempi, asetuspiste saa poiketa enintään 1,0 kPa enimmäisarvosta.
If the manufacturer does not specify speed and torque points, this pressure shall be measured while the engine produces maximum power.
Jos valmistaja ei täsmennä nopeus- ja vääntömomenttiasetuksia, paine on mitattava moottorin suurimmalla teholla.
If the engine is equipped with an exhaust after-treatment system, the exhaust pipe shall have the same diameter as found in-use for at least four pipe diameters upstream of the expansion section containing the after-treatment device.
Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään neljä kertaa pakoputken läpimitan pituiselta osuudelta virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävästä paisuntakammiosta lähtien.
The distance from the exhaust manifold flange or turbocharger outlet to the exhaust after-treatment system shall be the same as in the vehicle configuration or within the distance specifications of the manufacturer.
Etäisyyden pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelyjärjestelmään on oltava sama kuin ajoneuvokokoonpanossa tai valmistajan antamien etäisyyttä koskevien tietojen mukainen.
In the case of an engine equipped with an exhaust after-treatment system that requires the consumption of a reagent, the reagent used for all tests shall be declared by the manufacturer.
Jos moottorissa on sellainen pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä, jossa on käytettävä reagenssia, valmistajan on ilmoitettava, mitä reagenssia on käytettävä kaikissa testeissä.
For engines equipped with exhaust after-treatment systems that are regenerated on an infrequent (periodic) basis, as described in paragraph 6.6.2., emission results shall be adjusted to account for regeneration events.
Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, joka regeneroituu tietyin väliajoin kohdan 6.6.2 mukaisesti, päästötuloksia muutetaan regeneraatiotapahtumien huomioon ottamiseksi.
In this case, the average emission depends on the frequency of the regeneration event in terms of fraction of tests during which the regeneration occurs.
Tällöin keskimääräinen päästö on riippuvainen regeneraatiotapahtumien esiintymistiheydestä niiden testien osien aikana, jolloin regeneraatio tapahtuu.
After-treatment systems with continuous regeneration according to paragraph 6.6.1. do not require a special test procedure.
Jälkikäsittelyjärjestelmään, jossa on kohdan 6.6.1 mukainen jatkuva regeneraatio, ei tarvitse soveltaa erityistä testausmenettelyä.
Continuous regeneration
Jatkuva regeneraatio
For an exhaust aftertreatment system based on a continuous regeneration process the emissions shall be measured on an aftertreatment system that has been stabilized so as to result in repeatable emissions behaviour.
Jos pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä perustuu jatkuvaan regeneraatioprosessiin, päästöt mitataan sellaiselta jälkikäsittelyjärjestelmältä, joka on vakautettu sellaisen tilaan, jossa sen päästökäyttäytyminen on toistettavissa.
The regeneration process shall occur at least once during the NRTC hot start test or ramped-modal cycle (RMC) test and the manufacturer shall declare the normal conditions under which regeneration occurs (soot load, temperature, exhaust back-pressure, etc.).
Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran NRTC-testin (lämmin käynnistys) tai porrastettujen moodien testin (RMC) aikana, ja valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokikuormitus, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine jne.).
In order to demonstrate that the regeneration process is continuous, at least three NRTC hot start tests or ramped-modal cycle (RMC) tests shall be conducted.
Regeneraation jatkuvan luonteen osoittamiseksi on suoritettava vähintään kolme NRTC-testiä (lämmin käynnistys) tai porrastettujen moodien testiä (RMC).
In case of NRTC hot start test, the engine shall be warmed up in accordance with paragraph 7.8.2.1., the engine be soaked according to paragraph 7.4.2. and the first NRTC hot start test be run.
NRTC-testissä (lämmin käynnistys) moottori lämmitetään kohdan 7.8.2.1 mukaisesti ja se vakautetaan kohdan 7.4.2 mukaisella seisontajaksolla, minkä jälkeen tehdään ensimmäinen testi.
The subsequent NRTC hot start tests shall be started after soaking according to paragraph 7.4.2.
Seuraavat NRTC-testit (lämmin käynnistys) tehdään kohdan 7.4.2 mukaisen seisontajakson jälkeen.
The aftertreatment system is considered to be satisfactory if the conditions declared by the manufacturer occur during the test during a sufficient time and the emission results do not scatter by more than ±25 per cent or 0,005 g/kWh, whichever is greater.
Jälkikäsittelyjärjestelmän katsotaan olevan hyväksyttävä, jos valmistajan ilmoittamat olosuhteet esiintyvät testin aikana riittävän ajan ja päästötulosten hajonta on enintään ±25 prosenttia tai 0,005 g/kWh sen mukaan, kumpi on suurempi.
If the exhaust aftertreatment has a security mode that shifts to a periodic (infrequent) regeneration mode, it shall be checked according to paragraph 6.6.2.
Jos pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmässä on turvamoodi, joka vaihtuu ajoittaisen regeneraation moodiksi, tarkastus on suoritettava kohdan 6.6.2 mukaisesti.
For that specific case, the applicable emission limits could be exceeded and would not be weighted.
Tässä erityistapauksessa sovellettavat päästörajat voidaan ylittää, eikä niitä painoteta.
Infrequent (periodic) regeneration
Ajoittainen regeneraatio
This provision only applies for engines equipped with emission controls that are regenerated on a periodic basis.
Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan moottoreihin, joiden päästöjenrajoitus perustuu ajoittaiseen regeneraatioon.
For engines which are run on the discrete mode cycle this procedure cannot be applied.
Tätä menetelmää ei voida soveltaa moottoreihin, joissa käytetään erillisten moodien testisykliä.
The emissions shall be measured on at least three NRTC hot start tests or ramped-modal cycle (RMC) tests, one with and two without a regeneration event on a stabilized aftertreatment system.
Päästöt on mitattava vähintään kolmella NRTC-testillä (lämmin käynnistys) tai porrastettujen moodien testillä (RMC) siten, että yhteen testiin sisältyy regeneraatiotapahtuma ja kahteen ei. Jälkikäsittelyjärjestelmän on oltava vakautettu.
The regeneration process shall occur at least once during the NRTC or RMC test.
Regeneraation on tapahduttava ainakin kerran NRTC- tai RMC-testin aikana.
If regeneration takes longer than one NRTC or RMC test, consecutive NRTC or RMC tests shall be run and emissions continued to be measured without shutting the engine off until regeneration is completed and the average of the tests shall be calculated.
Jos regeneraatio kestää useamman kuin yhden NRTC- tai RMC-testin ajan, on tehtävä lisää NRTC- tai RMC-testejä, jatkettava päästöjen mittausta sammuttamatta moottoria kunnes regenerointi on saatu päätökseen ja laskettava testien keskiarvo.
If regeneration is completed during any test, the test shall be continued over its entire length.
Jos regeneraatio saadaan päätökseen jonkin testin aikana, testiä jatketaan kuitenkin loppuun saakka.
The manufacturer shall declare the normal parameter conditions under which the regeneration process occurs (soot load, temperature, exhaust back-pressure, etc.).
Valmistajan on ilmoitettava normaaliolosuhteet, joissa regeneraatio tapahtuu (nokimäärä, lämpötila, pakojärjestelmän vastapaine, jne.).
The manufacturer shall also provide the frequency of the regeneration event in terms of number of tests during which the regeneration occurs.
Valmistajan on myös ilmoitettava regenerointitapahtumien esiintymistiheys niiden testien määränä, jolloin regeneraatio tapahtuu.
The exact procedure to determine this frequency shall be agreed by the Type Approval Authority based upon good engineering judgement.
Tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy regenerointitiheyden tarkan määritystavan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.
For a regeneration test, the manufacturer shall provide an aftertreatment system that has been loaded.
Valmistajan on toimitettava ladattu jälkikäsittelyjärjestelmä regeneraatiotestiä varten.
Regeneration shall not occur during this engine conditioning phase.
Moottorin vakioinnin aikana ei saa tapahtua regeneraatiota.
As an option, the manufacturer may run consecutive NRTC hot start or RMC tests until the aftertreatment system is loaded.
Vaihtoehtoisesti valmistaja voi suorittaa peräkkäisiä NRTC-testejä (lämmin käynnistys) tai RMC-testejä kunnes jälkikäsittelyjärjestelmä on latautunut.
Emissions measurement is not required on all tests.
Päästöjä ei tarvitse mitata kaikkien testien aikana.
Average emissions between regeneration phases shall be determined from the arithmetic mean of several approximately equidistant NRTC hot start or RMC tests.
Regenerointivaiheiden väliset keskipäästöt määritetään useiden suunnilleen tasavälein suoritettujen NRTC-testien (lämmin käynnistys) tai RMC-testien aritmeettisen keskiarvon mukaan.
As a minimum, at least one hot NRTC or RMC as close as possible prior to a regeneration test and one hot NRTC or RMC immediately after a regeneration test shall be conducted.
Vähintään yksi NRTC-testi (lämmin käynnistys) tai RMC-testi on tehtävä mahdollisimman vähän ennen regeneraatiotestiä ja yksi heti regeneraatiotestin jälkeen.
During the regeneration process, the applicable emission limits may be exceeded.
Sovellettavat päästörajat voidaan regenerointiprosessin aikana ylittää.
The test procedure is schematically shown in Figure 6.1.
Testausmenettely esitetään kaaviona kuvassa 6.1.
Scheme of infrequent (periodic) regeneration with n number of measurements and nr number of measurements during regeneration
Ajoittaisen regeneraation kaavio sekä mittausten lukumäärä n ja mittausten lukumäärä regeneroinnin aikana nr
The average specific emission rate related to hot start e
Keskimääräinen lämpimään käynnistykseen liittyvä ominaispäästöarvo e
[g/kWh] shall be weighted as follows (see Figure 6.1):
[g/kWh] painotetaan seuraavasti (ks. kuva 6.1):
n number of tests in which regeneration does not occur,
n niiden testien lukumäärä, joiden aikana ei tapahdu regeneraatiota
number of tests in which regeneration occurs (minimum one test),
niiden testien lukumäärä, joiden aikana tapahtuu regeneraatio (vähintään yksi testi)
average specific emission from a test in which the regeneration does not occur [g/kWh]
keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa ei tapahdu regeneraatiota [g/kWh]
average specific emission from a test in which the regeneration occurs [g/kWh]
keskimääräinen ominaispäästö testistä, jossa tapahtuu regeneraatio [g/kWh]
At the choice of the manufacturer and based on upon good engineering analysis, the regeneration adjustment factor kr, expressing the average emission rate, may be calculated either multiplicative or additive as follows:
Valmistajan valinnan mukaan ja hyvän teknisen käytännön mukaisen arvion perusteella regeneraation mukautustekijä kr, joka kuvaa keskimääräistä päästötasoa, voidaan laskea kertovana tai summaavana seuraavasti:
Multiplicative
Kertova:
(upward adjustment factor)
(mukautustekijä ylöspäin)
(downward adjustment factor)
(mukautustekijä alaspäin)
Additive
Summaava:
Upward adjustment factors are multiplied with or added to measured emission rates for all tests in which the regeneration does not occur.
Mukautustekijä ylöspäin kerrotaan mitattujen päästötasojen kanssa tai lisätään niihin sellaisten testien osalta, joissa ei tapahdu regeneraatiota.
Downward adjustment factors are multiplied with or added to measured emission rates for all tests in which the regeneration occurs.
Mukautustekijä alaspäin kerrotaan mitattujen päästötasojen kanssa tai lisätään niihin sellaisten testien osalta, joissa tapahtuu regeneraatio.
The occurrence of the regeneration shall be identified in a manner that is readily apparent during all testing.
Regeneraation tapahtuminen on todettava tavalla, joka on helposti toteutettavissa kaikkien testien aikana.
Where no regeneration is identified, the upward adjustment factor shall be applied.
Jos regeneraatiota ei havaita, käytetään mukautustekijää ylöspäin.
With reference to Annex 4B, Appendices A.7-8 on brake specific emission calculations, the regeneration adjustment factor:
Ominaispäästöjä koskeviin laskelmiin liittyvät liitteen 4B lisäykset A.7–A.8 huomioon ottaen regeneraation mukautustekijää koskevat seuraavat edellytykset:
Shall be applied to the results of the weighted NRTC test and RMC tests;
sitä sovelletaan painotettujen NRTC- ja RMC-testien tuloksiin,
May be applied to the ramped modal cycles and cold NRTC, if a regeneration occurs during the cycle;
sitä voidaan soveltaa porrastettujen moodien sykleihin ja NRTC-testeihin (kylmä käynnistys), jos syklin aikana tapahtuu regeneraatio,
May be extended to other members of the same engine family;
sen käyttö voidaan laajentaa muihin saman moottoriperheen jäseniin,
May be extended to other engine families using the same aftertreatment system with the prior approval of the Type Approval Authority based on technical evidence to be supplied by the manufacturer that the emissions are similar.
sitä voidaan käyttää muissa moottoriperheissä, joissa on sama jälkikäsittelyjärjestelmä, jos tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut siihen etukäteen luvan valmistajan toimittamien, päästöjen samankaltaisuuden vahvistavien teknisten asiakirjojen perusteella.
The following options shall be considered:
Seuraavat vaihtoehdot ovat mahdollisia:
A manufacturer may elect to omit adjustment factors for one or more of its engine families (or configurations) because the effect of the regeneration is small, or because it is not practical to identify when regenerations occur.
Valmistaja voi halutessaan olla käyttämättä mukautustekijöitä yhden tai useamman moottoriperheensä (tai konfiguraationsa) yhteydessä siksi, että regeneraation vaikutus on pieni tai että regeneraatiotapahtuman ajankohta on vaikea havaita.
In these cases, no adjustment factor shall be used, and the manufacturer is liable for compliance with the emission limits for all tests, without regard to whether a regeneration occurs;
Tällöin ei käytetä mitään mukautustekijöitä, ja valmistajan on varmistettava, että moottori on kaikkien testien päästöraja-arvojen mukainen riippumatta siitä, tapahtuuko regeneraatio vai ei.
Upon request by the manufacturer, the type approval or certification authority may account for regeneration events differently than is provided in sub-paragraph (a).
Valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntä- tai sertifiointiviranomainen voi ottaa regeneraatiotapahtumat huomioon muulla tavoin kuin mitä alakohdassa a säädetään.
However, this option only applies for events that occur extremely infrequently, and which cannot be practically addressed using the adjustment factors described in sub-paragraph (a).
Tätä mahdollisuutta voidaan kuitenkin soveltaa vain, jos regeneraatio tapahtuu erittäin harvoin ja sitä ei voida käytännössä ottaa huomioon käyttämällä alakohdassa a tarkoitettuja mukautustekijöitä.
An engine cooling system with sufficient capacity to maintain the engine, with its intake-air, oil, coolant, block and head temperatures, at normal operating temperatures prescribed by the manufacturer shall be used.
Testissä on käytettävä tilavuudeltaan sellaista moottorin jäähdytysjärjestelmää, joka riittää moottorin ja sen imuilman, öljyn, jäähdytysaineen, lohkon ja kannen pitämiseen valmistajan ilmoittamassa normaalissa käyntilämpötilassa.
Laboratory auxiliary coolers and fans may be used.
Laboratoriossa voidaan käyttää lisäjäähdyttimiä ja tuulettimia.
The lubricating oil shall be specified by the manufacturer and be representative of lubricating oil available in the market; the specifications of the lubricating oil used for the test shall be recorded and presented with the results of the test.
Öljyn on oltava kaupan olevaa voiteluöljyä. Testissä käytettävän voiteluöljyn eritelmät on kirjattava ja esitettävä yhdessä testin tulosten kanssa.
The reference fuel is specified in Annex 6, Table 3.
Vertailupolttoaine täsmennetään liitteen 6 taulukossa 3.
No crankcase emissions shall be discharged directly into the ambient atmosphere, with the following exception: engines equipped with turbochargers, pumps, blowers, or superchargers for air induction may discharge crankcase emissions to the ambient atmosphere if the emissions are added to the exhaust emissions (either physically or mathematically) during all emission testing.
Kampikammiopäästöjä ei saa vapautua suoraan ympäristöön lukuun ottamatta seuraavaa poikkeusta: turboahtimilla, pumpuilla, puhaltimilla tai imuilman ahtimilla varustetuista moottoreista saa vapautua kampikammiopäästöjä ympäristöön, jos päästöt lisätään pakokaasupäästöihin (joko fyysisesti tai matemaattisesti) koko päästötestauksen ajan.
For the purpose of this paragraph, crankcase emissions that are routed into the exhaust upstream of exhaust aftertreatment during all operation are not considered to be discharged directly into the ambient atmosphere.
Tämän kohdan soveltamista varten kampikammiopäästöjä, jotka koko toiminnan ajan ohjataan pakojärjestelmään ennen pakokaasujen jälkikäsittelyä, ei katsota suoraan ympäristöön vapautetuiksi.
The number of bends in the laboratory crankcase tubing shall be minimized, and the radius of any unavoidable bend shall be maximized;
Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia, ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri.
The laboratory crankcase exhaust tubing shall meet the engine manufacturer's specifications for crankcase back pressure;
Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävien putkien on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset.
The crankcase exhaust tubing shall connect into the raw exhaust downstream of any aftertreatment system, downstream of any installed exhaust restriction, and sufficiently upstream of any sample probes to ensure complete mixing with the engine's exhaust before sampling.
Kampikammiopäästöjen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa.
The crankcase exhaust tube's outlet may orient in any direction relative to the raw exhaust flow.
Kampikammiopäästöjen johtamiseen käytettävän putken ulostulo voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden.
This paragraph describes the determination of brake specific emissions of gaseous and particulate pollutants on engines to be tested.
Tässä kohdassa kuvataan testattavan moottorin kaasu- ja hiukkasmaisten ominaispäästöjen määritysmenetelmä.
The test engine shall be the parent engine configuration for the engine family as specified in paragraph 5.2.
Testattava moottori on kohdassa 5.2 tarkoitetun moottoriperheen kantamoottori.
A laboratory emission test consists of measuring emissions and other parameters for the test cycles specified in this annex.
Laboratoriossa tehtävä päästötestaus muodostuu päästöjen ja muiden parametrien mittaamisesta tässä liitteessä täsmennettyjen testisyklien osalta.
The following aspects are treated (in this Annex 4B):
Tässä liitteessä (4B) käsitellään seuraavat osa-alueet:
The laboratory configurations for measuring the brake specific emissions (paragraph 7.2.);
Laboratoriojärjestelyt ominaispäästöjen mittaamista varten (kohta 7.2)
The pre-test and post-test verification procedures (paragraph 7.3.);
Menettelyt ennen testausta ja sen jälkeen tehtäviä verifiointeja varten (kohta 7.3)
The test cycles (paragraph 7.4.);
Testisyklit (kohta 7.4)
The general test sequence (paragraph 7.5.);
Yleinen testin kulku (kohta 7.5)
The engine mapping (paragraph 7.6.);
Moottorin kartoitus (kohta 7.6)
The test cycle generation (paragraph 7.7.);
Testisyklin muodostaminen (kohta 7.7)
The specific test cycle running procedure (paragraph 7.8.).
Testisyklien suorittaminen (kohta 7.8)
Principle of emission measurement
Päästömittauksen periaate
To measure the brake-specific emissions the engine shall be operated over the test cycles defined in paragraph 7.4., as applicable.
Ominaispäästöjen mittaamiseksi moottorille tehdään kohdissa 7.4 kuvatut testisyklit soveltuvin osin.
The measurement of brake-specific emissions requires the determination of the mass of pollutants in the exhaust (i.e. HC, NMHC, CO, NOx and PM) and the corresponding engine work.
Ominaispäästöjen mittaaminen edellyttää pakokaasun sisältämien pilaavien aineiden (HC, NMHC, CO, NOx) massan ja sitä vastaavan moottorin työn määrittämistä.
Mass of constituent
Aineosan massa
The total mass of each constituent shall be determined over the applicable test cycle by using the following methods:
Kunkin aineosan massa määritetään soveltuvan testisyklin ajalta seuraavassa kuvailluin menetelmin.
Batch sampling
Eränäytteenotto
Combined sampling
Yhdistetty näytteenotto
Any combination of continuous and batch sampling is permitted (e.g. PM with batch sampling and gaseous emissions with continuous sampling).
Mitä tahansa jatkuvan ja erissä tapahtuvan näytteenoton yhdistelmää voidaan käyttää (esimerkiksi niin, että hiukkasnäytteet otetaan erissä ja kaasunäytteet jatkuvalla menetelmällä).
The following figure illustrates the two aspects of the test procedures for measuring emissions: the equipments with the sampling lines in raw and diluted exhaust gas and the operations requested to calculate the pollutant emissions in steady-state and transient test cycles (Figure 7.1).
Seuraavassa kuvassa havainnollistetaan päästömittausmenettelyjen kahta puolta, laitteistoja ja raa’an ja laimennetun pakokaasun näytteenottolinjoja sekä tarvittavia toimenpiteitä päästöarvojen laskemiseksi vakio- ja muuttuvatilaisissa testisykleissä (kuva 7.1).
Test procedures for emission measurement
Päästömittausten testausmenettelyt
Note on Figure 7.1: The term "Partial flow PM sampling" includes the partial flow dilution to extract only raw exhaust with constant or varying dilution ratio.
Huomautus kuvaan 7.1: Käsitteeseen ”hiukkaspäästön osavirtausnäytteenotto” sisältyy osavirtauslaimennus vain raakapakokaasun ottamiseksi vakiomääräisellä tai vaihtelevalla laimennuksella.
Raw gaseous sampling
Kaasunäytteenotto raakakaasusta
Transient (1)
Muuttuvatilainen (1)
For whole test:
Koko testi:
Continuous gas analysis
Jatkuva kaasuanalyysi
+ continuous flow measurement
+ jatkuva virtausmittaus
Calculation of instantaneous emission [g/h]
Hetkellisen päästön laskenta [g/h]
Integration of instantaneous emissions
Hetkellisten päästöjen integrointi
Steady-state (2)
Vakiotilainen (2)
For each mode:
Kukin moodi:
Average gas analysis concentration
Keskimääräinen kaasupitoisuus
Average flow
Keskimääräinen virtaus
Calculation of emission [g/h]
Päästön laskenta [g/h]
Multiplying modal emissions with weighting factors
Moodien päästöjen kertominen painotuskertoimilla
Partial flow PM sampling
Hiukkasnäytteenotto osavirtauksella
Varying dilution ratio
Muuttuva laimennussuhde
Single filter method
Yhden suodattimen menetelmä
Calculation of emission for whole test [g/h]
Koko testin päästöjen laskenta [g/h]
Constant dilution ratio
Vakiolaimennus suhde
Multipe filter method
Usean suodattimen menetelmä
Calculation of emission for each mode [g/h]
Kunkin moodin päästöjen laskenta [g/h]
Full flow dilution for gaseous and PM
Täysvirtauslaimennus, kaasu - ja hiukkaspäästöt
Transient and steady-state (3)
Muuttuva ja vakiotilainen (3)
Calculation of average concentration
Keskipitoisuuden laskenta