natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Conclusions of comparative analysis.
Arviointi äskettäin insertoidun DNA:n mahdollisuudesta siirtyä GMKK:sta mikro-organismeihin ja sen haitalliset vaikutukset;
Specific information for each area of risk
Päätelmät äskettäin insertoidun DNA:n siirtymisestä GMKK:sta mikro-organismeihin johtuvista haitallisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön;
For each of the seven areas of risk referred to in Section D.2 of Annex II the notifier shall first describe the pathway to harm explaining in a chain of cause and effect how the release of the GMHP could lead to harm, taking into account both hazard and exposure.
GMKK:n vuorovaikutukset kohdeorganismien kanssa, jos olennaista
The notifier shall submit the following information, except where it is not relevant in view of the intended uses of the GMO:
Arviointi GMKK:n ja kohdeorganismien välisessä suorassa tai välillisessä vuorovaikutuksessa mahdollisesti tapahtuvista muutoksista ja niiden haitallisista ympäristövaikutuksista;
Persistence and invasiveness including plant to plant gene transfer
Arviointi kohdeorganismien mahdollisuudesta kehittää resistenssi ilmentyvälle proteiinille (resistenssin kehittymisestä tavanomaisille kasvinsuojeluaineille tai samanlaisia ominaisuuksia ilmentäville muuntogeenisille kasveille saadun aiemman kokemuksen perusteella) ja sen mahdollisista haitallisista ympäristövaikutuksista;
Assessment of the potential for the GMHP to become more persistent or invasive and the adverse environmental effects thereof;
Päätelmät GMKK:n ja kohdeorganismien välisen vuorovaikutuksen haitallisista ympäristövaikutuksista.
Assessment of the potential for the GMHP to transmit transgene(s) to sexually compatible relatives and the adverse environmental effects thereof;
GMKK:n vuorovaikutukset muiden kuin kohdeorganismien kanssa.
Conclusions on the adverse environmental effect(s) of persistence and invasiveness of the GMHP including the adverse environmental effect(s) of plant-to-plant gene transfer.
Arviointi GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien, suojellut lajit mukaan lukien, välisen suoran tai välillisen vuorovaikutuksen mahdollisuudesta ja sen haitallisista vaikutuksista.
Plant to micro-organism gene transfer
Arvioinnissa on otettava huomioon myös asianomaisiin ekosysteemipalveluihin ja kyseisiä palveluja tarjoaviin lajeihin mahdollisesti kohdistuvat haitalliset vaikutukset.
Assessment of the potential for transfer of newly inserted DNA from the GMHP to microorganisms and the adverse effects thereof;
Päätelmät GMKK:n ja muiden kuin kohdeorganismien välisen vuorovaikutuksen haitallisista ympäristövaikutuksista.
Conclusions on the adverse effect(s) of the transfer of newly inserted DNA from the GMHP to microorganisms for human and animal health and the environment;
Viljelyyn tarkoitettujen GMKK:en osalta arviointi GMKK:ihin käytettävien viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen muutoksista ja niiden haitallisista ympäristövaikutuksista;
Interactions of the GMHP with target organisms, if relevant
Päätelmät erityisten viljely-, hoito- ja korjuutekniikkojen haitallisista ympäristövaikutuksista.
Assessment of the potential for changes in the direct and indirect interactions between the GMHP and target organisms and the adverse environmental effect(s);
Arviointi biogeokemiallisissa prosesseissa tapahtuvista muutoksista alueella, jolla GMKK:a on tarkoitus kasvattaa, ja laajemmassa ympäristössä sekä niiden haitallisista vaikutuksista;
Assessment of the potential for evolution of resistance of the target organism to the expressed protein (based on the history of evolution of resistance to conventional pesticides or transgenic plants expressing similar traits) and any adverse environmental effect(s) thereof;
Päätelmät biogeokemiallisiin prosesseihin kohdistuvista haitallisista vaikutuksista.
Conclusions on adverse environmental effect(s) of interactions of the GMHP with target organisms.
Vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen
Interactions of the GMHP with non-target organisms.
Arviointi mahdollisesta suorasta ja välillisestä vuorovaikutuksesta GMKK:n ja niiden henkilöiden välillä, jotka työskentelevät tai joutuvat kosketukseen GMKK:en kanssa, myös käsitellystä GMKK:sta tulevan siitepölyn tai pölyn välityksellä, ja arviointi kyseisen vuorovaikutuksen haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen;
Assessment of the potential for direct and indirect interactions of the GMHP with non-target organisms, including protected species, and the adverse effect(s) thereof.
Niiden GMKK:en osalta, joita ei ole tarkoitettu ihmisravinnoksi mutta joiden vastaanottaja- tai emo-organismeja voidaan käyttää ihmisravinnoksi, arviointi vahingossa tapahtuvan saannin todennäköisyydestä ja mahdollisista haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen;
The assessment shall also take into account the potential adverse effect(s) on relevant ecosystem services and on the species providing those services.
Arviointi eläinten terveyteen kohdistuvista mahdollisista haitallisista vaikutuksista, joita aiheutuu, jos eläimet syövät vahingossa GMKK:n tai kyseisestä kasvista peräisin olevaa ainesta;
Conclusions on adverse environmental effect(s) of interactions of the GMHP with non-target organisms.
Päätelmät vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen.
For GMHPs for cultivation, assessment of the changes in the specific cultivation, management and harvesting techniques used for the GMHP and the adverse environmental effect(s) thereof;
Kokonaisriskin arviointi ja johtopäätökset.
Conclusions on adverse environmental effect(s) of the specific cultivation, management and harvesting techniques.
On toimitettava tiivistelmä kaikista kutakin riskin aihealuetta koskevista päätelmistä.
Assessment of the changes in the biogeochemical processes within the area in which the GMHP is to be grown and in the wider environment, and the adverse effects thereof;
Tiivistelmässä on otettava huomioon liitteessä II olevassa C.3 jaksossa kuvatun menetelmän vaiheiden 1–4 mukainen riskien luonnehdinta ja liitteessä II olevan C.3 jakson 5 kohdan mukaisesti ehdotetut riskinhallintastrategiat.
Conclusions on adverse effects on biogeochemical processes.
Muutetaan liitteessä IV oleva A jakso seuraavasti:
Effects on human and animal health
korvataan 1 kohta seuraavasti:
Assessment of potential direct and indirect interactions between the GMHP and persons working with or coming into contact with the GMHPs, including through pollen or dust from a processed GMHP, and assessment of the adverse effects of those interactions on human health;
Tuotteille suunnitellut kaupalliset nimet ja niiden sisältämien GMO:en nimet sekä ehdotus komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 mukaisesti kehitetyksi GMO:n yksilölliseksi tunnisteeksi.
For GMHPs not destined for human consumption, but where the recipient or parental organism(s) may be considered for human consumption, assessment of the likelihood of and possible adverse effects on human health due to accidental intake;
Luvan myöntämisen jälkeen kaikki uudet kaupalliset nimet olisi toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle.
Assessment of the potential adverse effects on animal health due to accidental consumption of the GMHP or of material from that plant by animals;
korvataan 7 kohta seuraavasti:
Conclusions on the effects on human and animal health.
Muunnostapahtuman havaitsemis- ja tunnistamismenetelmät sekä tarvittaessa kvantifiointimenetelmät; näytteet GMO:(i)sta ja vastaavat vertailunäytteet sekä tiedot siitä, mistä vertailumateriaalia on saatavissa.
Overall risk evaluation and conclusions.
Lisäksi olisi yksilöitävä tiedot, joita ei luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä voida sisällyttää 31 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen rekisterien siihen osaan, johon yleisöllä on mahdollisuus tutustua.”
A summary of all the conclusions under each area of risk shall be provided.
Komission asetus (EY) N:o 65/2004, annettu 14 päivänä tammikuuta 2004, järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille (EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5).”
The summary shall take into account the risk characterisation in accordance with steps 1 to 4 of the methodology described in Section C.3 of Annex II and the risk management strategies proposed in accordance with point 5 of Section C.3 of Annex II.
Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 29 päivänä syyskuuta 2019.
Section A of Annex IV is amended as follows:
Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.
point 1 is replaced by the following:
Direktiivin 2001/18/EY liitteessä III B luetellaan geneettisesti muunnettujen korkeampien kasvien tarkoituksellista levittämistä koskevissa ilmoituksissa vaaditut tiedot, ja sitä sovelletaan sekä C osan mukaisiin ilmoituksiin että B osan mukaisiin ilmoituksiin.
proposed commercial names of the products and names of GMOs contained therein, and a proposal for a unique identifier for the GMO, developed in accordance with Commission Regulation (EC) No 65/2004.
Sen rakennetta, sisältöä ja yksityiskohtaisuutta olisi muutettava, jotta se olisi yhdenmukainen EFSAn ohjeiden kanssa.
After the consent any new commercial names should be provided to the competent authority,
Direktiivin 2001/18/EY liitteessä IV vahvistetaan lisätietoja koskevat vaatimukset ainoastaan C osan mukaisten ilmoitusten osalta.
point 7 is replaced by the following:
Kyseisessä liitteessä vahvistetut havaitsemismenetelmiä koskevat vaatimukset olisi päivitettävä tekniikan kehittymisen huomioon ottamiseksi erityisesti, kun on kyse ilmoittajien toimittamasta vertailumateriaalista.
methods for detection, identification and, where appropriate, quantification of the transformation event; samples of the GMO(s) and their control samples, and information as to the place where the reference material can be accessed.
EFSAn ohjeet koskevat pääasiassa ilmoituksia, jotka tehdään geneettisesti muunnettujen kasvien markkinoille saattamista varten, jäljempänä ”C osan mukaiset ilmoitukset”, mutta direktiivin 2001/18/EY liitettä II sovelletaan sekä C osan mukaisiin ilmoituksiin että ilmoituksiin, jotka koskevat muuta tarkoitusta kuin markkinoille saattamista, jäljempänä ’B osan mukaiset ilmoitukset’.
Information that cannot be placed, for confidentiality reasons, in the publicly accessible part of the register(s) referred to in Article 31(2) should be identified,’.
Sen vuoksi tiettyjä vaatimuksia, jotka johtuvat EFSAn ohjeiden sisällyttämisestä liitteeseen II, olisi sovellettava ainoastaan C osan mukaisiin ilmoituksiin, koska vaatimukset olisivat merkityksettömiä tai suhteettomia, kun kyseessä ovat B osan mukaiset ilmoitukset, jotka koskevat lähinnä kokeellisia levityksiä.
Directive (EU) 2018/410 of the European Parliament and of the Council
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410,
amending Directive 2003/87/EC to enhance cost-effective emission reductions and low-carbon investments, and Decision (EU) 2015/1814
direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta
Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council established a system for greenhouse gas emission allowance trading within the Union, in order to promote reductions of greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY toteutettiin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmä unionissa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi kustannustehokkaasti ja taloudellisesti.
This was confirmed in the intended nationally determined reduction commitment of the Union and its Member States submitted to the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) on 6 March 2015.
Pariisin sopimuksen mukaisesti unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet koko talouden laajuiseen vähennystavoitteeseen.
The Paris Agreement, adopted on 12 December 2015 under the UNFCCC (‘the Paris Agreement’) entered into force on 4 November 2016.
Kansainvälisen merenkulun päästöjen rajoittamiseksi on ryhdytty toimiin Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kautta ja näitä toimia olisi edistettävä.
Its Parties have agreed to hold the increase in the global average temperature well below 2 °C above pre-industrial levels, and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Kansainvälinen merenkulkujärjestö on aloittanut prosessin voidakseen vuonna 2018 hyväksyä alustavan päästövähennysstrategian kansainvälisen merenkulun kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
The Parties have also agreed to periodically take stock of the implementation of the Paris Agreement to assess the collective progress towards achieving the purpose of the Paris Agreement and its long-term goals.
Kunnianhimoisen päästövähennystavoitteen hyväksymisestä osana tätä alustavaa strategiaa on tullut kiireellinen ja tärkeä asia sen varmistamiseksi, että kansainvälinen merenkulku osallistuu omalta osaltaan ponnisteluihin, joita tarvitaan Pariisin sopimuksessa sovitun, selvästi alle kahden celsiusasteen tavoitteen saavuttamiseksi.
In line with the commitment of the co-legislators expressed in Directive 2009/29/EC of the European Parliament and of the Council and Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council, all sectors of the economy should contribute to the reduction of greenhouse gas emissions.
Komission olisi seurattava asiaa säännöllisesti ja raportoitava vähintään kerran vuodessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä tapahtuvasta edistymisestä kunnianhimoisen päästövähennystavoitteen hyväksymisessä ja siihen liittyvistä toimista sen varmistamiseksi, että ala osallistuu asianmukaisesti Pariisin sopimuksessa sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin ponnisteluihin.
Under the Paris Agreement, the Union and its Member States have undertaken an economy-wide reduction target.
Kansainvälisen merenkulkujärjestön tai unionin toimet olisi aloitettava vuodesta 2023 alkaen, mukaan lukien hyväksymisen ja täytäntöönpanon valmistelu ja kaikkien sidosryhmien tekemä tarkastelu asianmukaisesti huomioiden.
Efforts to limit international maritime emissions through the International Maritime Organisation (IMO) are under way and should be encouraged.
Lokakuussa 2014 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti päätelmissään, että toimiva ja uudistettu EU:n päästökauppajärjestelmä, johon kuuluu markkinoita vakauttava väline, on pääasiallinen eurooppalainen väline vähintään 40 prosentin vähennystavoitteen saavuttamiseksi, johon sovelletaan 2,2 prosentin vuosittaista vähennyskerrointa vuodesta 2021 alkaen.
The IMO has set up a process to adopt in 2018 an initial emission reduction strategy to reduce greenhouse gas emissions from international shipping.
Eurooppa-neuvosto vahvisti myös, että päästöoikeuksien maksutta jakamista jatketaan ja nykyisiä toimenpiteitä toteutetaan vuoden 2020 jälkeenkin ilmastopolitiikasta johtuvan hiilivuodon riskin estämiseksi, niin kauan kuin muissa merkittävissä talouksissa ei ryhdytä vastaaviin toimiin, ilman että huutokaupattavien päästöoikeuksien osuutta vähennetään.
The adoption of an ambitious emission reduction objective as part of this initial strategy has become a matter of urgency and is important for ensuring that international shipping contributes its fair share to the efforts needed to achieve the objective of well below 2 °C agreed under the Paris Agreement.
Huutokaupattava osuus olisi ilmaistava prosenttiosuutena direktiivissä 2003/87/EY, jotta parannetaan investointipäätösten suunnittelun varmuutta, lisätään avoimuutta ja tehdään järjestelmästä yleisesti yksinkertaisempi ja helpompi ymmärtää.
The Commission should keep this under regular review, and should report at least once a year to the European Parliament and to the Council on the progress achieved in the IMO towards an ambitious emission reduction objective, and on accompanying measures to ensure that the sector duly contributes to the efforts needed to achieve the objectives agreed under the Paris Agreement.
Yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista on luoda joustava energiaunioni, jossa turvataan varma, kestävä, kilpailukykyinen ja kohtuuhintainen energiansaanti unionin kansalaisille ja teollisuudelle.
Action from the IMO or the Union should start from 2023, including preparatory work on adoption and implementation and due consideration being given by all stakeholders.
Tämän saavuttaminen edellyttää kunnianhimoisten ilmastotoimien jatkamista siten, että EU:n päästökauppajärjestelmä pysyy unionin ilmastopolitiikan kulmakivenä, ja edellyttää myös edistymistä muissa energiaunionin osatekijöissä.
The European Council of October 2014 confirmed in its conclusions that a well-functioning, reformed EU ETS with an instrument to stabilise the market will be the main European instrument to achieve the reduction target of at least 40 %, with an annual reduction factor of 2,2 % from 2021 onwards.
Vuoteen 2030 ulottuvissa unionin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa päätetyn tavoitetason täytäntöönpano vaikuttaa siihen, että hiilidioksidipäästöille asetetaan merkityksellinen hinta ja edistetään edelleen kustannustehokkaita kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä.
The European Council also confirmed that free allocation will not expire and that existing measures will continue after 2020 to prevent the risk of carbon leakage due to climate policy, as long as no comparable efforts are undertaken in other major economies, without the share of allowances to be auctioned being reduced.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 191 artiklan 2 kohdassa edellytetään unionin ympäristöpolitiikan perustuvan periaatteeseen, jonka mukaan saastuttajan olisi maksettava, ja tällä perusteella direktiivissä 2003/87/EY säädetään siirtymisestä täysimääräiseen huutokauppaan ajan myötä.
The auction share should be expressed as a percentage figure in Directive 2003/87/EC to enhance planning certainty as regards investment decisions, to increase transparency and to render the overall system simpler and more easily understandable.
Hiilivuodon välttäminen oikeuttaa lykkäämään tilapäisesti täysimääräistä huutokauppaamista, ja kohdennettujen maksutta jaettavien päästöoikeuksien jakaminen teollisuudelle on perusteltua, jotta voidaan ottaa huomioon todelliset riskit kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisestä kolmansissa maissa, joissa teollisuuteen ei kohdistu samanlaisia hiilirajoituksia, niin kauan kuin muissa merkittävissä talouksissa ei ryhdytä vastaaviin ilmastopoliittisiin toimiin.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens and industries.
Päästöoikeuksien huutokauppaaminen säilyy yleisenä sääntönä, josta maksutta jakaminen on poikkeus.
Achieving this requires the continuation of ambitious climate action with the EU ETS as the cornerstone of the Union's climate policy, and also requires progress on the other aspects of the Energy Union.
Se koostuu jäsenvaltioiden puolesta huutokaupattavista päästöoikeuksista, mukaan lukien päästöoikeudet, jotka varataan uusille osallistujille mutta joita ei jaeta, päästöoikeudet, joilla nykyaikaistetaan sähköntuotantoa joissakin jäsenvaltioissa, ja päästöoikeudet, jotka on huutokaupattava myöhemmin, koska ne siirretään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2015/1814 perustettuun markkinavakausvarantoon.
Implementing the ambition decided in the Union's 2030 climate and energy policy framework contributes to delivering a meaningful carbon price and continuing to stimulate cost-efficient greenhouse gas emission reductions.
Tämän osuuden olisi sisällettävä innovoinnin tukemiseen käytettävät 75 miljoonaa päästöoikeutta.
Avoiding carbon leakage justifies temporarily postponing full auctioning, and targeted free allocation of allowances to industry is justified in order to address genuine risks of increases in greenhouse gas emissions in third countries where industry is not subject to comparable carbon constraints, as long as comparable climate policy measures are not undertaken by other major economies.
Solidaarisuus-, kasvu- ja yhteenliitäntänäkökohtien ottamiseksi huomioon kymmenen prosenttia jäsenvaltioiden huutokaupattaviksi tulevista päästöoikeuksista olisi jaettava niiden jäsenvaltioiden kesken, joiden bruttokansantuote (BKT) asukasta kohti markkinahintoina ei ylittänyt 90:tä prosenttia unionin keskiarvosta vuonna 2013, ja loput päästöoikeuksista olisi jaettava kaikkien jäsenvaltioiden kesken todennettujen päästöjen perusteella.
The auctioning of allowances remains the general rule, with free allocation as the exception.
Tietyille jäsenvaltioille, joissa keskimääräinen tulotaso asukasta kohden on yli 20 prosenttia suurempi kuin unionin keskiarvo, tähän jakamiseen liittyviä osuuksia koskevan kaudeksi 2013–2020 myönnetyn poikkeuksen olisi päätyttävä.
The Commission's Impact Assessment specifies that the share of allowances to be auctioned is 57 % over the period from 2013 to 2020.
Vaikka tunnustetaan unionin ja kansallisen tason ilmastopolitiikkojen välillä vallitseva vuorovaikutus, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus päästöoikeuksien mitätöimiseen huutokaupattavasta määrästään siinä tapauksessa, että sähköntuotantokapasiteettia vähennetään niiden alueella.
In principle, that share should remain 57 %.
Jotta toiminnanharjoittajille ja markkinaosapuolille voidaan taata saatavilla olevien huutokaupattavien päästöoikeuksien määrän ennustettavuus, tällaisissa tapauksissa oleva mahdollisuus päästöoikeuksien mitätöimiseen olisi rajattava määrään, joka vastaa kyseisen laitoksen todennettuja keskimääräisiä päästöjä viiden vuoden aikana ennen vähennystä.
It is made up of allowances auctioned on behalf of Member States, including allowances set aside for new entrants but not allocated, allowances for modernising electricity generation in some Member States and allowances which are to be auctioned at a later point in time because of their placement in the market stability reserve established by Decision (EU) 2015/1814 of the European Parliament and of the Council.
Jotta voidaan säilyttää päästövähennyksistä saatava hyöty ympäristön kannalta unionissa, kun kolmansien maiden toimilla ei anneta teollisuudelle samanlaisia kannustimia päästöjen vähentämiseksi, olisi jatkettava päästöoikeuksien siirtymäajan maksutta jakamista laitoksille niillä toimialoilla ja toimialojen osilla, joilla vallitsee todellinen hiilivuodon riski.
That share should include 75 million allowances used to support innovation.
EU:n päästökauppajärjestelmän toiminnan aikana saatu kokemus on osoittanut, että toimialat ja toimialojen osat ovat alttiina hiilivuodon riskille eriasteisesti ja että päästöoikeuksien jakaminen maksutta on estänyt hiilivuotoa.
In the event that demand for free allowances triggers the need to apply a uniform cross-sectoral correction factor before 2030, the share of allowances to be auctioned over the ten year period beginning on 1 January 2021 should be reduced by up to 3 % of the total quantity of allowances.
Samalla kun joidenkin toimialojen ja toimialojen osien voidaan katsoa olevan suuremmassa määrin alttiita hiilivuodon riskille, toiset pystyvät siirtämään merkittävän osuuden niiden päästöt kattavien päästöoikeuksien kustannuksista tuotteiden hintoihin menettämättä markkinaosuuttaan, jolloin niiden vastattavaksi jää vain jäljellä oleva osa kustannuksista ja niiden hiilivuodon riski on alhaisempi.
For the purposes of solidarity, growth and interconnections, 10 % of the allowances to be auctioned by the Member States should be distributed among those Member States whose gross domestic product (GDP) per capita at market prices did not exceed 90 % of the Union average in 2013, and the rest of the allowances should be distributed among all Member States on the basis of verified emissions.
Komission olisi määritettävä ja eroteltava asiaankuuluvat toimialat niiden kaupan intensiteetin ja päästöjen intensiteetin perusteella, jotta voidaan paremmin yksilöidä toimialat, joilla vallitsee todellinen hiilivuodon riski.