natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Tekninen työryhmä, jossa oli mukana alan asiantuntijoita ja sidosryhmiä ja jota johti JRC, keskusteli ja lopulta sopi tässä asiakirjassa kuvatuista ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista, alakohtaisista ympäristönsuojelun tason indikaattoreista ja huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Etenkin vertailuesimerkkien katsottiin edustavan sellaista ympäristönsuojelun tasoa, jonka alan parhaiten suoriutuvat organisaatiot saavuttavat.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Alakohtaisen viiteasiakirjan tavoitteena on auttaa ja tukea kaikkia organisaatioita, jotka aikovat parantaa ympäristönsuojelunsa tasoa, tarjoamalla niille ideoita ja virikkeitä sekä käytännön neuvoja ja teknisiä ohjeita.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the public administration sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Tämä alakohtainen viiteasiakirja on suunnattu ensisijaisesti organisaatioille, jotka ovat jo rekisteröityneet EMAS-järjestelmään, toiseksi organisaatioille, jotka harkitsevat EMASiin rekisteröitymistä tulevaisuudessa, ja kolmanneksi kaikille organisaatioille, jotka haluavat lisätietoa ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista parantaakseen ympäristönsuojelunsa tasoa.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Tämän asiakirjan tavoitteena on siis auttaa kaikkia julkishallinnon organisaatioita keskittymään olennaisiin välittömiin ja välillisiin ympäristönäkökohtiin.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Lisäksi ne saavat tietoa ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista, soveltuvista alakohtaisista ympäristönsuojelun tason indikaattoreista ympäristönsuojelun tason mittaamiseksi sekä huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä.
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Alakohtaisten viiteasiakirjojen huomioon ottaminen EMAS-järjestelmään rekisteröidyissä organisaatioissa
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaan EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden olisi otettava alakohtaiset viiteasiakirjat huomioon kahdella eri tasolla:
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Organisaatioiden laatiessa ja toteuttaessa ympäristöjärjestelmänsä ympäristökatselmusten perusteella (4 artiklan 1 kohdan b alakohta):
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Organisaatioiden olisi käytettävä alakohtaisten viiteasiakirjojen relevantteja osia, kun ne määrittelevät ja tarkistavat ympäristötavoitteitaan ja -päämääriään ympäristökatselmuksessa ja -politiikassa määriteltyjen ympäristönäkökohtien mukaisesti ja päättävät toimista ympäristönsuojelunsa tason parantamiseksi.
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Organisaatioiden laatiessa ympäristöselontekoa (4 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 4 artiklan 4 kohta):
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Organisaatioiden olisi otettava huomioon alakohtaisen viiteasiakirjan asianomaiset alakohtaiset ympäristönsuojelun tason indikaattorit valitessaan indikaattoreita, joita ne käyttävät ympäristönsuojelun tasoa koskevassa raportoinnissaan.
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
Kun organisaatiot valitsevat indikaattoreita raportointia varten, niiden olisi otettava huomioon vastaavassa alakohtaisessa viiteasiakirjassa ehdotetut indikaattorit ja niiden merkityksellisyys organisaation ympäristökatselmuksessaan havaitsemien merkittävien ympäristönäkökohtien suhteen.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Indikaattorit on otettava huomioon vain, jos niillä on merkitystä niiden ympäristönäkökohtien suhteen, joita ympäristökatselmuksessa pidetään merkittävimpinä.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Raportoidessaan ympäristöselonteossa ympäristönsuojelun tasosta ja muista siihen liittyvistä tekijöistä organisaatioiden olisi mainittava, miten asianomaiset ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat ja mahdolliset huipputason osaamista koskevat vertailuesimerkit on otettu huomioon.
This feasibility assessment is also necessary for public administrations, which are frequently requested to lead by example.
Niiden olisi kuvattava, miten asiaankuuluvia ympäristöasioiden hallinnan parhaita toimintatapoja ja huipputason osaamista koskevia vertailuesimerkkejä (jotka antavat viitteitä parhaiden suoriutujien saavuttamasta ympäristönsuojelun tasosta) on käytetty toimenpiteiden ja toimien määrittämisessä ja mahdollisesti painopisteiden asettamisessa organisaation ympäristönsuojelun tason parantamiseksi (edelleen).
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen käyttöönotto tai määritettyjen huipputason osaamisen vertailuesimerkkien tason saavuttaminen ei kuitenkaan ole pakollista, sillä EMAS-järjestelmän vapaaehtoisen luonteen vuoksi organisaatiot voivat itse arvioida kustannusten ja hyötyjen perusteella, miten käyttökelpoisia vertailuesimerkit ja parhaat toimintatavat niille ovat.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Tällainen toteutettavuusarviointi on myös tarpeen julkishallintojen osalta, joita toistuvasti pyydetään olemaan esimerkkinä.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Niitä alakohtaisten viiteasiakirjojen osia (indikaattorit, ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat tai vertailuesimerkit huipputason osaamisesta), joita ei pidetä merkityksellisinä organisaation ympäristökatselmuksessaan havaitsemien merkittävien ympäristönäkökohtien suhteen, ei tule sisällyttää kertomukseen eikä kuvata ympäristöselonteossa.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Aina, kun organisaatio suunnittelee parantavansa ympäristönsuojelunsa tasoa (ja tarkastelee sitä uudelleen), sen on haettava alakohtaisesta viiteasiakirjasta tietoa siitä, mihin seikkoihin sen olisi puututtava seuraavaksi.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
EMAS-järjestelmän ympäristötodentajat tarkistavat, onko organisaatio ottanut alakohtaisen viiteasiakirjan huomioon ympäristöselontekoa laatiessaan ja millä tavoin (asetuksen (EY) N:o 1221/2009 18 artiklan 5 kohdan d alakohta).
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Auditointia suorittaessaan akkreditoidut ympäristötodentajat tarvitsevat organisaatiolta näyttöä siitä, miten alakohtaisen viiteasiakirjan asiaankuuluvat osatekijät on valittu ympäristökatselmusten perusteella ja miten ne on otettu huomioon.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
EMAS-järjestelmän ja alakohtaisen viiteasiakirjan vapaaehtoisen luonteen vuoksi organisaatioille ei saisi aiheutua kohtuuttomia rasitteita tällaisen näytön esittämisestä.
Structure of the Sectoral Reference Document
Todentajat eivät saa etenkään vaatia yksittäistä perustelua jokaiselle sellaiselle parhaalle toimintatavalle, alakohtaiselle ympäristönsuojelun tason indikaattorille ja huipputason osaamisen vertailuesimerkille, joka mainitaan alakohtaisessa viiteasiakirjassa ja jota organisaatio ei pidä ympäristökatselmuksensa perusteella merkityksellisenä.
This document consists of four chapters.
Ne voivat kuitenkin ehdottaa muita merkityksellisiä tekijöitä, jotka organisaatio voisi ottaa huomioon tulevaisuudessa lisätodisteena sitoutumisestaan ympäristönsuojelunsa tason jatkuvaan parantamiseen.
Chapter 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while Chapter 2 defines the scope of this SRD.
Alakohtaisen viiteasiakirjan rakenne
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Luvussa 1 esitellään EMAS-järjestelmän oikeudellista taustaa ja kerrotaan, miten tätä asiakirjaa tulee käyttää.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs because in some areas either there was limited data available or the specific conditions (local climate, local economy, local society, responsibilities of the public administration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Luvussa 2 määritellään tämän alakohtaisen viiteasiakirjan soveltamisala.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Luvussa 3 kuvataan lyhyesti ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat sekä tiedot niiden sovellettavuudesta.
Finally, Chapter 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Kun tiettyä toimintatapaa koskevia erityisiä ympäristönsuojelun tason indikaattoreita ja huipputason osaamista koskevia vertailuesimerkkejä on pystytty laatimaan, myös ne esitetään.
SCOPE
Huipputason osaamisen vertailuesimerkkien määrittäminen ei kuitenkaan ollut ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen osalta aina mahdollista, koska tietoa oli käytettävissä rajoitetusti tai erityiset olosuhteet (paikallisilmasto, paikallinen talous, paikalliset yhteiskuntaolot, julkishallinnon tehtävät jne.) vaihtelevat siinä määrin, ettei vertailuesimerkin esittäminen olisi mielekästä.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the public administration sector.
Jotkin indikaattorit ja vertailuesimerkit ovat merkityksellisiä useamman kuin yhden ympäristöasioiden hallinnan parhaan toimintatavan osalta, joten ne toistetaan aina, kun se on tarkoituksenmukaista.
In this document, the public administration sector includes organisations belonging mainly to the following NACE code division (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Luvussa 4 esitetään kattava taulukko, joka sisältää valikoiman olennaisimpia ympäristönsuojelun tason indikaattoreita sekä niihin liittyvät selitykset ja vertailuesimerkit huipputason osaamisesta.
NACE code 84: Public administration and defence; compulsory social security.
SOVELTAMISALA
Organisations registered under this NACE code are the target group of this document.
Tämä alakohtainen viiteasiakirja koskee julkishallinnon toimintojen ympäristönsuojelun tasoa.
In addition, the best environmental management practices identified in this SRD can be of inspiration also for other organisations, such as public owned companies or private companies delivering services on behalf of public administrations.
Tässä asiakirjassa julkishallinnon katsotaan koostuvan organisaatioista, jotka kuuluvat pääasiassa seuraavaan kaksinumerotason NACE-koodiin (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaan):
These may belong, among others, to the following NACE code divisions:
NACE-koodi 84: julkinen hallinto ja maanpuolustus; pakollinen sosiaalivakuutus.
NACE code 2: Forestry, logging,
Kyseisellä NACE-koodilla rekisteröidyt organisaatiot ovat tämän asiakirjan kohderyhmä.
NACE code 36: Water collection, treatment and supply,
Lisäksi tässä alakohtaisessa viiteasiakirjassa määritellyt ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat voivat toimia esikuvana myös muille organisaatioille, kuten julkishallinnon puolesta toimiville julkisessa omistuksessa oleville tai yksityisille yrityksille.
NACE code 37: Sewerage,
Ne voivat kuulua esimerkiksi seuraaviin NACE-koodeihin:
NACE code 38: Waste collection, treatment and disposal activities; materials recovery,
NACE-koodi 02: Metsätalous ja puunkorjuu
NACE code 39: Remediation activities and other waste management services,
NACE-koodi 36: Veden otto, puhdistus ja jakelu
NACE code 41.2: Construction of residential and non-residential buildings,
NACE-koodi 37: Viemäri- ja jätevesihuolto
NACE code 49.3.1: Urban and suburban passenger land transport.
NACE-koodi 38: Jätteen keruu, käsittely ja loppusijoitus; materiaalien kierrätys
This SRD targets a number of aspects which are relevant for all types of public administrations, such as the environmental performance of offices, the energy efficiency of public buildings and green public procurement (i.e. Sections 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 and 3.11).
NACE-koodi 39: Maaperän ja vesistöjen kunnostus ja muut ympäristönhuoltopalvelut
All public administrations at local, regional, national and international level are invited to consult these sections of the document.
NACE-koodi 41.2: Asuin- ja muiden rakennusten rakentaminen
However, effective environmental management for a public administration needs also to address its core business, where the largest environmental benefits can be achieved.
NACE-koodi 49.31: Paikallisliikenne
This document aims at easing this task for local authorities and municipalities focusing on best practices that are relevant for their role and the services they provide directly or indirectly to their inhabitants (e.g. waste water treatment, local public transport).
Tämä alakohtainen viiteasiakirja koskee kaikille julkishallinnon tyypeille olennaisia näkökohtia, kuten toimistojen ympäristönsuojelun tasoa, julkisten rakennusten energiatehokkuutta ja ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (kohdat 3.1, 3.2.5, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.10 ja 3.11).
Local authorities are specifically targeted because they make up the highest share of public administrations in the EU and it is at the local level that there is the highest potential for replicability and learning from best practices.
Kaikkia paikallisen, alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen tason julkishallintoja kehotetaan tutustumaan asiakirjan kyseisiin kohtiin.
The main environmental aspects, the associated environmental pressures and the corresponding relevant sections of the document are presented in the table below.
Jotta julkishallinnon ympäristöasioiden hallinta olisi vaikuttavaa, sen on kuitenkin myös tarkasteltava pääasiallista toimintaansa, sillä siinä voidaan saavuttaa suurimmat ympäristöhyödyt.
The environmental aspects listed were selected as the most relevant in the sector.
Tällä asiakirjalla pyritään helpottamaan paikallisviranomaisten ja kuntien tehtävää keskittyen parhaisiin käytäntöihin, joilla on merkitystä niiden toiminnalle sekä niiden asukkailleen suoraan tai välillisesti tarjoamille palveluille (esim. jätevedenkäsittely, julkinen paikallisliikenne).
However, the environmental aspects to be managed by each specific public administration should be assessed on a case-by-case basis.
Paikallistason viranomaiset ovat erityisesti kohteena, koska ne muodostavat suurimman osan julkishallinnoista EU:ssa ja mahdollisuudet parhaiden käytäntöjen toistettavuuteen ja niistä oppimiseen ovat suurimmat juuri paikallisella tasolla.
No distinction is made in the table below between direct and indirect environmental aspects, because the operations that are carried out in-house and those that are outsourced vary from case to case.
Pääasialliset ympäristönäkökohdat, niihin liittyvät ympäristöpaineet ja vastaavat asiakirjan kohdat esitetään taulukossa jäljempänä (taulukko 2.1).
Moreover, many environmental aspects can be considered both direct and indirect, since they refer directly to the activities of the public administration but also to all the activities of residents, companies and organisations in the territory administered or served by the public administration.
Siinä mainitut ympäristönäkökohdat valittiin siksi, että niillä on toimialan kannalta suurin merkitys.
The most relevant environmental aspects and pressures for public administrations and how these are addressed in this document
Kunkin julkishallinnon hallinnoimia ympäristönäkökohtia olisi kuitenkin arvioitava tapauskohtaisesti.
Environmental aspect
Taulukossa ei erotella välittömiä ja välillisiä ympäristönäkökohtia, koska organisaation sisällä toteutettavat ja ulkoistettavat toiminnot vaihtelevat tapauksittain.
Related main environmental pressure
Lisäksi monia ympäristönäkökohtia voidaan pitää sekä välittöminä että välillisinä, koska ne liittyvät suoraan julkishallinnon toimintaan mutta myös asukkaiden, yritysten ja organisaatioiden toimintaan alueella, jota julkishallinto hallinnoi tai jolla se tarjoaa palveluja.
Relevant sections of the SRD
Julkishallinnon kannalta olennaisimmat ympäristönäkökohdat ja -paineet sekä niiden tarkastelu tässä asiakirjassa
Operate offices
Ympäristönäkökohta
Solid waste generation
Merkittävimmät niihin liittyvät ympäristöpaineet
Water consumption
Vastaavat alakohtaisen viiteasiakirjan kohdat
Energy consumption, GHG emissions (CO2)
Toimistojen käyttö
Emissions to air (CO, SO2, NOx, particulate matter, etc.)
Kiinteiden jätteiden syntyminen
Resource depletion
Vedenkulutus
Section 3.1
Energiankulutus, kasvihuonekaasupäästöt (hiilidioksidi)
Steer energy use in the territory administered and manage own energy use
Päästöt ilmaan (hiilimonoksidi, rikkidioksidi, typen oksidit, hiukkaset jne.)
Section 3.2
Luonnonvarojen ehtyminen
Manage mobility and/or public transport
Kohta 3.1
Section 3.3
Energiankäytön ohjaaminen hallinnoitavalla alueella ja oman energiankäytön hallinta
Plan land use and manage green urban areas
Kohta 3.2
Land use
Liikkumisen hallinta ja/tai julkinen liikenne
Biodiversity loss
Kohta 3.3
Sections 3.4 and 3.5
Maankäytön suunnittelu ja kaupunkien viheralueiden hallinta
Manage ambient air quality and noise
Maankäyttö
Noise generation
Luonnon monimuotoisuuden väheneminen
Sections 3.6 and 3.7
Kohdat 3.4 ja 3.5
Waste management
Ilmanlaadun ja melun hallinta
Section 3.8
Melun syntyminen
Supply of potable water
Kohdat 3.6 ja 3.7
Section 3.9
Jätehuolto
Manage waste water treatment
Kohta 3.8
Emissions to water (BOD, COD, micropollutants, etc.)
Juomavesihuolto
Section 3.10
Kohta 3.9
Procure goods and services
Jätevedenkäsittelyn hallinta
Section 3.11
Päästöt veteen (kemiallinen hapenkulutus (KHK), biologinen hapenkulutus (BHK), mikroepäpuhtaudet jne.)
Promote environmental behaviour of residents and businesses
Kohta 3.10
Emissions to water (COD, BOD, micropollutants, etc.)
Tavaroiden ja palvelujen hankinta
Section 3.12
Kohta 3.11
The best environmental management practices (BEMPs) described in chapter 3 were identified as the most relevant techniques, actions and measures that public administrations can implement to improve their environmental performance for each of the environmental aspects listed in the table above.
Asukkaiden ja yritysten ympäristökäyttäytymisen parantaminen
In their identification, the specific challenges and opportunities of public bodies, compared to private companies were taken into account.
Päästöt veteen (kemiallinen hapenkulutus (KHK), biologinen hapenkulutus (BHK), mikroepäpuhtaudet jne.)
These include, among others:
Kohta 3.12
more rigid procurement procedures,
Luvussa 3 kuvatut ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat yksilöitiin soveltuvimmiksi tekniikoiksi, toimiksi ja toimenpiteiksi, joita julkishallinnot voivat ottaa käyttöön parantaakseen ympäristönsuojelunsa tasoa kunkin yllä olevassa taulukossa luetellun ympäristönäkökohdan osalta.
strict funding rules,
Tällöin otettiin huomioon julkisiin elimiin liittyvät erityiset haasteet ja mahdollisuudet yksityisiin yrityksiin verrattuna.
need of longer time periods to implement decisions,
Niitä ovat esimerkiksi seuraavat:
legacy infrastructure,
tiukemmat hankintasäännöt,
limited budget,
tiukat rahoitussäännöt,
but also:
tarve pidempään aikaan päätösten täytäntöönpanossa,
the possibility to accept longer term paybacks,
perinteinen infrastruktuuri,
the possibility to give priority to choices that result in societal benefits rather than financial paybacks,
rajallinen budjetti,
stability of staff,
ja myös
the opportunities for economies of scale in case of cooperation among different public administration at local, regional or national level.
mahdollisuus hyväksyä pidempiä takaisinmaksuaikoja,
When considering the implementation of any of the BEMPs presented in this document, local authorities need to consider their specific challenges and how to take advantage of the specific opportunities available.
mahdollisuus asettaa etusijalle valintoja, joilla saavutetaan pikemmin yhteiskunnallista hyötyä kuin palautusmaksuja,