natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Harvested wood products in solid waste disposal sites and harvested wood products that were harvested for energy purposes shall be accounted for on the basis of instantaneous oxidation.
mikäli mahdollista, kuvaus toimenpiteistä, joita jäsenvaltio toteutti kyseisten luonnonhäiriöiden vaikutusten estämiseksi tai rajoittamiseksi;
Imported harvested wood products, irrespective of their origin, shall not be accounted for by the importing Member State (‘production approach’).
mikäli mahdollista, kuvaus toimenpiteistä, joita jäsenvaltio toteutti kyseisten luonnonhäiriöiden vaurioittamien maa-alueiden kunnostamiseksi.
For exported harvested wood products, country-specific data refer to country-specific half-life values and harvested wood products usage in the importing country.
LIITE VII
Country-specific half-life values for harvested wood products placed on the market in the Union should not deviate from those used by the importing Member State.
13 ARTIKLAN 3 KOHDAN B ALAKOHDASSA TARKOITETUN HOIDETTUA METSÄMAATA KOSKEVAN JOUSTOMAHDOLLISUUDEN MYÖTÄ KÄYTETTÄVISSÄ OLEVA KOMPENSAATION ENIMMÄISMÄÄRÄ
Member States may, for information purposes only, provide in their submission data on the share of wood used for energy purposes that was imported from outside the Union, and the countries of origin for such wood.
Raportoidut metsämaasta syntyvien nielujen aikaansaamat keskimääräiset poistumat kaudella 2000–2009, miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa
Member States may use country-specific methodologies and half-life values instead of the methodologies and default half-life values specified in this Annex, provided that such methodologies and values are determined on the basis of transparent and verifiable data and that the methodologies used are at least as detailed and accurate as those specified in this Annex.
Kompensaation enimmäismäärä, miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalenttia kaudella 2021–2030
Default half-life values:
Unionin sitoumus koko talouden laajuisiin päästövähennyksiin annettiin suunnitellussa kansallisesti määritellyssä panoksessa, jonka unioni ja sen jäsenvaltiot toimittivat Pariisin sopimusta silmällä pitäen UNFCCC:n sihteeristölle 6 päivänä maaliskuuta 2015.
Half-life value means the number of years it takes for the quantity of carbon stored in a harvested wood products category to decrease to one half of its initial value.
Pariisin sopimus tuli voimaan 4 päivänä marraskuuta 2016.
Default half-life values shall be as follows:
Unionin olisi jatkettava kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämistä ja tehostettava niiden poistumia Pariisin sopimuksen mukaisesti.
2 years for paper;
Pariisin sopimuksella korvataan vuoden 1997 Kioton pöytäkirjan nojalla valittu menettelytapa, jota ei enää jatketa vuoden 2020 jälkeen.
25 years for wood panels;
Pariisin sopimuksessa kehotetaan myös löytämään tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasujen päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä kuluvan vuosisadan jälkipuoliskolla ja pyydetään osapuolia ryhtymään toimiin suojellakseen ja lisätäkseen tilanteen mukaan kasvihuonekaasujen nieluja ja varastoja, metsät mukaan lukien.
35 years for sawn wood.
Tämän asetuksen perustana olisi oltava voimassa olevat tilinpitosäännöt, joita olisi päivitettävä ja parannettava kautta 2021–2030 varten.
Member States may specify the wood-based material products, including bark, which fall within the categories referred to in points (a), (b) and (c) above, based on IPCC Guidelines as adopted by the Conference of the Parties to the UNFCCC or the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Paris Agreement, provided that the available data are transparent and verifiable.
Siinä olisi vahvistettava jäsenvaltioiden velvollisuudet, jotka koskevat kyseisten tilinpitosääntöjen täytäntöönpanoa, ja lisäksi edellytettävä, että jäsenvaltiot varmistavat, että koko LULUCF-sektori ei synnytä nettopäästöjä ja edistää tavoitetta lisätä nieluja pitkällä aikavälillä.
Member States may also use country-specific sub-categories of any of those categories.
Niiden olisi myös voitava kumuloida kauden 2021–2030 nettopoistumat.
ANNEX VI
Muille jäsenvaltioille tapahtuvien siirtojen olisi edelleen oltava lisävaihtoehto ja jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842 nojalla vahvistettuja vuotuisia päästökiintiöitä tämän asetuksen noudattamiseksi.
CALCULATION OF BACKGROUND LEVELS FOR NATURAL DISTURBANCES
Päätöstä N:o 529/2013/EU olisi sovellettava edelleen tilinpito- tai raportointivelvoitteisiin tilinpitokaudella, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2013 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
For the calculation of the background level, the following information shall be provided:
Tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021 alkavilla tilinpitokausilla.
historical levels of emissions caused by natural disturbances;
Tässä asetuksessa vahvistetaan maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden, jäljempänä ’LULUCF’, alaa koskevat jäsenvaltioiden velvoitteet, joilla myötävaikutetaan Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen ja unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan kauden 2021–2030 tavoitteen saavuttamiseen.
the type(s) of natural disturbance included in the estimation;
Tässä asetuksessa vahvistetaan myös säännöt, jotka koskevat LULUCF-sektorin päästöjen ja poistumien tilinpitoa ja sen tarkastamista, noudattavatko jäsenvaltiot kyseisiä velvoitteita.
total annual emissions estimations for those natural disturbance types for the period from 2001 to 2020, listed by land accounting categories;
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ehdotetun metsien vertailutason sisältävä kansallinen metsätalouden tilinpitosuunnitelmansa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä kauden 2021–2025 osalta ja 30 päivänä kesäkuuta 2023 mennessä kauden 2026–2030 osalta.
a demonstration of the time series consistency in all relevant parameters, including minimum area, emission estimation methodologies, coverages of carbon pools and gases.
Kansallisessa metsätalouden tilinpitosuunnitelmassa on oltava kaikki liitteessä IV olevassa B jaksossa luetellut tiedot, ja se on julkistettava, myös internetissä.
The background level is calculated as the average of the 2001-2020 time series excluding all years for which abnormal levels of emissions were recorded, i.e. excluding all statistical outliers.
Jäsenvaltioiden on määritettävä metsien vertailutasonsa liitteessä IV olevassa A jaksossa vahvistettujen kriteerien perusteella.
The identification of statistical outliers shall be undertaken as follows:
Kroatian metsien vertailutasossa voidaan myös ottaa huomioon liitteessä IV olevassa A jaksossa vahvistettujen kriteerien lisäksi Kroatian alueen miehitys sekä sodan aika ja sodanjälkeiset olosuhteet, jotka ovat vaikuttaneet metsänhoitoon vertailukauden aikana.
exclude from the time series all years for which the annual emissions are outside twice the standard deviation around the average;
Komissio julkaisee jäsenvaltioiden sille ilmoittamat ehdotetut metsien vertailutasot.
calculate again the arithmetic average value and the standard deviation of the time series 2001-2020 minus the years excluded in point (b);
Siirretään komissiolle 9 päivästä heinäkuuta 2018 viiden vuoden ajaksi 3 artiklan 2 kohdassa, 5 artiklan 6 kohdassa, 8 artiklan 8 ja 9 kohdassa, 9 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
repeat points (b) and (c) until no outliers can be identified.
Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä.
Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842,
on binding annual greenhouse gas emission reductions by Member States from 2021 to 2030 contributing to climate action to meet commitments under the Paris Agreement and amending Regulation (EU) No 525/2013
sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta
The European Council in its conclusions of 23-24 October 2014 on the 2030 climate and energy policy framework endorsed a binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide greenhouse gas emissions by 2030 compared to 1990 and that target was reaffirmed in the European Council conclusions of 17-18 March 2016.
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 ja 24 päivänä lokakuuta 2014 vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista antamissaan päätelmissä sitovaksi tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä koko talouden laajuisesti vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna, ja kyseinen tavoite vahvistettiin Eurooppa-neuvoston 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2016 antamissa päätelmissä.
All sectors of the economy should contribute to achieving these greenhouse gas emission reductions, and all Member States should participate in this effort, balancing considerations of fairness and solidarity.
Näiden kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten pitäisi parantaa unionin talouden tuloksellisuutta ja sen piirissä tapahtuvaa innovointia ja erityisesti saada aikaan parannuksia etenkin rakennusten, maatalouden, jätehuollon ja liikenteen aloilla siltä osin kuin ne kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan.
All Member States should contribute to the overall Union reduction in 2030 with the targets spanning from 0 % to – 40 % compared to 2005.
Pariisin sopimus tehtiin unionin puolesta 5 päivänä lokakuuta 2016 neuvoston päätöksellä (EU) 2016/1841.
National targets within the group of Member States with a GDP per capita above the Union average should be adjusted relatively to reflect cost-effectiveness in a fair and balanced manner.
Pariisin sopimuksessa esitetään muun muassa pitkän aikavälin tavoite, joka vastaa tavoitetta pitää maapallon lämpötilan nousu selvästi alle 2 °C:ssa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkiä toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 °C:een suhteessa esiteolliseen aikaan.
Achieving these greenhouse gas emission reductions should boost efficiency and innovation in the Union economy and should, in particular, promote improvements, notably in buildings, agriculture, waste management and transport, in so far as they fall under the scope of this Regulation.
Siinä korostetaan myös, että on tärkeää sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin ja sovittaa rahoitusvirrat johdonmukaisiksi suhteessa vähäpäästöiseen kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon.
The Paris Agreement was concluded on behalf of the Union on 5 October 2016 by Council Decision (EU) 2016/1841.
Eurooppa-neuvosto tuki 29 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamissaan päätelmissä unionin tavoitetta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä verrattuna vuoteen 1990 osana tarvittavia vähennyksiä, joita hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin, jäljempänä ’IPCC’, mukaan edellytetään teollisuusmailta ryhmänä.
The commitment of the Union to economy-wide greenhouse gas emission reductions was set out in the intended nationally determined contribution submitted in view of the Paris Agreement by the Union and its Member States to the Secretariat of the UNFCCC on 6 March 2015.
Pariisin sopimuksen osapuolten kansallisesti määriteltyjen panosten on vastattava osapuolen korkeinta mahdollista tavoitetasoa ja niissä on edettävä verrattuna osapuolen aiempaan kansallisesti määriteltyyn panokseen.
The Paris Agreement entered into force on 4 November 2016 and replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol which will not be continued beyond 2020.
Lisäksi Pariisin sopimuksen osapuolten olisi pyrittävä laatimaan ja antamaan tiedoksi pitkän aikavälin kehitysstrategiat alhaisten kasvihuonekaasujen päästöjen saavuttamiseksi, pitäen mielessä Pariisin sopimuksen tavoitteet.
The Paris Agreement, inter alia, sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global temperature increase well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to keep it to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Lokakuun 13 päivänä 2017 annetuissa neuvoston päätelmissä tunnustetaan pitkän aikavälin tavoitteiden ja viisivuotisten tarkistuskierrosten merkitys Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa ja korostetaan, että pitkän aikavälin kehitysstrategiat alhaisten kasvihuonekaasujen päästöjen saavuttamiseksi ovat merkittävä toimintapoliittinen väline, jonka avulla voidaan kehittää luotettavia kehityskulkuja, ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia pitkän aikavälin toimintapoliittisia muutoksia.
It also stresses the importance to adapt to the adverse impacts of climate change and to make finance flows consistent with a pathway towards low greenhouse gas emissions and climate-resilient development.
Siirtymä puhtaaseen energiaan edellyttää muutoksia sijoittajien toimintatavoissa ja kannustimia kaikilla politiikan aloilla.
The Paris Agreement also calls for a balance between anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of greenhouse gases in the second half of this century, and invites Parties to take action to conserve and enhance, as appropriate, sinks and reservoirs of greenhouse gases, including forests.
Yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista on luoda selviytymiskykyinen energiaunioni, jossa turvataan varma, kestävä, kilpailukykyinen ja kohtuuhintainen energiansaanti kaikille eurooppalaisille.
In its conclusions of 29-30 October 2009, the European Council supported a Union objective, in the context of necessary reductions according to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) by developed countries as a group, to reduce greenhouse gas emissions by 80-95 % by 2050 compared to 1990 levels.
Jotta tavoite voidaan saavuttaa, on jatkettava kunnianhimoisia ilmastotoimia tässä asetuksessa säädetyn mukaisesti ja edistyttävä muilla energiaunionin alueilla 25 päivänä helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” mukaisesti.
The nationally determined contributions of the Parties to the Paris Agreement are to reflect their highest possible ambition and represent a progression over time.
On olemassa useita unionin toimenpiteitä, jotka parantavat jäsenvaltioiden valmiuksia ilmastositoumustensa täyttämiseen, ja ne ovat ratkaisevassa asemassa tarvittavien kasvihuonekaasujen päästövähennysten toteutumiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.
In addition, Parties to the Paris Agreement should strive to formulate and communicate long-term low greenhouse gas emission development strategies, mindful of the objectives of the Paris Agreement.
Näitä toimenpiteitä ovat muun muassa fluorattuja kasvihuonekaasuja, maantieajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, rakennusten energiatehokkuutta, uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta ja kiertotaloutta koskevat säädökset sekä ilmastoinvestointeihin liittyvät unionin rahoitusvälineet.
The Council conclusions of 13 October 2017 recognise the importance of the long-term goals and the five-year review cycles in the implementation of the Paris Agreement and highlight the importance of long-term low greenhouse gas emission development strategies as a policy tool for developing reliable pathways and the long-term policy changes needed to achieve the goals of the Paris Agreement.
Maaliskuun 19 ja 20 päivänä 2015 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todettiin, että unioni on sitoutunut rakentamaan komission puitestrategian pohjalta energiaunionia, johon kuuluu kauaskantoinen ilmastopolitiikka.
The transition to clean energy requires changes in investment behaviour and incentives across the entire policy spectrum.
Strategian kaikki viisi ulottuvuutta liittyvät läheisesti toisiinsa ja vahvistavat toisiaan.
It is a key Union priority to establish a resilient Energy Union to provide secure, sustainable, competitive and affordable energy to its citizens.
Energian kysynnän hillitseminen on eräs kyseisen energiaunionistrategian viidestä ulottuvuudesta.
Achieving that requires continuation of ambitious climate action with this Regulation and progress on the other aspects of the Energy Union as set out in the Commission communication of 25 February 2015 entitled ‘A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy’.
Energiatehokkuuden parantaminen voi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi.
A range of Union measures enhance Member States’ ability to meet their climate commitments and are crucial to achieving necessary greenhouse gas emission reductions in the sectors covered by this Regulation.
Se voi myös tuottaa hyötyjä ympäristölle ja terveydelle, parantaa energiaturvallisuutta, alentaa kotitalouksien ja yritysten energiakustannuksia, auttaa lievittämään energiaköyhyyttä sekä lisätä työpaikkoja ja toimintaa kaikilla talouden sektoreilla.
Those measures include legislation on fluorinated greenhouse gases, CO2-reductions from road vehicles, energy performance of buildings, renewables, energy efficiency and circular economy, as well as Union funding instruments for climate-related investments.
Toimenpiteet, joilla lisätään energiaa säästävien teknologioiden käyttöönottoa rakennuksissa, teollisuudessa ja liikenteessä, voivat olla kustannustehokas tapa auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan tämän asetuksen mukaiset tavoitteensa.
The conclusions of the European Council of 19-20 March 2015 noted that the Union is committed to building an Energy Union with a forward-looking climate policy on the basis of the Commission’s framework strategy, whose five dimensions are closely interrelated and mutually reinforcing.
Kestävien ja innovatiivisten käytäntöjen ja teknologioiden käyttöönotto ja kehittäminen voi tehostaa maatalousalan roolia ilmastonmuutoksen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa, erityisesti vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä ja pitämällä yllä ja tehostamalla hiilinieluja ja hiilivarastoja.
Moderation of energy demand is one of the five dimensions of that Energy Union strategy.
Jotta voidaan pienentää maatalousalan hiilijalanjälkeä ja ekologista jalanjälkeä, samalla kun säilytetään alan tuottavuus, uusiutumiskyky ja elinvoimaisuus, on tärkeää tehostaa ilmastonmuutoksen hillintä- ja siihen sopeutumistoimia sekä tutkimusrahoitusta kestävien ja innovatiivisten käytäntöjen ja teknologioiden kehittämiseksi ja niihin investoimiseksi.
Improving energy efficiency can deliver significant reductions in greenhouse gas emissions.
Maatalousalalla on välitön ja merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemeihin.
It can also benefit the environment and health, improve energy security, cut energy costs for households and companies, help alleviate energy poverty and lead to increased jobs and economy-wide economic activity.
Tästä syystä on tärkeää varmistaa johdonmukaisuus tämän asetuksen tavoitteen sekä muiden unionin politiikkojen ja tavoitteiden, kuten yhteisen maatalouspolitiikan sekä biologista monimuotoisuutta koskevaan strategiaan, metsästrategiaan ja kiertotalousstrategiaan liittyvien tavoitteiden, välillä.
Measures which contribute to an increased uptake of energy-saving technologies in buildings, industry and transport could be a cost-effective way of helping Member States achieve their targets under this Regulation.
Liikenteen ala aiheuttaa lähes neljänneksen unionin kasvihuonekaasupäästöistä.
The deployment and development of sustainable and innovative practices and technologies can enhance the role of the agricultural sector in relation to climate mitigation and adaptation, in particular by reducing greenhouse gas emissions and by maintaining and enhancing sinks and carbon stocks.
Tämän vuoksi on tärkeää vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista liittyviä riskejä liikenteen alalla kattavalla toimintatavalla, joka koskee kasvihuonekaasujen päästövähennysten ja energiatehokkuuden edistämistä liikenteessä, sähköistä liikennettä, liikennemuotojen uuden tasapainon luomista silloin kun se on kestävämpää sekä kestäviä uusiutuvia energialähteitä liikenteessä myös vuoden 2020 jälkeen.
To reduce the carbon and ecological footprint of the agricultural sector, whilst maintaining its productivity, regeneration capacity and vitality, it is important to enhance action on climate mitigation and adaption as well as research funding for the development of and investments in sustainable and innovative practices and technologies.
Siirtymistä vähäpäästöiseen liikkuvuuteen osana laajempaa siirtymistä turvalliseen ja kestävään vähähiiliseen talouteen voidaan helpottaa toteuttamalla mahdollistavia olosuhteita ja vahvoja kannustimia sekä pitkän aikavälin strategioita, joilla voidaan tehostaa investointeja.
The agricultural sector has direct and significant impact on biodiversity and ecosystems.
Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien unionin ja kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutusta olisi arvioitava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 525/2013 säädettyjen seuranta- ja raportointivelvoitteiden mukaisesti.
For that reason, it is important to ensure the coherence between the objective of this Regulation and other Union policies and objectives, such as the common agricultural policy and objectives related to the biodiversity strategy, the forestry strategy and circular economy strategy.
Komission olisi laadittava kertomus unionin talousarviosta myönnetyn tai muutoin unionin oikeuden nojalla myönnetyn unionin rahoituksen vaikutuksesta tämän asetuksen tai direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvien alojen kasvihuonekaasupäästöihin.
The transport sector represents almost a quarter of the Union’s greenhouse gas emissions.
Tämän asetuksen olisi katettava asetuksen (EU) N:o 525/2013 nojalla määritetyt kasvihuonekaasupäästöt, jotka ovat peräisin IPCC:n lähdeluokista energia, teollisuuden prosessit ja tuotteiden käyttö, maatalous ja jätteet, lukuun ottamatta direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä.
The shift towards low-emission mobility as part of the broader shift to a safe and sustainable low-carbon economy can be facilitated through the introduction of enabling conditions and strong incentives, as well as long-term strategies that can enhance investments.
Hyväksyessään raportointivelvollisuuksia unionin ei olisi asetettava jäsenvaltioille tai pienille ja keskisuurille yrityksille, jäljempänä ’pk-yritykset’, rasitteita, jotka ovat tavoitteisiin nähden kohtuuttomia.
The impact of Union and national policies and measures implementing this Regulation should be assessed in line with the monitoring and reporting obligations under Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council.
Direktiivin 2003/87/EY soveltamisalan ulkopuolelle jäävien lentojen hiilidioksidipäästöt ovat hyvin pieni osa kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä, ja raportointijärjestelmän perustaminen näitä päästöjä varten aiheuttaisi kohtuuttomasti työtä, kun otetaan huomioon direktiiviin 2003/87/EY perustuvat, ilmailualaa laajemmin koskevat vaatimukset.
Without prejudice to the powers of the budgetary authority, the mainstreaming methodology implemented during the 2014-2020 Multiannual Financial Framework should, where appropriate, be continued and improved with a view to responding to the challenges and investment needs related to climate action as of 2021 onwards.
Tämän vuoksi hiilidioksidipäästöjä IPCC:n lähdeluokasta ”1.A.3.A siviili-ilmailu” olisi pidettävä nollana tätä asetusta sovellettaessa.
Union funding should be coherent with the objectives of the Union’s 2030 climate and energy policy framework and the long-term objectives expressed in the Paris Agreement, so as to ensure the effectiveness of public spending.
Kehityspolun alkamispäivä olisi määritettävä kunkin jäsenvaltion osalta sen perusteella, mikä päivämäärä johtaa vähäisempään kiintiöön, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset panokset unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteeseen kaudella 2021–2030.