natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On 27 December 2008 Folketinget (the Danish Parliament) passed a law implementing a tax on permits to extract groundwater with an eye to using the proceeds to fund surveys of and management planning for areas that are particularly important to the drinking water supply.
Tämä säännös saatettiin 24 päivänä syyskuuta 2009 annettuun kodifioituun lakiin nro 935 sisältyvän 4 a luvun osaksi (lain 24 §).
The law was incorporated as Chapter 4a (Section 24) in Consolidating Act No 935 of 24 September 2009.
Vero, joka lasketaan sen perusteella, paljonko vettä luvan nojalla on mahdollista ottaa vuosittain, oli kuutiometriltä 0,305 Tanskan kruunua (noin 0,04 euroa) vuonna 2009, 0,315 Tanskan kruunua vuonna 2010 ja 0,310 Tanskan kruunua vuonna 2011.
The tax, which was calculated on the basis of the volume of water that could be extracted annually under the permit, amounted to DKK 0,305 (approximately EUR 0,04) per m3 in 2009, DKK 0,315 in 2010 and DKK 0,310 in 2011.
Yleisten vesijohtoverkkojen omistajien on maksettava vero, jota oli alun pitäen tarkoitus periä vuoden 2017 loppuun, kokonaisuudessaan (kodifioidun lain 24 a §).
The tax scheme was originally intended to last until 2017, and in accordance with Section 24a of the Consolidating Act the entirety of the tax was to be collected from owners of public utilities.
Käyttäjät, joilla on omia kaivojaan koskeva vedenottolupa, maksavat vain kolmasosan verosta, joka lasketaan vuosittain otettavissa olevan vesimäärän perusteella.
Holders of permits for extraction from their own facilities would only pay one third of the tax, calculated on the basis of the annual permissible extraction volume.
Kun lupa koskee yli 25000 kuutiometrin vesimäärää, luvan haltija maksaa kolmasosan verosta 25000 kuutiometrin määrään asti (kodifioidun lain 24 b §).
If the permit concerned a volume above 25000 m3, in accordance with Section 24b the owner paid one third of the tax on 25000 m3.
Luvan haltijat, joiden vedenottolupa koskee enintään 6000 kuutiometrin vuotuista vesimäärää, on vapautettu verosta kokonaan (kodifioidun lain 24 c §).
In accordance with Section 24c, holders of extraction permits for a maximum of 6000 m3 per year were entirely exempted from the tax.
Saatavilla olevien tietojen mukaan Tanskassa on myönnetty 85000 yksityistä vedenottolupaa.
According to the available information, 85000 private extraction permits have been issued in Denmark.
Niistä valtaosa koskee maatalousalaa.
The vast majority of these concern the agricultural sector.
Enintään 6000 kuutiometrin määrää koskevia lupia arvioidaan olevan 75000.
The number of permits for a maximum of 6000 m3 is estimated at 75000.
Tanskan viranomaiset eivät voi taata sitä, että kaikilla tanskalaisilla maatalousalan yrityksillä on oma vedenottolupa eivätkä yritykset näin ollen ole riippuvaisia julkisesta vesihuollosta, mutta niiden mukaan maatiloilla, jotka voisivat olla liitettyjä julkiseen vesijohtoverkkoon, on tavallisesti vedenottolupa eivätkä yritykset käytä julkista verkkoa muuhun kuin kotitalouden tarpeisiin.
The Danish authorities cannot guarantee that all agricultural enterprises hold private extraction permits and are therefore not dependent on public utilities, but point out that those farms that are able to connect to a public utility generally hold an extraction permit and only use the public supply for household needs.
Tanskan viranomaisten toimittamista vuotta 2009 koskevista luvuista ilmenee, että 12275 luvan haltijaa oli saanut keskimäärin 1080 euron suuruisen vuotuisen veronalennuksen – luvat koskivat keskimäärin 35500 kuutiometrin vesimäärää.
According to the Danish authorities' figures for 2009, 12275 permit holders obtained a tax reduction equivalent to an average of EUR 1080 annually for extraction permits on an average of 35500 m3 of water.
Ajanjaksoa 2009–2011 koskevista tiedoista käy ilmi, että maatalousalalla 1091 yritystä oli saanut veronalennuksia, jotka ylittivät vähämerkityksisen tuen enimmäismäärän.
The figures for 2009-2011 show that 1091 agricultural enterprises obtained tax reductions, which exceeds the de minimis ceiling.
Tanskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että 106 luvan haltijaa on rekisteröity elintarviketehtaiksi.
The Danish authorities have indicated that 106 permit holders are registered as food-processing enterprises.
MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
GROUNDS FOR INITIATING THE EXAMINATION PROCEDURE
Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn seuraavista syistä:
The Commission initiated the examination procedure for the following reasons:
komissio oli tukiasiaa koskevan asiakirja-aineiston tutkinnan yhteydessä todennut, että kyseinen toimenpide vastasi ensi näkemältä valtiontuen määritelmää, koska sen myöntäjänä oli valtio (joka eväsi itseltään varoja myöntämällä veronalennuksen tai verovapautuksen), koska se suosi tiettyjä yrityksiä (tässä tukiasiassa toimenpide suosi ennen kaikkea yksityisen vedenottoluvan saaneita maatalousalan yrittäjiä ja erityisesti yrittäjiä, joiden veroa ei ollut vain alennettu vaan jotka oli vapautettu verosta kokonaan; kaikissa tapauksissa toimenpiteellä on kevennetty taloudellista rasitusta, jonka muutoin olisi pitänyt aiheutua asianomaisille yrittäjille), koska se voi vaikuttaa kauppaan ja koska se on omiaan vääristämään kilpailua,
in reviewing the case, the Commission noted that the relevant measure appeared to directly constitute State aid, seeing that it was granted by the State (which forwent revenue by conceding a reduction of or exemption from the tax), favoured certain undertakings (in this case, primarily agricultural undertakings with permits for private extraction that were granted a relief from their financial burden, including in particular those that had the advantage of an exemption rather than a reduction), had the potential to affect trade and threatened to distort competition,
Tanskan viranomaisten toimittamien selvitysten perusteella ei ollut mahdollista päätellä, sovelletaanko vähämerkityksestä tuesta annettuja asetuksia, joista komission asetus (EY) N:o 1535/2007 koskee maataloustuotteiden alkutuotannon toimia ja komission asetus (EY) N:o 1998/2006 maataloustuotteiden jalostamista ja markkinoille saattamista, eivätkä nämä selvitykset antaneet perusteita todeta, että verojen erisuuruiset tasot perustuisivat verojärjestelmän rakenteeseen,
it could not be concluded on the basis of the Danish authorities' statement that the de minimis regulations on the primary production (Commission Regulation (EC) No 1535/2007) or the processing/marketing (Commission Regulation (EC) No 1998/2006), respectively, of agricultural products were applicable or that the various tax levels were justified by the inherent logic of the tax system,
tukiosa ei näyttänyt vastaavan seuraavia säännöksiä, joihin Tanskan viranomaiset vetoavat: ympäristönsuojelulle myönnettäviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen, jäljempänä ’valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetut suuntaviivat’, säännökset, joihin viitataan maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013, sekä säännökset, jotka koskevat tilapäisiä unionin puitteita valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä, jäljempänä ’kriisitukien tilapäiset puitteet’.
the aid element was not in accordance with either the relevant provisions of the Guidelines on State aid for environmental protection (hereinafter referred to as the ‘Environmental Guidelines’) referred to in the Community guidelines for State aid in the agriculture and forestry sector 2007 to 2013 or the provisions of the Temporary framework for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis (hereinafter referred to as the ‘Temporary Crisis Framework’) referred to by the Danish authorities.
TANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
COMMENTS OF THE DANISH AUTHORITIES
Tanskan viranomaiset esittivät sähköpostitse 12 päivänä kesäkuuta 2012 toimittamassaan kirjeessä uuden yksityiskohtaisen kuvauksen kyseisestä toimenpiteestä ja taustasta, johon se sijoittuu, sekä tekivät selkoa toimenpiteestä laatimastaan omasta analyysista.
In their email of 12 June 2012 the Danish authorities sent a new detailed description of the measure and its context, along with their own analysis of the measure.
Kyseisessä analyysissa, jota kuvataan jäljempänä tarkemmin, oletetaan, että toimenpide ei sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukiosaa siksi, että toimenpide ei ole valikoiva, sekä siksi, että sitä voidaan myös perustella Tanskan verojärjestelmän luonteella.
The main argument of the analysis set out below is that the measure does not constitute State aid under Article 107(1) TFEU, partly because it is not selective and partly because it can be justified by the nature and general scheme of the Danish tax system.
Analyysissa oletetaan edelleen, että vaikka toimenpide sisältäisi valtiontukiosan, asianomainen tuki soveltuisi sisämarkkinoille.
It is also stated that even if the measure were to constitute State aid, it is compatible with the internal market.
Analyysin päätelmissä väitetään niin ikään, että vaikka komissio katsoisi, että kyseinen toimenpide sisältää sisämarkkinoille soveltumattomia valtiontukia, eri tekijät puoltavat tukien takaisinperinnästä luopumista.
Finally, it is argued that even if the Commission were to find that any State aid were incompatible with the inner market, there are several factors to suggest that the aid does not need to be recovered.
Valtiontuen puuttuminen
No State aid
Tanskan viranomaiset eivät jaa komission näkemystä, jonka mukaan kyseinen toimenpide sisältää valtiontukiosan, joka täyttää kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset.
The Danish authorities do not agree with the Commission that the measure fulfils all the criteria for State aid under Article 107(1) TFEU.
Eritoten viranomaiset katsovat, että kodifioidun lain 24 b §:n (ks. johdanto-osan 18 kappale) nojalla perittävä vero ei suosi tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja.
Specifically, they are of the opinion that the tax collected in accordance with Section 24b of the Consolidating Act (see recital 18) did not favour certain undertakings or the production of certain goods.
Kodifioidun lain 24 c §:ssä säädetyn vapautuksen osalta viranomaiset toteavat, että vaikka tämä vapautus antaa valikoivaa etua, kyseinen etu on niin vähäinen, ettei se voi vääristää kilpailua ja ettei sillä voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Regarding the tax exemption in Section 24c, the authorities state that even if it were to constitute a selective advantage, this advantage would be so limited that it would be unable to distort competition or affect trade between Member States.
Ensimmäistä väitettä, nimittäin väitettä, että vero ei suosi tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, Tanskan viranomaiset perustelevat viittaamalla Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jossa ensinnäkin täsmennetään, että on selvitettävä, muodostaako toteutettu valtion toimenpide ”tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä edun eräille yrityksille verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti niihin rinnastettavassa tilanteessa”, mutta jossa todetaan niin ikään, että valtiontuen määritelmä ei kata sellaisia veroja, jotka johtavat yritysten erilaiseen kohteluun ja jotka ovat siis ensi näkemältä valikoivia, mikäli kyseinen erottelu johtuu kyseisen verojärjestelmän luonteesta ja rakenteesta.
In support of the first argument that the tax does not favour certain undertakings or the production of certain goods, the Danish authorities refer to the case-law of the Court of Justice of the European Union, from which it follows, firstly, that it is to be examined ‘whether, within the context of a particular legal system, that [State] measure constitutes an advantage for certain undertakings in comparison with others which are in a comparable legal and factual situation’, and secondly, that taxes and deductions that differentiate between undertakings, and which are therefore prima facie selective, do not fit the definition of State aid if this differentiation is due to the nature and overall structure of the tax system.
Viranomaiset katsovat edelleen unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön vedoten, että on ennen kaikkea määritettävä, mitä viite- taikka normaalia järjestelmää on käytettävä toimenpiteen valikoivuuden selvittämiseen, ja tämän jälkeen on tarkistettava, saavatko tietyt tämän viitejärjestelmän piiriin kuuluvat yritykset etua verrattuna muihin samassa järjestelmässä oleviin yrityksiin.
The Danish authorities argue, also on the basis of the case-law of the Court of Justice, that it should first be determined which system of norms or reference system should form the basis for examining the selective character of a measure, and that afterwards it should be examined whether some undertakings covered by the reference system gain an advantage over other undertakings covered by the same system.
Näiden oikeuskäytäntöviittausten perusteella Tanskan viranomaiset katsovat, että komissio tyytyi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 15 kappaleessa toteamaan, että kyseinen toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä (yksityisen vedenottoluvan saaneita maatalousyrittäjiä ja erityisesti maatalousyrittäjiä, joiden veroa ei ollut vain alennettu vaan jotka oli vapautettu verosta kokonaan; kaikissa tapauksissa toimenpiteellä on kevennetty taloudellista rasitusta, jonka muutoin olisi pitänyt aiheutua asianomaisille yrittäjille), perustelematta kantaansa tarkemmin – viranomaisten mukaan komissio näyttää näin ollen katsovan, että kodifioidun lain 24 a §:llä käyttöön otettua veroa eli veroa, joka yleisten vesijohtoverkkojen omistajien on suoritettava, olisi käytettävä viitekehyksenä myös kaikille muille vedenottolaitosten omistajille ja että viimeksi mainitut omistajat ovat tilanteessa, joka on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti rinnastettavissa ensiksi mainittuihin omistajiin ja vettä yleisestä vesijohtoverkosta saaviin yrityksiin, mikä tarkoittaisi, että kodifioidun lain 24 b ja c §:ssä säädetyt alennukset ja vapautukset antavat valikoivaa etua.
Taking this case-law as a basis, the Danish authorities thus argue that the Commission did not provide detailed reasoning in recital 15 of the opening decision but merely stated that the measure favoured certain undertakings (agricultural enterprises with private extraction permits for which the financial burden that would otherwise be applied was eased, including those enterprises that obtained an exemption instead of a reduction).
Tanskan viranomaiset ovat komission kanssa eri mieltä.
They argue further that the Commission therefore seems to assume that the tax in Section 24a — the tax imposed on owners of public water utilities — forms the reference system for all other owners of water extraction systems, and that the latter are in a factual and legal situation comparable to that of the former and of the enterprises connected to a public utility, meaning that the exemptions and reductions in Section 24b constitute a selective advantage.
Niiden mukaan kodifioidun lain 24 a §:ssä säädettyä veroa ei voida käyttää viitekehyksenä jo yksistään sen vuoksi, että asianomainen vero on suurempi kuin 24 b ja c §:ssä.
The Danish authorities do not agree with the Commission on this point.
Lisäksi yleisten laitosten omistajia, jotka ovat velvollisia suorittamaan kodifioidun lain 24 a §:ssä säädettyä veroa, on selvästi vähemmän kuin laitosten omistajia, jotka ovat velvollisia suorittamaan 24 b §:ssä säädettyä veroa.
They state that the tax under Section 24a cannot be seen as the reference system simply because it is higher than the taxes in Sections 24b and 24c.
Viranomaisten mukaan verojärjestelmän käyttöönotto vuonna 2009 on synnyttänyt kaksi viitejärjestelmää: yleisten vesilaitosten omistajilla (ja välillisesti yrityksillä, joilla on oikeus käyttää tällaisten laitosten toimittamaa vettä) on oma erillinen viitejärjestelmänsä, ja kaikki muut pohjaveden ottolaitosten omistajat muodostavat toisen viitejärjestelmän.
Moreover, the number of owners of public water utilities that are subject to the tax in Section 24a is much smaller than the number of owners of water extraction systems that are subject to the tax in Section 24b.
Tanskan viranomaisten mukaan kahden viitejärjestelmän rinnakkainen olemassaolo merkitsee sitä, että ne, jotka maksavat kodifioidun lain 24 a §:ssä säädettyä veroa, eivät ole tilanteessa, joka olisi oikeudellisesti rinnastettavissa niiden yritysten tilanteeseen, jotka maksavat samaisen lain 24 b §:ssä säädettyä veroa tai jotka on samaisen lain 24 c §:n nojalla vapautettu tästä verosta; viranomaiset perustelevat kantaansa seuraavasti:
According to the Danish authorities, two reference systems were created upon the introduction of the tax scheme in 2009: a sui generis system for owners of public water utilities (and indirectly for enterprises that are entitled to use water from these utilities) and a system that applies to all the other owners of systems for extracting groundwater.
yleisten vesilaitosten omistajilla on – toisin kuin muilla omistajilla – velvollisuus toimittaa juomavettä, ja ne voivat sisällyttää veron määrän kuluttajilta veloitettavaan hintaan,
According to the Danish authorities, the coexistence of two reference systems means that the legal situation of the enterprises that pay tax under Section 24a is not comparable to the legal situation of the enterprises that pay tax under Section 24b or that benefit from the tax exemption under Section 24c, for the following reasons:
yleisen vesilaitoksen vesihuollon piiriin kuuluvat kuluttajat ja yritykset eivät voi vaihtaa veden toimittajaa,
owners of public water utilities, unlike the others, are required to supply drinking water and can pass the tax on to the price that users pay,
yleisten vesilaitosten omistajat eivät ole yrityksiä; unionin tuomioistuimen määritelmän mukaan yritykseksi katsotaan mikä tahansa taloudellista toimintaa harjoittava yksikkö riippumatta sen muodosta tai oikeudellisesta asemasta (taloudellinen toiminta taas määritellään tavaroiden ja palveluiden tarjoamiseksi markkinoille), veden toimittajat eivät voi laajentaa asiakaskuntaansa, koska kuluttajien on mahdotonta vaihtaa toimittajaa, joten kilpailulle avoimia markkinoita ei ole olemassa,
the users and enterprises located in the public utility's supply area cannot change providers,
tässä tilanteessa niiden tahojen, jotka kuuluvat kodifioidun lain 24 b ja c §:ssä säädetyn verotuksen piiriin, ei voida katsoa saaneen etua verrattuna niihin tahoihin, jotka ovat maksaneet kodifioidun lain 24 a §:ssä säädettyä veroa, koska nämä viimeksi mainitut eivät ole yrityksiä,
owners of public water utilities are not undertakings, given that the Court of Justice defines an undertaking as any entity engaged in an economic activity (i.e. offering goods or services), regardless of its form or legal status.
yleisen vesilaitoksen palveluita käyttävät yritykset maksavat veron välillisesti (ks. ensimmäinen luetelmakohta), ja niitä verotetaan todellisen vedenkulutuksen mukaan, kun taas yrityksiä, jotka ottavat vetensä itse, verotetaan sallitun vedenottomäärän mukaan ottamatta huomioon niiden todellista kulutusta,
Since the utility companies cannot expand their customer base, because users cannot change suppliers, there is no competitive market,
vedenottolaitosten yksityisten omistajien on anottava vedenotto-oikeutta säännöllisesti uudelleen, sillä oikeudet ovat voimassa 10–15 vuotta (kastelua koskevat luvat ovat voimassa 15 vuotta) – tämä synnyttää liikaverotuksen riskin, sillä vero kohdistuu otettavissa olevaan eikä tosiasiallisesti kulutettuun vesimäärään,
in that context, taxable persons under Sections 24b and 24c cannot be considered to have obtained an advantage in comparison to those who are taxable persons under Section 24a, since the latter are not undertakings,
koska yleisten vesilaitosten ja yksityisten vedenottolaitosten veron määräytymisperusteet ovat erilaiset, voi olla, että yksityisiä laitoksia omistavien yritysten maksama pienempi vero ei anna minkäänlaista taloudellista etua esimerkiksi silloin, kun vuoden aikana saadut sateet vähentävät kastelutarvetta ja näin ollen vedenkulutusta niin, että kulutettu vesimäärä jää pienemmäksi kuin otettavissa oleva vesimäärä, jonka perusteella vero peritään; Tanskan ja Grönlannin kansallisen geologian tutkimuslaitoksen ylläpitämästä Jupiter-tietokannasta saatujen tietojen perusteella maatiloilla on vuosina 2009–2011 kulutettu vain noin 34 prosenttia vedenottolupien sallimasta vesimäärästä (nämä luvut ovat tosin hiukan epävarmoja, sillä alkutuottajilla ei ole velvollisuutta mitata otetun veden tarkkaa määrää); elintarviketehtaiden vastaava luku on 48 prosenttia,
those enterprises that receive water from the public water utilities pay taxes indirectly (see the first paragraph) and are taxed on the basis of their actual water consumption, unlike those enterprises that extract water themselves and are taxed on the basis of the permissible extraction volume without taking their actual consumption into account,
yritykset, jotka sijaitsevat yleisen vesilaitoksen vesihuollon piiriin kuuluvalla alueella, voivat liittyä yleisen vesilaitoksen vesijohtoverkkoon, kun taas yrityksillä, jotka sijaitsevat alueen ulkopuolella, on oikeus asentaa oma vedenottojärjestelmä, mutta tällaisen yksityisen järjestelmän asennuksesta ja ylläpidosta sekä mahdollisesta veden puhdistuksesta aiheutuvat kustannukset tulevat yrityksen maksettaviksi, kuten myös kustannukset laaduntarkastuksista, joita kunnat voivat edellyttää.
owners of private water extraction systems must regularly request extraction permits, since the permit is valid for 10-15 years (15 years in the case of water for irrigation), which can result in excessive taxation, given that the tax is calculated using as a starting point the volume of water that can be extracted rather than the volume that is actually consumed,
Tanskan viranomaiset painottavat niin ikään, että ne, jotka maksavat kodifioidun lain 24 a §:ssä säädettyä veroa, eivät ole tilanteessa, joka olisi tosiasiallisesti rinnastettavissa niiden yritysten tilanteeseen, jotka maksavat samaisen lain 24 b §:ssä säädettyä veroa tai jotka on samaisen lain 24 c §:n nojalla vapautettu tästä verosta; viranomaiset perustelevat kantaansa seuraavasti:
because the basis for taxation is different for public water utilities and for private water extraction systems, the lower tax paid by enterprises that extract water privately does not necessarily give them an economic advantage, for instance if the volume of precipitation in the course of a year reduces the need for irrigation, meaning that water consumption is less than the volume stated in the permit and on which taxes have been paid.
maatilat, jotka ottavat vetensä itse, eivät kilpaile suoraan niiden yritysten kanssa, jotka on liitetty yleisen vesilaitoksen vesijohtoverkkoon; tällaisten maatilojen maantieteellinen sijainti on sellainen, että niistä lähes kaikilla on oma vesihuoltojärjestelmä, ja vaikka olisikin maatiloja, jotka on liitetty yleisen vesilaitoksen vesijohtoverkkoon, maatiloilla, jotka kuluttavat suuria vesimääriä, on oltava täydentävä vedenottolupa niin, että yleisestä vesilaitoksesta tuleva juomavesi varataan kotitalouden käyttöön,
According to data from the Jupiter database, which is administered by GEUS (Geological Survey of Denmark and Greenland), in the period 2009-2011 agricultural holdings used only 34 % of the volume for which extraction permits had been granted, while food processing enterprises used 48 % (however, this number is subject to a certain degree of uncertainty, given that primary producers are not required to measure the precise volume of water they extract),
useilla maatiloilla ja yrityksillä on pintaveden ottolupa, eikä niiden siksi tarvitse suorittaa veroa, joka koskee pohjaveden ottoa; pienemmän veron soveltaminen pohjavettä ottaviin maatiloihin on tasoittanut eroa pohjavettä ottavien yritysten ja veron ulkopuolelle jäävien pintavettä ottavien yritysten kohtelussa,