natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Targeted controls, based on constantly updated risk analysis and intelligence would therefore help optimising the benefit of the controls and limit their negative effects on free movement.
Kohdennettu valvonta, joka perustuu jatkuvasti ajan tasalla pidettävään riskianalyysiin ja tiedustelutietoon, voisi sen vuoksi auttaa optimoimaan valvonnasta saatavan hyödyn ja rajoittaa sen kielteistä vaikutusta vapaaseen liikkuvuuteen.
The Member States affected by the reintroduced controls at the relevant border sections should be admitted to regularly express their views on their necessity, with a view to organising mutual cooperation between all Member States involved and to examining, on a regular basis, the proportionality of the measures to the events giving rise to the reintroduction of border control and the threat to public policy or internal security.
Jäsenvaltioiden, joihin valvonnan palauttaminen tietyille rajaosuuksille vaikuttaa, olisi saatava ilmaista säännöllisesti näkemyksensä valvonnan tarpeesta, jotta voidaan järjestää keskinäistä yhteistyötä kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden kesken ja arvioida säännöllisesti toimenpiteiden oikeasuhteisuutta niihin tapahtumiin ja yleiseen järjestykseen tai sisäiseen turvallisuuteen kohdistuviin uhkiin nähden, jotka antavat aihetta rajavalvonnan palauttamiseen.
The Member State having decided to reintroduce such controls should take these views into account when examining and reviewing the necessity of such checks, with the objective of constantly adapting them to the circumstances.
Valvonnan palauttamisesta päättäneen Schengen-valtion olisi otettava nämä näkemykset huomioon tarkastellessaan ja tarkistaessaan tarkastusten tarpeellisuutta ja pidettävä tavoitteenaan mukauttaa niitä jatkuvasti olosuhteisiin.
Under Article 27(1)(e) of the Schengen Borders Code, the Member State reintroducing or prolonging internal border controls should provide, among others, information on the measures to be taken by the other Member States in the context of the planned border controls.
Jäsenvaltion, joka suunnittelee rajavalvonnan palauttamista sisärajoille tai tällaisen palauttamisen jatkamista, olisi Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti annettava tietoa toimenpiteistä, jotka muiden jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa suunnitellun rajavalvonnan yhteydessä.
Furthermore, under Article 27(5) of the Schengen Borders Code, joint meetings between the Member State planning to reintroduce border control at internal borders, the other Member States, especially those directly affected by the such measures, and the Commission may take place with a view to organising, where appropriate, mutual cooperation between the Member States.
Lisäksi Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti voidaan järjestää yhteisiä kokouksia rajavalvonnan palauttamista sisärajoille suunnittelevan jäsenvaltion, muiden jäsenvaltioiden, erityisesti niiden, joihin tällaiset toimenpiteet vaikuttavat suoraan, ja komission kesken, jotta tarvittaessa voidaan järjestää jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä.
Such contacts with the neighbouring Member States should be used to limit the impact on free movement.
Tällaisia yhteyksiä naapurijäsenvaltioiden kanssa olisi käytettävä, jotta voidaan rajoittaa toimenpiteen vaikutusta vapaaseen liikkuvuuteen.
As the temporary reintroduction of border control at internal borders may only be used in exceptional circumstances and as a last resort measure, the Member States should first examine whether other measures alternative to border control could not be used to effectively remedy the identified threat and decide to reintroduce border controls at the internal borders concerned only as a measure of last resort, when such less restrictive measures for cross-border traffic cannot sufficiently address the threats identified.
Koska rajavalvonnan väliaikaista palauttamista sisärajoille voidaan käyttää ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa ja viimeisenä keinona, jäsenvaltioiden olisi ensin tarkasteltava, voitaisiinko havaittua uhkaa torjua tehokkaasti muilla rajavalvonnalle vaihtoehtoisilla toimenpiteillä, ja tehtävä päätös rajavalvonnan palauttamisesta sisärajoille ainoastaan viimeisenä keinona, kun muut rajatylittävää liikennettä vähemmän rajoittavat toimenpiteet eivät riitä havaittujen uhkien torjumiseen.
The Member States concerned should inform of the outcome of this reflection and the reasons for opting for border controls in their notification pursuant to Article 27(1) of the Schengen Borders Code.
Kyseisten jäsenvaltioiden olisi esitettävä Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 1 kohdan nojalla antamassaan ilmoituksessa tämän tarkastelun tulokset ja syyt siihen, miksi ne ovat valinneet rajavalvonnan.
In this respect, the Member States should make all necessary efforts to further and fully implement the Recommendation of the Commission of 12 May 2017 (C(2017) 3349 final) on proportionate police checks and police cooperation in the Schengen area.
Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet pannakseen oikeasuhteisista poliisitarkastuksista ja poliisiyhteistyöstä Schengen-alueella 12 päivänä toukokuuta 2017 annetun komission suosituksen (C(2017) 3349 final) täysimääräisesti täytäntöön ja edistääkseen sen täytäntöönpanoa.
This Recommendation should be addressed to all Schengen States bound by Title III of Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council [2],
Tämä suositus olisi osoitettava kaikille Schengen-valtioille, joita sitoo Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 [2] III osasto,
LIMITING THE IMPACT ON FREE MOVEMENT
VAPAASEEN LIIKKUVUUTEEN KOHDISTUVAN VAIKUTUKSEN RAJOITTAMINEN
In order to strike the right balance between the need to protect public policy or internal security in Member States and the benefits of the area without controls at internal borders, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should carefully take into account and regularly evaluate the following aspects when assessing pursuant to Article 26 of the Schengen Borders Code the need and proportionality of any temporary reintroduction of controls at internal borders pursuant to Articles 25 and 28 of the Schengen Borders Code:
Jotta voitaisiin saattaa tasapainoon toisaalta jäsenvaltioiden yleisen järjestyksen ja sisäisen turvallisuuden suojelemisen tarve ja toisaalta sellaisen alueen edut, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, kaikkien sisärajavalvonnan väliaikaista palauttamista suunnittelevien jäsenvaltioiden olisi huolellisesti otettava huomioon ja arvioitava seuraavat näkökohdat, kun ne arvioivat Schengenin rajasäännöstön 26 artiklan mukaisesti, onko tarpeen tai oikeasuhteista palauttaa rajavalvonta väliaikaisesti sisärajoille Schengenin rajasäännöstön 25 artiklan ja 28 artiklan mukaisesti:
the likely impact of such reintroduction on the free movement of persons within the area without internal border control;
tällaisen palauttamisen todennäköinen vaikutus henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa;
the likely impact of such reintroduction on the internal market.
tällaisen palauttamisen todennäköinen vaikutus sisämarkkinoihin.
To this end, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should inform in the notification pursuant to Article 27(1) of the Schengen Borders Code of the outcome of their assessment of the impact of the planned reintroduction or prolongation of border controls at internal borders on free movement and the internal market.
Tätä varten sisärajavalvonnan väliaikaista palauttamista suunnittelevien jäsenvaltioiden olisi esitettävä Schengenin rajasäännöstön 27 artiklan 1 kohdan nojalla antamassaan ilmoituksessa arviointinsa tulos siitä, miten sisärajavalvonnan suunniteltu palauttaminen tai jatkaminen vaikuttaa vapaaseen liikkuvuuteen ja sisämarkkinoihin.
The Member States intending to reintroduce temporary internal border control should refrain from any measures which would not be justified by the identified serious threat to public policy or internal security.
Sisärajavalvonnan väliaikaista palauttamista suunnittelevien jäsenvaltioiden olisi pidättäydyttävä kaikista toimenpiteistä, joita ei voitaisi perustella havaitulla vakavalla uhalla yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle.
For instance, they should limit the border sections where internal border control is temporarily reintroduced to what is strictly necessary to address the threat identified.
Niiden olisi esimerkiksi palautettava väliaikainen rajavalvonta rajoitetusti vain sellaisille rajaosuuksille, jossa se on havaittuun uhkaan puuttumiseksi ehdottoman välttämätöntä.
SHARED RESPONSIBILITY AND COOPERATION
JAETTU VASTUU JA YHTEISTYÖ
In view of this objective of limiting the impact on free movement, the Member States intending to reintroduce temporary internal border control should:
Jotta voitaisiin rajoittaa vaikutusta vapaaseen liikkuvuuteen, sisärajavalvonnan väliaikaista palauttamista suunnittelevien jäsenvaltioiden olisi
consult well in advance the Member States affected by the intended reintroduction;
kuultava hyvissä ajoin jäsenvaltioita, joihin suunniteltu rajavalvonnan palauttaminen vaikuttaa,
maintain a close and constant cooperation, allowing for a constant review and adaptation of the controls so as to reflect the evolving needs and impact on the ground;
tehtävä keskenään kiinteästi ja jatkuvasti yhteistyötä, joka mahdollistaa valvonnan jatkuvan uudelleentarkastelun ja mukauttamisen muuttuvien tarpeiden ja vaikutuksen huomioimiseksi,
stand ready to assist each other with a view to the effective implementation of border controls, where needed and justified.
oltava valmiina avustamaan toisiaan rajavalvonnan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi siellä, missä se on tarpeen ja perusteltua.
USE OF ALTERNATIVE MEASURES
VAIHTOEHTOISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖ
In order to ensure that temporary reintroduction of border control at internal borders is a last resort measure, used only when the identified serious threat to public policy or internal security cannot be addressed appropriately by other means, the Member States should implement fully the Recommendation of the Commission of 12 May 2017 (C(2017) 3349 final) on proportionate police checks and police cooperation in the Schengen area.
Jotta voidaan varmistaa, että rajavalvonnan väliaikaista palauttamista sisärajoille käytetään viimeisenä keinona ainoastaan silloin, kun havaittuun vakavaan uhkaan yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle ei voida vastata asianmukaisesti muilla keinoilla, jäsenvaltioiden olisi pantava oikeasuhteisista poliisitarkastuksista ja poliisiyhteistyöstä Schengen-alueella 12 päivänä toukokuuta 2017 annettu komission suositus (C(2017) 3349 final) täysimääräisesti täytäntöön.
Done at Brussels, 3 October 2017.
Tehty Brysselissä 3 päivänä lokakuuta 2017.
Regulation (EU) 2016/1624 of the European Parliament and of the Council of 14 September 2016 on the European Border and Coast Guard and amending Regulation (EU) 2016/399 of the European Parliament and of the Council and repealing Regulation (EC) No 863/2007 of the European Parliament and of the Council, Council Regulation (EC) No 2007/2004 and Council Decision 2005/267/EC (OJ L 251, 16.9.2016, p.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1).
1).
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).
Commission Recommendation (EU) 2017/1805
Komission suositus (EU) 2017/1805,
on the professionalisation of public procurement
julkisten hankintojen ammatillistamisesta
Building an architecture for the professionalisation of public procurement
Rakenne julkisten hankintojen ammatillistamista varten
Public procurement is an instrument to achieve smart, sustainable and inclusive growth.
Julkisten hankintojen avulla voidaan saada aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
This instrument could have significant economic impact [1] in contributing to the Commission's agenda for growth, jobs and cross-border trade.
Julkisilla hankinnoilla voi olla merkittäviä taloudellisia vaikutuksia [1], sillä ne edistävät komission ohjelmaa kasvun, työllisyyden ja rajatylittävän kaupan alalla.
Efficient, effective and competitive public procurement is both a touchstone for a well-functioning single market and a major channel for European investments [2].
Tehokkaat, toimivat ja kilpailukykyiset julkiset hankinnat ovat olennaisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ja keskeinen kanava eurooppalaisille investoinneille [2].
The directives on public procurement adopted in 2014 [3] provide a toolbox enabling Member States to make more efficient and strategic use of public procurement.
Vuonna 2014 annetut julkisia hankintoja koskevat direktiivit [3] auttavat jäsenvaltioita käyttämään julkisia hankintoja tehokkaammin ja strategisemmin.
Public procurement is facing new challenges as it is increasingly expected to: demonstrate best value for public money in ever-constricting budgetary environments; use the opportunities of digitisation and evolving markets; make a strategic contribution to horizontal policy objectives and societal values such as innovation, social inclusion and economic and environmental sustainability; maximise accessibility and show accountability for minimising inefficiencies, waste, irregularities, fraud and corruption, as well as building responsible supply chains.
Alalla on kuitenkin uusia haasteita, sillä julkisten hankintojen odotetaan yhä useammin antavan parhaan vastineen julkisten varojen käytölle entistä tiukemmalla budjetilla, hyödyntävän digitalisoinnin ja kehittyvien markkinoiden mahdollisuuksia, antavan strategisen panoksen laaja-alaisiin toimintapoliittisiin tavoitteisiin ja yhteiskunnallisiin arvoihin (kuten innovointiin, sosiaaliseen osallisuuteen sekä talouden ja ympäristön kestävyyteen) sekä olevan mahdollisimman hyvin saatavilla ja tulosvastuullisia, jotta voidaan karsia mahdollisimman paljon päällekkäisyyksiä, haaskausta, epäsäännöllisyyksiä, petoksia ja korruptiota ja luoda vastuullisia toimitusketjuja.
The need to ensure the efficient application of public procurement rules at all levels is necessary to make the best out of this essential lever for European investment, as spelled out in the Investment Plan for Europe [4], and to achieve a stronger single market called for in the 2017 State of the Union address of President Juncker.
On varmistettava, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä sovelletaan tehokkaasti kaikilla tasoilla, jotta voidaan vauhdittaa eurooppalaisia investointeja, kuten Euroopan investointiohjelmassa [4] todetaan, ja jotta voidaan vahvistaa sisämarkkinoita, mitä komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker peräänkuulutti vuoden 2017 puheessaan unionin tilasta.
Efficiency is also among the areas of improvement in public procurement signalled through the European semester process.
Tehostaminen on myös eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä yksi niistä julkisiin hankintoihin liittyvistä seikoista, joissa on parantamisen varaa.
Therefore, the most efficient use of public funds needs to be ensured and public buyers need to be in a position to procure according to the highest standards of professionalism.
Siksi on varmistettava, että julkisia varoja käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja että julkiset ostajat kykenevät tekemään hankintoja tiukimman ammattietiikan mukaisesti.
Enhancing and supporting professionalism among public procurement practitioners can help foster the impact of public procurement in the whole economy [5].
Lisäämällä ja tukemalla ammatillisuutta julkisten hankintojen alalla toimivien keskuudessa voidaan vahvistaa julkisten hankintojen vaikutuksia koko talouteen [5].
The objective of the professionalisation of public procurement is understood broadly to reflect the overall improvement of the whole range of professional skills and competences, knowledge and experience of the people conducting or participating in tasks related to procurement [6].
Julkisten hankintojen ammatillistamisen tavoite on ymmärrettävä laajassa mielessä: parannetaan yleisesti niiden henkilöiden ammattitaitoa ja osaamista, tietämystä ja kokemusta, jotka suorittavat julkisiin hankintoihin liittyviä tehtäviä tai osallistuvat niihin [6].
It covers also the tools and support as well as the institutional policy architecture that are necessary to do the job effectively and deliver results [7].
Se kattaa myös välineet, tuen ja institutionaalisen rakenteen, jotka ovat välttämättömiä tehtävien tehokkaan suorittamisen ja tulosten saavuttamisen kannalta [7].
Therefore, an effective professionalisation policy should be based on an overall strategic approach along three complementary objectives:
Toimivien ammatillistamistoimenpiteiden olisi siksi perustuttava strategiseen kokonaislähestymistapaan, johon liittyy kolme täydentävää tavoitetta seuraavasti:
I. Developing the appropriate policy architecture for professionalisation: to have a real impact, any professionalisation policy should count on high level political support.
I Luodaan asianmukainen rakenne ammatillistamista varten: Ammatillistamistoimilla olisi oltava takanaan korkean tason poliittinen tuki, jotta niillä olisi todellisia vaikutuksia.
This means defining a clear assignment of responsibilities and tasks to institutions at central policy level, supporting efforts at local, regional and sectoral levels, ensuring continuation across political cycles, using where appropriate, the institutional structures promoting specialisation, aggregation and sharing of knowledge.
Tämä tarkoittaa sitä, että on määriteltävä selkeästi keskustason laitosten vastuualueet ja tehtävät, tuettava paikallisella, alueellisella ja alakohtaisella tasolla toteutettavia toimia ja varmistettava jatkuvuus poliittisesta syklistä toiseen.
Human resources — improving training and career management of procurement practitioners: public procurement practitioners, i.e. those involved in the procurement of goods, services and works, as well as auditors and officials responsible for the review of public procurement cases, must have the right qualifications, training, skills and experience needed for their level of responsibility.
Tarpeen mukaan on myös hyödynnettävä institutionaalisia rakenteita, joilla edistetään erikoistumista sekä tietojen yhdistämistä ja vaihtoa.
This means securing experienced, skilled and motivated staff, offering the necessary training and continuous professional development, as well as developing a career structure and incentives to make the public procurement function attractive and to motivate public officers to deliver on strategic outcomes.
II Henkilöresurssit – parannetaan julkisten hankintojen alalla toimivien koulutusta ja uranhallintaa: Julkisten hankintojen alalla toimivilla eli tavaroiden, palvelujen ja urakoiden hankintaan osallistuvilla henkilöstön jäsenillä sekä tilintarkastajilla ja julkisia hankintoja koskevasta muutoksenhausta vastaavilla henkilöstön jäsenillä on oltava vastuualueensa edellyttämä pätevyys, koulutus, taitotaso ja osaaminen sekä tarvittavaa kokemusta.
Systems — providing tools and methodologies to support professional procurement practice: public procurement practitioners must be equipped with the right tools and support to act efficiently and get best value for money for each purchase.
Toisin sanoen on varmistettava, että henkilöstön jäsenet ovat kokeneita, päteviä ja motivoituneita.
This means ensuring the availability of tools and processes to deliver smart procurement, such as: e-Procurement tools, guidelines, manuals, templates and cooperation tools, with corresponding training, support and expertise, aggregation of knowledge and exchange of good practice.
Henkilöstön jäsenille on myös tarjottava tarvittavaa perus- ja täydennyskoulutusta.
This Recommendation [8] encourages the development and implementation of professionalisation policies in the Member States, by offering a reference framework for consideration [9].
Lisäksi on kehitettävä urarakenne kannustimineen, jotta julkisten hankintojen ala olisi houkutteleva ja jotta henkilöstön jäseniä voidaan motivoida saavuttamaan strategisia tuloksia.
The desired outcome of this initiative is to help Member States to build the policy for professionalisation to increase the profile, influence, impact and reputation of procurement in delivering public objectives.
III Järjestelmät – tarjotaan välineitä ja menetelmiä julkisten hankintojen ammatillistamisen tueksi: julkisten hankintojen alalla toimivilla on oltava käytettävissään tarvittavat välineet ja tarvittava tuki, jotta he voivat toimia tehokkaasti ja saada parhaan vastineen rahalle kunkin oston yhteydessä.
This Recommendation is addressed to Member States and to their public administration primarily at national level.
Tämän vuoksi on varmistettava, että käytettävissä on välineitä ja menettelyitä älykkäiden hankintojen aikaan saamiseksi.
However, under their centralised or decentralised procurement system, Member States should further encourage and support contracting authorities/entities in rolling out professionalisation initiatives.
Näitä ovat muun muassa sähköiset hankintavälineet, ohjeet, käsikirjat, mallit ja yhteistyövälineet sekä asiaan liittyvä koulutus, tuki ja asiantuntemus, tietojen yhdistäminen ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen.
Therefore, Member States should draw this Recommendation to the attention of bodies responsible for public procurement at all levels as well as of the bodies in charge of training the auditors and officials responsible for the review of public procurement cases.
Tässä suosituksessa [8] rohkaistaan jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan toimintalinjoja julkisten hankintojen ammatillistamista varten.
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Tätä varten tässä suosituksessa esitetään viitekehys [9].
I. DEFINING THE POLICY FOR THE PROFESSIONALISATION OF PUBLIC PROCUREMENT
Suosituksella pyritään auttamaan jäsenvaltioita luomaan rakenne ammatillistamista varten, jotta voidaan vahvistaa julkisten hankintojen näkyvyyttä, vaikuttavuutta, tuloksia ja mainetta julkisten tavoitteiden saavuttamisen yhteydessä.
Member States should develop and implement long term professionalisation strategies for public procurement, tailored to their needs, resources and administrative structure, standalone or as part of wider professionalisation policies of public administration.
Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille ja niiden julkishallinnoille etupäässä kansallisella tasolla.
The aim is to attract, develop and retain skills, focus on performance and strategic outcomes and make the most out of the available tools and techniques.
Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin keskitetyn tai hajautetun hankintajärjestelmänsä yhteydessä rohkaistava ja tuettava hankintasopimuksen tekeviä viranomaisia/yksiköitä ammatillistamisaloitteiden käytössä.
These strategies should:
Siksi jäsenvaltioiden olisi saatettava tämä suositus seuraavien tietoon: elimet, jotka tekevät julkisia hankintoja kaikilla tasoilla, ja elimet, jotka kouluttavat tilintarkastajia ja henkilöstön jäseniä, jotka vastaavat julkisia hankintoja koskevasta muutoksenhausta,
address all the relevant participants in the procurement process and be developed through an inclusive process at national, regional and local level;
ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:
be applied in coordination with other policies across the whole public sector; and
I MÄÄRITELLÄÄN TOIMINTALINJA JULKISTEN HANKINTOJEN AMMATILLISTAMISTA VARTEN
take stock of developments in other Member States and at international level.
Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja toteutettava pitkän aikavälin strategioita julkisten hankintojen ammatillistamiseksi.