natgillin/translations-raw huggingface dataset:
New participatory and intercultural approaches to heritage policies and educational initiatives that attribute equal dignity to all forms of cultural heritage have the potential to increase trust, mutual recognition and social cohesion, as also shown by the international cooperation in the framework of the Council of Europe.
Agenda 2030 -toimintaohjelmassa tunnustetaan, että kaikki kulttuurit ja sivilisaatiot voivat myötävaikuttaa kestävään kehitykseen ja niiden merkitys sen mahdollistamisessa on ratkaiseva.
The role of cultural heritage is also recognised in the UN 2030 Agenda for Sustainable Development (‘2030 Agenda’), which acknowledges global citizenship, cultural diversity and intercultural dialogue as overarching principles of sustainable development.
Kulttuuri mainitaan nimenomaisesti useissa Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti tavoitteessa 11 (kaupungit–perintö) sekä tavoitteessa 4 (koulutus) ja matkailuun liittyen tavoitteissa 8 (kestävä kasvu) ja 12 (kulutustottumukset).
The 2030 Agenda recognises that all cultures and civilizations can contribute to, and are crucial enablers of, sustainable development.
Tarve asettaa ihmiset ja inhimilliset arvot kulttuuriperinnön laajennetun ja monialaisen käsitteen keskiöön tunnustetaan kansainvälisesti yhä laajemmin, mikä vahvistaa tarvetta edistää yhä laajemman yleisön mahdollisuuksia tutustua kulttuuriperintöön ottaen huomioon muun muassa, että tällä on myönteinen vaikutus elämänlaatuun.
Culture is explicitly mentioned in several Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda, in particular Goal 11 (cities-heritage), as well as Goal 4 (education), and, in relation to tourism, Goal 8 (sustainable growth) and Goal 12 (consumption patterns).
Tällainen laajempi saatavuus voidaan saavuttaa tavoittamalla eri yleisöjä ja parantamalla esteetöntä pääsyä paikkoihin ja rakennuksiin sekä tuotteiden ja palveluiden saatavuutta niin, että otetaan huomioon erityistarpeet ja väestörakenteen muutoksen vaikutukset.
The increased recognition at international level of the need to put people and human values at the centre of an enlarged and cross-disciplinary concept of cultural heritage reinforces the need to foster wider access to cultural heritage, inter alia, in light of its positive effects on the quality of life.
Erilaiset kulttuuriperinnön ylläpitoa, restaurointia, säilyttämistä, uudelleenkäyttöä, saavutettavuutta ja edistämistä koskevat toimet sekä tähän liittyvät palvelut ovat ensisijaisesti kansallisella, alueellisella tai paikallisella vastuulla.
Such wider access can be achieved by reaching out to different audiences and by increasing accessibility to places, buildings, products and services, taking into account special needs and the implications of demographic change.
Kulttuuriperinnöllä on kuitenkin selkeä eurooppalainen ulottuvuus, jota käsitellään kulttuuripolitiikan lisäksi muissa unionin politiikoissa kuten koulutuksessa, maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, aluekehityksessä, sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa, meriasioissa, ympäristössä, matkailussa, digitaalistrategiassa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä viestinnässä.
Policies for the maintenance, restoration, conservation, reuse, accessibility and promotion of cultural heritage and related services are primarily national, regional or local responsibilities.
Vuosi 2018 on Euroopan ja sen kulttuuriperinnön kannalta symbolisesti ja historiallisesti merkittävä, koska silloin vietetään useita merkittäviä tapahtumia, kuten ensimmäisen maailmansodan päättymisen ja usean jäsenvaltion itsenäistymisen satavuotisjuhlavuotta sekä kolmikymmenvuotisen sodan alkamisen nelisatavuotisjuhlavuotta.
Nevertheless, cultural heritage has a clear European dimension which is addressed, in addition to cultural policy, through other Union policies such as education, agriculture and rural development, regional development, social cohesion, maritime affairs, environment, tourism, the digital agenda, research and innovation, and communication.
Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voi näin ollen tarjota mahdollisuuden ymmärtää paremmin nykyaikaa monipuolisemman ja yhteisen menneisyyskäsityksen kautta.
The year 2018 has a symbolic and historical importance for Europe and its cultural heritage, as it marks a number of significant events such as the 100th anniversary of the end of World War I and of the independence of several Member States as well as the 400th anniversary of the start of the Thirty Years' War.
Jotta eurooppalaiset yhteiskunnat ja taloudet voivat saada kulttuuriperinnön tarjoamista mahdollisuuksista täyden hyödyn, kulttuuriperinnön vaalimisessa, kehittämisessä ja hoidossa tarvitaan tehokasta osallistavaa (eli monitasoista ja monen sidosryhmän välistä) hallintoa ja tehostettua, eri alojen välistä yhteistyötä, kuten neuvosto on todennut 25 päivänä marraskuuta 2014 antamissaan päätelmissä [6].
The European Year of Cultural Heritage can therefore offer opportunities to better understand the present through a richer and shared comprehension of the past.
Tällainen hallinto ja yhteistyö edellyttävät kaikkien sidosryhmien, mukaan lukien viranomaisten, kulttuuriperintöalan, yksityisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kuten valtiosta riippumattomien järjestöjen ja vapaaehtoissektorin järjestöjen, mukana oloa.
In order to realise fully the potential of cultural heritage for European societies and economies, the safeguarding, enhancement and management of cultural heritage require effective participatory (i.e. multi-level and multi-stakeholder) governance and enhanced cross-sectoral cooperation, as stated by the Council in its conclusions of 25 November 2014 [6].
Tämän lisäksi neuvosto kehotti 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksytyissä päätelmissään komissiota harkitsemaan ehdotuksen tekemistä kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta.
Such governance and cooperation involve all stakeholders, including public authorities, the cultural heritage sector, private actors and civil society organisations, such as NGOs and organisations in the voluntary sector.
Euroopan parlamentti suositti 8 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa nimeämään mieluiten vuoden 2018 kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi.
In addition, in its conclusions of 25 November 2014, the Council invited the Commission to consider presenting a proposal for a European Year of Cultural Heritage.
Alueiden komitea piti 16 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa [7] tervetulleena neuvoston kehotusta kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden harkitsemiseksi ja painotti eurooppalaisen teemavuoden panosta yhteisten tavoitteiden toteuttamiseksi yleiseurooppalaisessa kontekstissa.
In its resolution of 8 September 2015, the European Parliament recommended designating, preferably for 2018, a European Year of Cultural Heritage.
Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden nimeäminen on tehokas keino lisätä yleistä tietoisuutta asiasta, levittää tietoa hyvistä käytännöistä, virittää periaatekeskustelua sekä edistää tutkimus- ja innovointitoimintaa ja tehostaa laadullisen näytön ja määrällisten tietojen keräämistä ja analysointia, mukaan lukien tilastot, kulttuuriperinnön sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista.
In its opinion of 16 April 2015 [7], the Committee of the Regions welcomed the call of the Council for consideration to be given to a European Year of Cultural Heritage, stressing its contribution to the attainment of shared goals in the pan-European context.
Luomalla toimintaympäristö näiden tavoitteiden edistämiseksi samanaikaisesti sekä unionin tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasoilla voidaan lisätä yhteisvaikutuksia ja tehostaa resurssien käyttöä.
Declaring a European Year of Cultural Heritage is an effective way of raising public awareness, disseminating information on good practices, promoting policy debate, research and innovation and improving the collection and analysis of qualitative evidence and quantitative data, including statistics, on the social and economic impact of cultural heritage.
Komission olisi tämän vuoksi annettava Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille, alueiden komitealle sekä kulttuuriperintöalalla unionin tasolla työskenteleville elimille ja yhdistyksille oikea-aikaista tietoa ja tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden kanssa.
By creating an environment for promoting those objectives simultaneously at Union, national, regional and local levels, a greater synergy and a better use of resources can be achieved.
Kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta varten kehitettyjen toimintojen eurooppalaisen ulottuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioita kannustetaan myös tekemään keskenään yhteistyötä.
In that regard, the Commission should provide timely information to and closely cooperate with the European Parliament, the Council and the Member States, the Committee of the Regions and the bodies and associations active in the field of cultural heritage at Union level.
Kulttuuriperintö on myös yksi ulkosuhteiden useiden ohjelmien toiminta-ala ensisijaisesti – mutta ei yksinomaan – Lähi-idässä.
In order to ensure that activities developed for the European Year of Cultural Heritage have a European dimension, Member States are also encouraged to collaborate with each other.
Kulttuuriperinnön arvon edistäminen on myös vastatoimi kulttuuriaarteiden tahalliseen tuhoamiseen konfliktialueilla, kuten korostetaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 8 päivänä kesäkuuta 2016 antamassa yhteisessä tiedonannossa ”Towards an EU strategy for international cultural relations” (Tavoitteena EU:n kansainvälisten kulttuurisuhteiden strategia).
Cultural heritage is also a field of intervention in several programmes in the area of external relations, mainly, but not exclusively, in the Middle East.
On tärkeää varmistaa kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ja kaikkien asianmukaisissa puitteissa kehitettyjen ulkosuhteiden aloitteiden keskinäinen täydentävyys.
The promotion of the value of cultural heritage is also a response to the deliberate destruction of cultural treasures in conflict zones, as highlighted by the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the Commission in their joint communication of 8 June 2016 entitled ‘Towards an EU strategy for international cultural relations’.
Asiaankuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä toimissa kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja edistämiseksi olisi muun muassa otettava huomioon yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa käytävään, kokemuksia ja arvoja koskevaan tietojenvaihtoon.
It is important to ensure complementarity between the European Year of Cultural Heritage and all external relations initiatives developed within appropriate frameworks.
Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tulee edistää kyseessä olevien kulttuurien keskinäistä tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä.
Actions to protect and promote cultural heritage under relevant external relations instruments should, inter alia, reflect the mutual interest associated with the exchange of experiences and values with third countries.
Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden olisi oltava tiiviisti mukana kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden toimissa.
The European Year of Cultural Heritage should promote mutual knowledge, respect and understanding of the respective cultures.
Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvat maat ja muut kumppanimaat olisi myös tarpeen mukaan pyrittävä saamaan mukaan.
Candidate and potential candidate countries should be closely associated with actions under the European Year of Cultural Heritage.
Tällaiseen osallistumiseen voidaan pyrkiä asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti unionin ja kyseisten maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa.
The involvement of countries falling within the scope of the European Neighbourhood Policy and other partner countries should also be sought, as appropriate.
Euroopan kulttuuriperinnön vaaliminen, säilyttäminen ja kehittäminen kuuluu unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin.
Such involvement can be pursued under the relevant frameworks for cooperation and dialogue, particularly in the context of the civil society dialogue between the Union and those countries.
Näin ollen kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voidaan toteuttaa hyödyntämällä näitä ohjelmia niiden nykyisten säännösten mukaisesti ja asettamalla rahoituspainopisteet joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi.
The safeguarding, conservation and enhancement of Europe's cultural heritage comes under the objectives of existing Union programmes.
Ohjelmat ja toimet muun muassa kulttuurin, koulutuksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, aluekehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, meriasioiden, ympäristön, matkailun, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian, tutkimuksen ja innovoinnin sekä viestinnän aloilla edistävät suoraan ja välillisesti Euroopan kulttuuriperinnön suojelemista, kehittämistä, innovatiivista uudelleenkäyttöä ja edistämistä, ja voivat tukea kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta kunkin ohjelman tai toimen oikeudellisen kehyksen mukaisesti.
Therefore, a European Year of Cultural Heritage can be implemented by using those programmes in accordance with their existing provisions and setting funding priorities on an annual or multiannual basis.
Unionin tason yhteisrahoitusta täydentävää kansallista lisätukea, myös joustavia rahoitusmekanismeja, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tai joukkorahoitusta, voidaan harkita kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden tukemiseksi.
Programmes and policies in fields such as culture, education, agriculture and rural development, regional development, social cohesion, maritime affairs, environment, tourism, the Digital Single Market Strategy, research and innovation, and communication contribute directly and indirectly to the protection, enhancement, innovative reuse and promotion of Europe's cultural heritage, and can support the European Year of Cultural Heritage in accordance with their respective legal frameworks.
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
National contributions additional to co-financing at Union level, including through flexible funding mechanisms such as public-private partnerships or crowd-funding, can be considered in order to support the objectives of the European Year of Cultural Heritage.
Tässä päätöksessä vahvistetaan koko kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [8] 17 kohdan mukaisesti.
The financial interests of the Union should be protected through proportionate measures throughout the expenditure cycle, including the prevention, detection and investigation of irregularities, the recovery of funds lost, wrongly paid or incorrectly used and, where appropriate, administrative and financial penalties.
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, eli Euroopan kulttuuriperinnön jakamisen ja arvostuksen edistämistä, tietoisuuden lisäämistä yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisen tunteen vahvistamista, vaan ne voidaan valtioiden välisen tiedonvaihtotarpeen ja unionin laajuisten hyvien käytäntöjen levittämisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.
This Decision lays down a financial envelope for the entire duration of the European Year of Cultural Heritage, which is to constitute the prime reference amount, within the meaning of point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management [8], for the European Parliament and the Council during the annual budgetary procedure.
Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Since the objectives of this Decision, namely to encourage the sharing and appreciation of Europe's cultural heritage, raise awareness of common history and values, and reinforce a sense of belonging to a common European space, cannot be sufficiently achieved by the Member States given the need for transnational exchange of information and Union-wide dissemination of good practice, but can rather be better achieved at Union level, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity, as set out in Article 5 TEU.
Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi,
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Decision does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
HAVE ADOPTED THIS DECISION:
1 artikla
Subject matter
Nimetään vuosi 2018 ”kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi”, jäljempänä ’eurooppalainen teemavuosi’.
The year 2018 shall be designated as the ‘European Year of Cultural Heritage’ (‘European Year’).
Eurooppalaisen teemavuoden tarkoituksena on edistää Euroopan kulttuuriperinnön jakamista ja arvostusta jaettuna voimavarana, lisätä tietoisuutta yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä vahvistaa tunnetta yhteiseen eurooppalaiseen tilaan kuulumisesta.
The purpose of the European Year shall be to encourage the sharing and appreciation of Europe's cultural heritage as a shared resource, to raise awareness of common history and values, and to reinforce a sense of belonging to a common European space.
2 artikla
Article 2
Tavoitteet
Objectives
Eurooppalaisen teemavuoden yleisenä tavoitteena on edistää ja tukea unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimia yhteistyössä kulttuuriperintöalan ja laajemman kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi, vaalimiseksi, uudelleenkäyttämiseksi, kehittämiseksi, hyödyntämiseksi ja edistämiseksi.
The general objectives of the European Year shall be to encourage and support the efforts of the Union, the Member States and regional and local authorities, in cooperation with the cultural heritage sector and broader civil society, to protect, safeguard, reuse, enhance, valorise and promote Europe's cultural heritage.
Eurooppalaisella teemavuodella on erityisesti seuraavat tavoitteet:
In particular, the European Year shall:
edistää osaltaan Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä keskeisenä osana kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.
contribute to promoting the role of Europe's cultural heritage as a pivotal component of cultural diversity and intercultural dialogue.
Jäsenvaltioiden toimivaltaa kaikilta osin kunnioittaen eurooppalaisen teemavuoden on tuotava esiin parhaita keinoja Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämisen ja vaalimisen varmistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että laajempi ja moninaisempi yleisö voi nauttia siitä, yleisöpohjan laajentamista koskevat toimet ja kulttuuriperintökasvatus mukaan lukien, edistäen siten sosiaalista osallisuutta ja integraatiota.
While fully respecting the competences of the Member States, it shall highlight the best means to ensure the conservation and safeguarding of Europe's cultural heritage as well as the enjoyment thereof by a wider and more diversified audience, including through audience-development measures and heritage education, thereby promoting social inclusion and integration;
vahvistaa suoran ja välillisen taloudellisen potentiaalinsa ansiosta Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä yhteiskunnalle ja taloudelle, mihin sisältyy kulttuurialan ja luovien toimialojen, muun muassa pienten ja keskisuurten yritysten, tukeminen ja luovuutta ja innovointia koskevan innostuksen antaminen, kestävän kehityksen ja matkailun edistäminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen sekä pysyvien työpaikkojen luominen.
enhance the contribution of Europe's cultural heritage to society and the economy, through its direct and indirect economic potential, which includes the capacity to underpin the cultural and creative sectors, including small and medium-sized enterprises, and to inspire creation and innovation, to promote sustainable development and tourism, to enhance social cohesion and to generate long-term employment;
edistää kulttuuriperintöä tärkeänä tekijänä unionin ja kolmansien maiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä eurooppalaista kulttuuriperintöön liittyvää asiantuntemusta.
contribute to promoting cultural heritage as an important element of the relations between the Union and third countries, building on the interest and needs in partner countries and on Europe's expertise in cultural heritage.
Eurooppalaisen teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:
The specific objectives of the European Year shall be to:
edistetään kulttuuriperintötoimiin sovellettavia ihmiskeskeisiä, osallistavia, tulevaisuuteen suuntautuvia, yhtenäisempiä, kestäviä ja monialaisia toimintatapoja;
encourage approaches to cultural heritage that are people-centred, inclusive, forward-looking, more integrated, sustainable and cross-sectoral;
edistetään osallistavan hallinnon ja kulttuuriperinnön hoidon innovatiivisia malleja, joissa ovat mukana kaikki sidosryhmät, kuten viranomaiset, kulttuuriperintöala, yksityiset toimijat ja kansalaisjärjestöt;
promote innovative models of participatory governance and management of cultural heritage, involving all stakeholders, including public authorities, the cultural heritage sector, private actors and civil society organisations;
edistetään keskustelua, tutkimustoimia sekä hyvien käytäntöjen vaihtoa kulttuuriperinnön säilyttämisen, vaalimisen, innovatiivisen uudelleenkäytön ja kehittämisen laadusta ja historiallisessa ympäristössä toteutettavista nykytoimista;
promote debate, research and the exchange of good practices on the quality of conservation, safeguarding, innovative reuse and enhancement of cultural heritage, and on contemporary interventions in the historical environment;
edistetään ratkaisuja, joiden ansiosta kulttuuriperintö tuodaan kaikkien saataville ja ulottuville, myös digitaalisten välineiden kautta, poistamalla sosiaaliset, kulttuuriset ja fyysiset esteet sekä ottaen huomioon henkilöt, joilla on erityistarpeita;
promote solutions which make cultural heritage accessible to all, including via digital means, by removing social, cultural and physical barriers, taking into account people with special needs;
korostetaan ja vahvistetaan kulttuuriperinnön myönteistä vaikutusta yhteiskuntaan ja talouteen tutkimuksen ja innovoinnin avulla muun muassa vahvistamalla tällaisen vaikutuksen aikaansaamiseksi tarvittavaa tietopohjaa unionin tasolla;
highlight and enhance the positive contribution of cultural heritage to society and the economy through research and innovation, including by strengthening the evidence base for such a contribution at Union level;
edistetään kulttuuriperinnön ja ympäristöpolitiikan välisiä yhteisvaikutuksia sisällyttämällä kulttuuriperintökysymykset ympäristö-, arkkitehtuuri- ja suunnittelupolitiikkaan sekä edistämällä energiatehokkuutta;
encourage synergies between cultural heritage and environment policies by integrating cultural heritage into environmental, architectural and planning policies, and by promoting energy-efficiency;
kannustetaan alueellisia ja paikallisia kehittämisstrategioita kulttuuriperinnön tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen, esimerkiksi edistämällä kestävää matkailua;