natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This amount includes amounts which lapsed in the previous years of the European Union Solidarity Fund and of the European Globalisation Adjustment Fund and which are made available for the Flexibility Instrument in accordance with the second subparagraph of Article 11(1) of Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013.
Tämä määrä sisältää aiemmilta vuosilta peräisin olevat Euroopan unionin solidaarisuusrahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston peruuntuneet määrät, jotka osoitetaan joustovälineen käyttöön asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 11 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
On the basis of the expected payment profile, the payment appropriations corresponding to the mobilisation of the Flexibility Instrument should be distributed over several financial years.
Joustovälineestä käyttöön otettuja varoja vastaavat maksumäärärahat olisi jaettava useamman varainhoitovuoden jaksolle maksettavien määrien odotetun kehityksen perusteella.
In order to allow for the quick use of the funds, this Decision should apply from the beginning of the financial year 2018,
Jotta varat saataisiin nopeasti käyttöön, tätä päätöstä olisi sovellettava varainhoitovuoden 2018 alusta alkaen,
For the general budget of the Union for the financial year 2018, the Flexibility Instrument shall be mobilised to provide the amount of EUR 837241199 in commitment appropriations in heading 3 (Security and Citizenship).
Otetaan käyttöön joustovälineestä 837241199 euroa otsakkeeseen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) sisältyvinä maksusitoumusmäärärahoina unionin varainhoitovuoden 2018 yleiseen talousarvioon.
The amount referred to in the first subparagraph shall be used to finance measures to address the ongoing challenges of migration, refugee inflows and security threats.
Ensimmäisessä alakohdassa mainittu määrä käytetään rahoittamaan toimenpiteitä, joilla vastataan muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyviin tämänhetkisiin haasteisiin.
On the basis of the expected payment profile, the distribution of the payment appropriations corresponding to the mobilisation of the Flexibility Instrument shall be estimated as follows:
Joustovälineen käyttöönottoa vastaavat maksumäärärahat jakautuvat oletetun maksuprofiilin perusteella arvioiden seuraavasti:
EUR 464039631 in 2018;
464039631 euroa vuonna 2018;
EUR 212683883 in 2019;
212683883 euroa vuonna 2019;
EUR 126354910 in 2020;
126354910 euroa vuonna 2020;
EUR 34162775 in 2021.
34162775 euroa vuonna 2021.
The specific amounts of payment appropriations for each financial year shall be authorised in accordance with the annual budgetary procedure.
Kunkin varainhoitovuoden maksumäärärahojen täsmälliset määrät hyväksytään vuotuisen talousarviomenettelyn mukaisesti.
Decision (EU) 2018/9 of the European Parliament and of the Council
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/9,
amending Decision (EU) 2017/344 of the European Parliament and of the Council of 14 December 2016 on the mobilisation of the Contingency Margin in 2017
ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta vuonna 2017 14 päivänä joulukuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/344 muuttamisesta
Having regard to the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management [1], and in particular point 14, second subparagraph, thereof,
ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [1] ja erityisesti sen 14 kohdan toisen alakohdan,
Article 13 of Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 [2] laying down the multiannual financial framework for the years 2014-2020 has established a Contingency Margin of up to 0,03 % of the Gross National Income of the Union.
Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 [2] 13 artiklassa säädetään ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta, joka on enintään 0,03 prosenttia unionin bruttokansantulosta.
In accordance with Article 6 of this Regulation, the Commission had calculated the absolute amount of this Contingency Margin for 2017 [3].
Komissio on laskenut asetuksen 6 artiklan mukaisesti ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran ehdottoman määrän vuodeksi 2017 [3].
The European Parliament and the Council mobilised the Contingency margin in 2017 to allow financing above the commitment ceilings of EUR 1906150960, of which EUR 1176030960 for heading 3 (Security and citizenship).
Euroopan parlamentti ja neuvosto ottivat ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöön vuonna 2017, jotta voitaisiin tarjota rahoitusta ylittämällä maksusitoumusmäärärahojen 1906150960 euron enimmäismäärä, josta 1176030960 euroa kuuluu otsakkeeseen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus).
The 2018 budget requires an increase in the flexibility and therefore the offsetting of the contingency margin mobilised in 2017 is adjusted to decrease the amount offset in Heading 5 in 2018 and to introduce a corresponding offset in Heading 5 in 2020,
Vuoden 2018 talousarvio edellyttää jouston lisäämistä, minkä vuoksi vuonna 2017 käyttöön otetun ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran korvaamissuunnitelmaa muutetaan vähentämällä otsakkeesta 5 vuonna 2018 korvattavaa määrää ja ottamalla käyttöön vastaava korvaava määrä otsakkeessa 5 vuonna 2020,
Article 2 of Decision (EU) 2017/344 of the European Parliament and of the Council of 14 December 2016 on the mobilisation of the Contingency Margin in 2017 [4] is amended as follows:(a) in the introductory sentence ‘2019’ is replaced by ‘2020’;
Muutetaan ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta vuonna 2017 14 päivänä joulukuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/344 [4] 2 artikla seuraavasti:a) korvataan johdantolauseessa vuosiluku ”2019” vuosiluvulla ”2020”;
2018: heading 5 (Administration): EUR 318000000;’;
2018: otsake 5 (Hallinto): 318000000 euroa;”;
2020: heading 5 (Administration): EUR 252000000.’.
2020: otsake 5 (Hallinto): 252000000 euroa.”
OJ C 373, 20.12.2013, p. 1.
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016, ”BKTL:n muutosten perusteella rahoituskehykseen tehtävä tekninen mukautus vuodeksi 2017” (COM(2016) 311).
Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 of 2 December 2013 laying down the multiannual financial framework for the years 2014-2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
EUVL L 50, 28.2.2017, s. 57.
Commission Decision (EU) 2018/10
Komission päätös (EU) 2018/10,
on state aid SA.18855 — C 5/08 (ex NN 58/07) — Denmark
valtiontuessa SA.18855 – C 5/08 (ex NN 58/07) – Tanska
The 1999 Agreements between Aarhus Airport and Ryanair
Aarhusin lentoaseman ja Ryanairin väliset vuoden 1999 sopimukset
(notified under document C(2014) 871)
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 871)
In February 2005, the Commission received a complaint from SAS Group (‘SAS’).
Helmikuussa 2005 komissio vastaanotti kantelun SAS Groupilta (jäljempänä ’SAS’).
SAS alleged among other things that Aarhus Airport Ltd/Aarhus Lufthavn A/S (‘Aarhus airport’) had granted illegal subsidies to Ryanair.
SAS väitti muun muassa, että Aarhus Lufthavn A/S (jäljempänä ’Aarhusin lentoasema’) oli myöntänyt laittomia valtiontukia Ryanairille.
The subsidies allegedly consist of reduced airport and ground handling charges granted to Ryanair.
Väitetyt tuet muodostuvat Ryanairille myönnetyistä alennetuista lentoasema- ja maahuolintamaksuista.
The Commission requested Denmark to provide further information in relation to the complaint by letters of 2 March 2005 and 20 May 2006.
Komissio pyysi 2 päivänä maaliskuuta 2005 ja 20 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Tanskalta lisätietoja kantelusta.
Denmark replied by letters of 18 May 2005 and 11 July 2006.
Tanska vastasi 18 päivänä toukokuuta 2005 ja 11 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.
By letter dated 30 January 2008, the Commission informed Denmark of its decision to initiate the procedure provided for in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) [2] ( ‘opening decision’) in respect of the Agreement between Aarhus airport and Ryanair.
Komissio ilmoitti Tanskalle 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT-sopimus’) 108 artiklan 2 kohdan [2] mukaisen menettelyn, joka koskee Aarhusin lentoaseman ja Ryanairin välistä sopimusta (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’).
Denmark provided its comments on the opening decision on 30 May 2008.
Tanska toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 30 päivänä toukokuuta 2008.
The Commission invited interested parties to submit their comments within one month of the publication date.
Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.
The Commission received comments on the opening decision from three interested parties.
Komissio sai kolmelta asianomaiselta huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.
SAS, Ryanair and Association of European Airlines submitted comments on 16 June 2008, 29 May 2008 and 4 July 2008 respectively.
SAS toimitti huomautuksia 16 päivänä kesäkuuta 2008, Ryanair 29 päivänä toukokuuta 2008 ja Euroopan lentoyhtiöiden liitto 4 päivänä heinäkuuta 2008.
It transmitted these comments to Denmark by letter dated 17 July 2008.
Komissio välitti nämä huomautukset Tanskalle 17 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
Denmark was given the opportunity to respond to them within one month.
Tanskalle annettiin mahdollisuus vastata niihin kuukauden kuluessa.
Denmark transmitted its comments by letter dated 29 September 2008.
Tanska toimitti huomautuksensa 29 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
Ryanair responded by letter dated 15 July 2011.
Lentoaseman omistajana ja pitäjänä Aarhus Lufthavn on kokonaan julkisessa omistuksessa oleva osakeyhtiö [4].
Ryanair's observations were forwarded to Denmark by letter dated 5 August 2011.
Lentoasema on yksi kuudesta alueellisesta lentoasemasta, jotka palvelevat Jyllannin markkinoita, joilla on noin 2,5 miljoonaa asukasta.
Additional information was provided by Denmark by letters dated 8 September 2011 and 22 September 2011, 12 April 2012 and 22 May 2012.
Noin 25 prosentille Jyllannin väestöstä Aarhusin lentoasema on lähin lentoasema.
DETAILED DESCRIPTION OF THE MEASURE
Jyllannin alueen suurin lentoasema on Billundin lentoasema, joka sijaitsee 140 kilometrin päässä (noin 1 tunnin 35 minuutin matkustusaika autolla).
Background to the investigation
Aarhusin lentoasema on Billundin lentoaseman jälkeen Jyllannin alueen toiseksi suurin lentoasema, ja se palvelee lähinnä SASia (noin 48 prosenttia matkustajista) ja Ryanairia (noin 34,7 prosenttia matkustajista).
Aarhus airport is located in Tirstrup, 36 km north-east of the City of Aarhus in Denmark.
Aarhusin lentoaseman kapasiteetti on noin miljoona matkustajaa vuodessa.
Aarhus airport, owner and operator of the airport, is a 100 % publicly owned Limited Liability Company [4].
Lentoaseman käyttö oli huipussaan vuonna 1996, jolloin 800000 matkustajaa käytti lentoasemaa.
The airport is one of six regional airports serving the Jutland market with a population of approximately 2,5 million inhabitants.
Vuonna 1996 avattiin Ison-Beltin silta, joka yhdistää Fynin ja Sjællandin saaret, ja Jyllannin ja Kööpenhaminan välinen matkustusaika maata pitkin lyheni.
About 25 % of the Jutland population have Aarhus airport as the nearest airport.
Ison-Beltin silta antoi matkustajille mahdollisuuden ajaa Aarhusista Kööpenhaminaan.
The largest airport of the Jutland region is Billund airport, which is located 140 km away (~ 1 hour 35 minutes travelling time by car).
Sillan käyttöönoton jälkeen vuonna 1996 Aarhusin lentoaseman matkustajamäärä laski noin 600000:een vuodessa.
Aarhus airport is, after Billund airport, the second largest airport of the Jutland region mainly serving SAS (~ 48 % of the passengers) and Ryanair (~ 34,7 % of the passengers).
Vuonna 1999 SAS lopetti Aarhusin ja Lontoon välisen reitin.
Aarhus airport has the capacity to handle approximately one million passengers per year.
Samana vuonna tehtiin Ryanairin ja Aarhusin lentoaseman väliset sopimukset ja Ryanair aloitti päivittäisen reitin Lontoon Stanstediin.
Usage peaked in 1996 when there were over 800000 passengers using the airport.
Seuraavassa taulukossa kuvataan matkustajaliikenteen kehitystä Aarhusin lentoasemalla vuosina 1995–2012:
In 1996, the Great Belt Bridge was opened connecting the islands of Funen and Zealand and reducing the overland travelling time between Jutland and Copenhagen.
Taulukko 1
The Great Belt Bridge gave travellers the option of driving from Aarhus to Copenhagen.
Matkustajaliikenteen kehitys Aarhusin lentoasemalla vuosina 1995–2012
After the opening of the bridge in 1996, the number of passengers at Aarhus airport started to decrease to around 600000 per annum.
Tosiasiallinen matkustajamäärä vuosina 1995–2012
In 1999, SAS closed its route from Aarhus to London.
Vuosi
In the same year, the agreements between Ryanair and Aarhus airport were concluded and Ryanair started operating a route to London-Stansted on a daily basis.
Matkustajia (tuhatta)
The following table summarises the development of passengers at Aarhus airport in 1995 to 2012:
Tutkitut toimenpiteet ja komission alustava arviointi
Table 1
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti kysymyksen siitä, toimiko Aarhusin lentoasema markkinataloustoimijan tavoin, kun se vuonna 1999 teki sopimukset Ryanairin kanssa.
Passenger development at AAR 1995-2012
Komissio toi erityisesti esiin kysymyksen siitä, olivatko lentoasemamaksujen taso ja lentoaseman Ryanairille myöhemmin antamat alennukset ja markkinatuki valtiontukea.
Actual passengers in 1995-2012
Komissio esitti erityisesti epäilyjä siitä, perustuiko Aarhusin lentoasemalla sovellettava lentoasemamaksujen eriyttäminen lisätuloihin ja lisäkustannuksiin eli Ryanairin lentoasematoiminnasta aiheutuviin tuloihin ja kustannuksiin.
Passengers (in thousand)
Näin ollen komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilynsä siitä, ohjasivatko Aarhusin lentoaseman toimintaa pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät.
The measures under investigation and the initial assessment by the Commission
Siten komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että vuoden 1999 sopimukset antoivat Ryanairille sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa.
The opening decision relates to the agreements concluded between Ryanair and Aarhus airport in 1999.
Komissio ilmaisi epäilynsä siitä, voidaanko tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
This decision is thus without prejudice to any amendment or replacement of the 1999 agreements or any complementary agreement concluded thereafter.
Tältä osin komissio epäili erityisesti, olivatko vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa [5] esitetyt soveltuvuusedellytykset täyttyneet tässä tapauksessa.
In the opening decision, the Commission raised the question whether Aarhus airport acted as a market economy operator when it concluded the 1999 agreements with Ryanair.
TANSKAN HUOMAUTUKSET
In particular, the Commission raised the question whether the level of airport charges and the subsequent rebates and marketing support offered to Ryanair by the airport constitutes state aid.
Ryanairin kanssa tehtyihin vuoden 1999 sopimuksiin johtanut päätöksentekomenettely
The Commission expressed in particular doubts whether the differentiation of airport charges applied at Aarhus airport was based on incremental revenue and incremental costs, meaning revenue and costs induced by the activity of Ryanair at the airport.
Tanska toimittaa aluksi komissiolle huomautuksensa, jotka koskevat sitä, ettei Ryanairin kanssa tehtyjen vuoden 1999 sopimusten voida katsoa johtuvan valtiosta.
In addition, Denmark did not provide the Commission either with the copy of the 1999 agreements with Ryanair nor with the business plan evaluating its profitability for Aarhus airport.
Tanska toteaa, että vuoden 1999 sopimukset tehtiin Aarhusin lentoaseman ja Ryanairin välillä eivätkä ne johdu julkisten viranomaisten toimista.
Hence in its opening decision the Commission expressed doubts whether the behaviour of Aarhus airport was guided by prospects of long-term profitability.
Tanska huomauttaa, ettei jäsenvaltio eikä mikään muu julkinen viranomainen ole osallistunut sopimuksia koskeviin neuvotteluihin.
Accordingly, it could not be excluded that the 1999 agreements provided Ryanair with an advantage it would not have benefited from under normal market conditions.
Vuoden 1999 sopimusneuvottelujen osalta Tanska selventää, että lentoaseman johtaja neuvotteli suoraan vuoden 1999 sopimuksista ja etteivät julkiset omistajat ehdottaneet tai hyväksyneet sopimuksen ehtoja.
The Commission expressed doubts whether the aid could be declared compatible on the basis of Article 107(3)(c) TFEU.
Tanskan mukaan sopimuksista ja alennuksista neuvotteleva johtaja ei ollut yhteydessä hallitukseen tai muuhun paikalliseen viranomaiseen.
In this respect the Commission expressed in particular doubts whether the compatibility conditions as set out in the 2005 Aviation Guidelines [5] had been satisfied in this case.
Tanska selventää myös, että sopimuksista neuvotteleva lentoaseman johtaja allekirjoitti suoraan vuoden 1999 sopimukset.
COMMENTS FROM DENMARK
Tanska selittää lisäksi, että vuoden 1999 sopimuksia ei toimitettu Tanskan siviili-ilmailuviranomaisten hyväksyttäväksi eikä Tanska hyväksynyt lentoasemamaksuja maksutaulukon muodossa tai muuten.
Denmark states that the 1999 agreements were concluded between Aarhus airport and Ryanair and are not imputable to any public authority.
Aarhusin lentoaseman ja Ryanairin väliset vuoden 1999 sopimukset
Denmark points out that neither that Member State nor any other public authority was involved in the negotiation of the agreements.
Tanska toimitti jäljennöksen Aarhusin lentoaseman ja Ryanairin välillä vuonna 1999 tehdyistä kahdesta sopimuksesta ja lisäselvityksiä.
Denmark clarifies that according to Aarhus airport the preliminary negotiations between Aarhus airport and Ryanair started already at the beginning of 1998.
Vuoden 1999 pääsopimus
Denmark clarifies further that these negotiations were temporarily suspended in spring 1999, because the parties could not reach an agreement.
Tanska selventää, että 2 päivänä marraskuuta 1999 Aarhusin lentoasema teki Ryanairin kanssa sopimuksen (jäljempänä ’pääsopimus’).
Denmark further states that in June 1999 SAS announced that it would close the Aarhus-London route with effect from the end of October 1999.
Tanska toteaa lisäksi, että sopimuksen oli tarkoitus olla voimassa 31 päivään lokakuuta 2009 asti (eli 10 vuotta).
With regard to the negotiations of the 1999 agreements, Denmark clarifies that the 1999 agreements were negotiated directly by the airport's director and the public owners neither proposed nor approved the conditions included in the agreements.
Tanska selventää, että pääsopimuksen mukaan Ryanair oli velvollinen tuomaan vähintään […] matkustajaa vuodessa Aarhusin lentoasemalle 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana.
According to Denmark, the director negotiating the agreements, including the provided discounts, had contacts neither with the board of directors nor with any other local authority.
Ryanairilta perittävien maksujen osalta Tanska selittää, että pääsopimuksen mukaan Ryanairin oli maksettava Aarhusin lentoasemalle seuraavat taulukossa 2 esitetyt maksut.
Denmark further clarifies that the 1999 agreements were signed directly by the airport's director negotiating the agreements.
Taulukko 2
Denmark explains further that the 1999 agreements were neither submitted for approval to the Danish civil aviation authorities, nor were the airport's charges approved by Denmark in the form of a schedule of charges or otherwise.
Lentoasemamaksut, jotka Ryanairin oli maksettava Aarhusin lentoasemalle vuoden 1999 pääsopimuksen mukaan
In order to support these statements (see recitals 15 to 19), Denmark provided a copy of the minutes of board meetings with the representatives of local authorities and also minutes of the annual general meetings.
Ryanairilta perittävät lentoasemamaksut
Consequently, Denmark is of the opinion that neither the shareholders of the airport, nor the civil aviation authorities were directly or indirectly involved in the negotiations of the 1999 Ryanair agreements.
Laskeutumis-/lentoonlähtömaksu rotaatiota kohden (sisältää melusta perittävän lisämaksun ja paikallisen lennonjohtomaksun)
Thus, in the view of Denmark, these agreements are not imputable to that Member State.
[…] DKK
As one of the cumulative conditions for the notion of State aid is not complied with, Denmark is of the opinion that the 1999 Ryanair agreements do not constitute State aid.
Matkustajapalvelumaksu lähtevää matkustajaa kohti
The 1999 agreements between Aarhus airport and Ryanair
Yömaksu
Denmark provided a copy of two agreements concluded between Aarhus airport and Ryanair in 1999 and further clarifications.
Vakiotariffin mukaan
The 1999 principal agreement
Matkustaja- ja asematason palvelumaksu rotaatiota kohden
Denmark clarifies that on 2 November 1999, Aarhus airport entered into an agreement with Ryanair (‘principal agreement’).
Tanska huomauttaa, että pääsopimuksen mukaan Aarhusin lentoasema oli velvollinen antamaan Ryanairille alennusta matkustajapalvelumaksusta […] Tanskan kruunua […] ensimmäisen vuoden aikana eli […] ja […] Tanskan kruunua […] viime vuoden aikana eli […] (tämä tarkoittaa […] prosentin alennusta sovellettavasta matkustajapalvelumaksusta), jos Ryanairin nettotulot ovat enintään […] Tanskan kruunua yhteen suuntaan matkustavasta matkustajasta Lontoon Stanstedin reitillä.
Denmark further states that the agreement was planned to be in force until 31 October 2009 (i.e. for a period of 10 years).
Tanska selventää, että näin oli vuodesta 1999 eteenpäin.
Denmark states that the principal agreement obliged Ryanair to carry out at least […] [6] operation from Aarhus airport to London Stansted with a B737-type aircraft (allowing for a reduction in service only during public holiday periods, such as Christmas, New Year and Easter).
Vuoden 1999 markkinointisopimus
Denmark clarifies that according to the principal agreement Ryanair was obliged to generate at least […] passengers per annum at Aarhus airport between 1 January 2001 and 31 December 2001.
Tanska toteaa, että samana päivänä, 2 päivänä marraskuuta 1999, Ryanair ja Aarhusin lentoasema tekivät toisen sopimuksen (jäljempänä ’markkinointisopimus’).
With regard to the fees to be paid by Ryanair, Denmark explains that, according to the principal agreement, Ryanair was obliged to pay to Aarhus airport the following fees summarised in Table 2.
Tanska selittää, että markkinointisopimuksen mukaan Aarhusin lentoaseman oli maksettava Ryanairille
Table 2
määrä, joka vastasi kaikkia Ryanairille pääsopimuksen mukaisesti aiheutuvia […] ja
Airport charges to be paid by Ryanair to Aarhus airport according to the principal agreement concluded in 1999
kaikki matkustajapalvelumaksujen korotukset, jotka ylittivät […] Tanskan kruunua matkustajaa […] ja jotka ylittivät […] Tanskan kruunua henkilöä kohden […].
Airport charges to be paid by Ryanair
Tanska selittää lisäksi, että markkinointisopimuksen mukaan laskeutumis-/lentoonlähtö-/yömaksujen pienentämistä pidettiin markkinointitukena.
Landing/Take off fee per rotation (including noise surcharge and local air traffic control)
Tanska toteaa, että Aarhusin lentoasema ei tiennyt maksetun markkinointituen tarkoitusta, vaan oletti, että kyse oli Aarhusin ja Lontoon Stanstedin välisen reitin kustannusten jakamisesta.
DKK […]
Markkinataloustoimijaperiaatteen soveltaminen ja valikoivuus