natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Passenger Service Charge per departing passenger
Markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisen osalta Tanska katsoo, että komission pitäisi verrata Aarhusin lentoaseman käyttäytymistä sellaisen yksityisen toimijan oletettuun käyttäytymiseen, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät ja joka harjoittaa alakohtaista politiikkaa.
Night fee
Tanska toteaa, että Ryanairin kanssa tehtyjen vuoden 1999 sopimusten kannattavuutta on arvioitava kyseisten sopimusten koko odotetulta voimassaoloajalta (eli 10 vuoden ajalta).
As per standard tariff
Tanska toteaa, että vuoden 1999 sopimuksilla oli myönteinen vaikutus lentoaseman talouteen vuosina 1999–2009.
Passenger and ramp handling charge per rotation
Tanska selventää, että Ryanairin kanssa tehtyjen vuoden 1999 sopimusten tekohetkellä Aarhusin lentoasema vastasi seuraaviin haasteisiin.
Denmark points out that according to the principal agreement Aarhus airport was obliged to give Ryanair a rebate of DKK […] (for the first […] years, i.e. […]), or DKK […] (for the last […] years, i.e. […]) of passenger service charge (this means […] discount on the applicable passenger service charge), if Ryanair collects a net revenue of DKK […] or less per one-way passenger on the London Stansted route.
Se kilpaili ensinnäkin lentoyhtiöistä ja matkustajista Billundin lentoaseman kanssa, joka oli Jyllannin alueen suurimpana lentoasemana strategisesti kilpailukykyisempi.
Denmark clarifies that this was the case from 1999 onwards.
Toiseksi Aarhusin lentoasema toimi ainoastaan 40 prosentin kapasiteetilla, ja sen matkustajamäärä oli jo vähentynyt noin 860000 matkustajasta noin 596000 matkustajaan vuosina 1996–1999 ja sen odotettiin vähenevän edelleen tulevina vuosina.
The 1999 marketing agreement
Kolmanneksi Tirstrupin lentotukikohdan sotilastoiminta oli päättynyt, mikä tarkoitti, että Aarhusin lennonjohtoon, palo- ja pelastuspalveluihin sekä teknisiin ja maahuolintapalveluihin liittyvät vuotuiset nettokustannukset olivat kasvaneet 10–12 miljoonalla Tanskan kruunulla.
Denmark points out that on the same day, 2 November 1999, Ryanair and Aarhus airport concluded a second agreement (‘marketing agreement’).
Neljänneksi uusi moottoritie (nimittäin Djurslandin moottoritie), joka tarjosi nopeamman ja helpomman liikenneyhteyden Tirstrupiin, oli tarkoitus avata vuonna 2004.
Denmark explains that the marketing agreement obliged Aarhus airport to pay to Ryanair:
Tanska selittää lisäksi, että Ison-Beltin silta oli avattu (jolloin matkustajilla oli mahdollisuus ajaa Aarhusista Kööpenhaminaan) ja SASin reitti Lontooseen oli lopetettu.
an amount equal to […] incurred by Ryanair in accordance with the principal agreement and
Tanska toteaa, että käytettäessä vaihtoehtoisia liikennevälineitä (auto/juna/pikalautta) Ison-Beltin sillan avaaminen lyhensi Aarhusin ja Kööpenhaminan välisen matkustusajan noin viidestä tunnista noin kolmeen tuntiin.
all increases in the level of passenger service charge at Aarhus airport over DKK […] and over DKK […].
Tanska toteaa, että kun edellä mainittu otetaan huomioon (ks. johdanto-osan 32 ja 33 kappale), Aarhusin lentoaseman oli tarjottava kannustimia uusien matkustajien houkuttelemiseksi ja käyttämättömän kapasiteetin hyödyntämiseksi.
Denmark explains further that, according to the marketing agreement, the reduction of landing/take-off/night fee charges was deemed to be marketing support.
Tanska selventää, että Aarhusin lentoaseman johtaja arvioi, että Ryanair voisi houkutella lentoasemalle noin […] uutta matkustajaa vuodessa.
Denmark states that Aarhus airport did not know the purpose of the marketing support paid but assumed that it was to share the costs for the Aarhus/London-Stansted route.
Tanska toteaa, että näiden matkustajaennusteiden perusteella sopimusten odotettiin tuottavan noin […] Tanskan kruunun ([…] euron) nettotulot vuonna 2001.
Application of the Market Economy Operator Principle and selectivity
Tanska selittää, että todelliset tulokset vahvistivat johtajan ennusteiden luotettavuuden, sillä vuoden 1999 sopimukset tuottivat […] Tanskan kruunun ([…] euron) nettotulot vuonna 2001.
Regarding the application of the Market Economy Operator Principle (‘MEOP’), Denmark is of the opinion that the Commission should compare the behaviour of Arhus airport with the supposed conduct of a private operator guided by prospects of long-term profitability and pursuing a sectoral policy.
Tanska korostaa, että kaikki lentoasemalle aiheutuneet Ryanairin kanssa tehtyyn sopimukseen liittyvät kustannukset (esimerkiksi markkinointi-, maahuolinta- ja muut kustannukset) on rahoitettu suoraan kyseisen sopimuksen tuloista.
Denmark states that the profitability of the 1999 agreements with Ryanair needs to be assessed for the entire expected duration of the agreements in questions (this means a period of 10 years).
Tanska toteaa lisäksi, että sopimuksesta aiheutunut nettotulo vaikuttaa osaltaan lentoaseman yleiseen kannattavuuteen.
Denmark states that the 1999 agreements had a positive impact on the airport's finances for the period 1999 to 2009.
Tanska huomauttaa, että Ryanairin vuoden 1999 sopimukset eivät edellyttäneet investointeja Aarhusin lentoasemalta, koska lentoasema käytti vain 40:tä prosenttia kapasiteetistaan.
Denmark clarifies that, at the time of the conclusion of the 1999 agreements with Ryanair, Aarhus airport was facing the following challenges: First, it was competing for airlines and passengers with Billund airport, which had as the largest airport in the Jutland region a strategically stronger competitive position.
Tanska selventää, että myös Aarhusin lentoaseman toimintakulujen osalta Ryanairin vuoden 1999 sopimuksissa vahvistettiin, että henkilöstö pystyi kattamaan 60 prosenttia kapasiteetista, esimerkiksi maahuolintahenkilöstö rahoitettiin jo lentoaseman muista tuloista.
Second, Aarhus airport was only operating at 40 % of its capacity and had already suffered from a decrease in passengers from approximately 860000 to approximately 596000 from 1996 to 1999, with a further decrease expected in the coming years.
Aarhusin lentoaseman Ryanairille markkinointisopimuksen mukaisesti maksaman markkinointituen osalta Tanska toteaa, että lentoaseman johto odotti, että Ryanair auttaisi lentoasemaa lisäämällä sen käyttöä.
Third, the military activity of the airport, Tirstrup Air Base, had ceased, which meant that the Aarhus annual net costs associated with air traffic control, fire and rescue services, technical and ground services had risen by DKK 10-12 million.
Tanska selventää lisäksi, että samalla Aarhusin lentoasema päätti vähentää muita markkinointitoimiaan, koska Ryanair korvasi ne muun muassa mainostamalla Aarhusin lentoasemaa Ryanairin verkkosivuilla ja lentoyhtiön liikennöimillä lentoasemilla.
Fourth, a new motorway (namely, the Djursland motorway) providing a faster and easier transport link with Tirstrup, was scheduled to open in 2004.
Tanska selventää, että Aarhusin lentoaseman tarkoituksena oli lisätä tuloja lisäämällä matkustajamääriä ja muuhun kuin ilmailuun liittyviä tuloja (esimerkiksi myynti- ja pysäköintitulot).
Denmark explains further that the Great Belt Bridge had been opened (giving travellers the option of driving from Aarhus to Copenhagen) and the SAS route to London had been closed.
Tanska selventää lisäksi, että Ryanairin vuoden 1999 sopimusten tekohetkellä Aarhusin lentoasema odotti, että maksullisesta pysäköinnistä olisi mahdollisesti tullut merkittävä tulonlähde.
Denmark points out that the opening of the Great Belt Bridge reduced the journey time between Aarhus and Copenhagen from approximately five hours to approximately three hours for alternative means of transport (car/train/express ferry).
Myynnistä saatavien tulojen osalta Tanska selventää, että vain 30 prosenttia lentoaseman käytettävissä olleesta kapasiteetista oli vuokrattu.
Denmark points out that against this background (see recitals 32 and 33) Aarhus airport had to provide incentives in order to attract new clients and fill the idle capacity.
Näistä syistä Tanska katsoo, että Ryanairin vuoden 1999 sopimukset tehtiin markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti, sillä näiden sopimusten odotettiin parantavan lentoaseman kannattavuutta vuosina 1999–2009 noin […] miljoonalla Tanskan kruunulla ja siten lisäävän lentoaseman pitäjän taloudellista elinkelpoisuutta.
Denmark clarifies that Aarhus airport's director estimated that Ryanair would be able to attract to the airport around […] additional passengers per annum.
Tämän näkemyksen tueksi Tanska toimitti lentoaseman johdon liiketoimintasuunnitelman ja kannattavuusoletukset.
Denmark states that, on the basis of these passenger forecasts, the agreements were expected to generate a net income of approximately DKK […] (EUR […]) in 2001.
Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Ryanairin vuoden 1999 sopimusten odotetusta kannattavuudesta.
Denmark explains that the reliability of the director's forecasts was confirmed by the actual results, such as for example in 2001 the net income generated by the 1999 agreements was DKK […] (EUR […]).
Taulukko 3
Denmark stresses that all costs (such as, for example, marketing, ground handling and other costs) incurred by the airport in connection with the entry into the agreement with Ryanair are financed directly through the revenue generated by that agreement.
Yleiskatsaus Ryanairin vuoden 1999 sopimusten odotetusta kannattavuudesta Aarhusin lentoasemalle (tuhansina Tanskan kruunuina)
In addition, Denmark states that the net income generated by the agreement contributes to the overall profitability of the airport.
Yhteensä (nimellisarvo)
Denmark points out that the 1999 Ryanair agreements did not require any investments from Aarhus airport, because the airport was only operated at 40 % of its capacity.
Tulot
Denmark clarifies that also with regard to Aarhus airport's operating costs the 1999 agreements with Ryanair provided that the staff could cover up to 60 % of the capacity, for example the ground handling staff had already been financed from the airport's other income.
Ilmailuun liittyvät tulot
With regard to the marketing support to be paid by Aarhus airport to Ryanair according to the marketing agreement, Denmark points out that the management of the airport expected that Ryanair would assist the airport by increasing its exposure.
Muut kuin ilmailuun liittyvät tulot
Denmark further clarifies that at the same time Aarhus airport decided to downsize its other marketing activities as these were replaced by Ryanair, such as among others the advertising of Aarhus airport on Ryanair's website and at the airports served.
Kustannukset
Denmark clarifies that Aarhus airport's intention was to increase its revenues through the increase in passengers and non-aeronautical revenue (such as shopping or parking revenue).
Maahuolinta
Denmark clarifies further that, at the time when the 1999 Ryanair agreements were concluded, Aarhus airport expected the paid parking to be a major potential income generator.
Markkinointi
With regard to the shopping revenue, Denmark clarifies that only 30 % of the airport's available capacity was being leased out.
Ryanairin vuoden 1999 sopimusten tulokset
For these reasons, Denmark is of the opinion that the 1999 agreements with Ryanair were concluded in accordance with the MEOP as these agreements were expected to contribute in 1999 to 2009 around DKK […] to the profitability of the airport and increased thus the financial viability of the airport operator.
Tanska selventää, että Ryanair ei saa valikoivaa etua, koska Ryanairin kanssa vuonna 1999 tehtyjen sopimusten perusteella myönnetyt alennukset on aiemmin myönnetty myös SASille.
In order to support this position, Denmark provided the business plan and profitability assumptions of the management of the airport operator.
Lisäksi Tanska huomauttaa, että vuonna 1999 Cimber Air A/S:lle ja Maersk Air A/S:lle myönnettiin myös sama 50 prosentin alennus kuin Ryanairille.
Table 3 summarises the expected profitability of the 1999 agreements with Ryanair provided by Denmark:
Tanska toteaa lisäksi, että myös alueelliset lentoyhtiöt Sunair ja EasyJet (aiemmin Go) saivat tarjoukset vastaavista alennuksista.
Table 3
Tämän tueksi Tanska toimitti jäljennökset näistä kirjeistä.
Overview of the expected profitability of the 1999 Ryanair agreements for Aarhus airport in 1000 DKK
Tanska katsoo, että Aarhusin lentoaseman ja Ryanairin väliset vuoden 1999 sopimukset oli tehty markkinaehtoisesti.
Total (nominal)
Niillä ei myönnetä etua Ryanairille eivätkä ne näin ollen ole valtiontukea.
Revenues
Tanska selventää lisäksi, että lentoaseman pitäjä vahvisti odotetun kannattavuuden todellisilla taloudellisilla tuloksilla.
Aeronautical revenue
Tanska toteaa myös, että esimerkiksi Aarhusin lentoaseman nettovoitot olivat noin 2 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2010 ja seuraaville vuosille odotetaan myös positiivista tulosta.
Non-aeronautical revenue
Tanska toteaa, että voitot johtuvat matkustajamäärien vähittäisestä kasvusta ja pitkän aikavälin siirtymisestä kotimaisista lennoista ulkomaisiin lentoihin Ison-Beltin sillan avaamisen jälkeen.
Costs
KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
Ground handling
Komissio sai huomautuksia kolmelta asianomaiselta osapuolelta.
Marketing
Ryanair
Results from 1999 Ryanair agreements
Ryanair aloitti 29 päivänä toukokuuta 2008 päivätyt huomautuksensa toteamalla, että sen näkemyksen mukaan virallisen tutkintamenettelyn aloittaminen oli epäoikeudenmukaista ja tarpeetonta.
Denmark clarifies that Ryanair does not receive a selective advantage as the discounts granted on the basis of the 1999 agreements with Ryanair have been previously granted also to SAS.
Se myös lisäsi olevansa pahoillaan siitä, ettei komissio antanut Ryanairille mahdollisuutta osallistua alustavaan tutkintaan.
Further, Denmark pointed out that in 1999, Cimber Air A/S and Maersk Air A/S were also granted the same 50 % discount as Ryanair.
Tapauksen sisällöstä Ryanairin näkemys on, että komission olisi pitänyt perustella kantansa tavanomaisten kaupallisten järjestelyjen pohjalta ja näin ollen komission olisi pitänyt tehdä päätös, jonka mukaan vuoden 1999 sopimukset noudattavat markkinataloustoimijaperiaatetta eivätkä siis sisällä valtiontukea.
Denmark further states that also the regional airline Sunair and EasyJet (previously Go) received offers for a similar discount agreement.
Ryanair katsoo, että Aarhusin lentoaseman pitäjä hyötyy Ryanairin toiminnasta lentoasemalla.
In order to support this Denmark provided copies of these letters.
Markkinataloustoimijaperiaatteesta Ryanair toteaa, että sekä ilmailuun liittyvät että muuhun kuin ilmailuun liittyvät tulot on otettava huomioon tulopuolella.
Denmark takes the view that the 1999 agreements concluded between Aarhus airport and Ryanair were concluded on market terms and do not confer an advantage on Ryanair, and thus do not constitute State aid.
Kustannuspuolesta Ryanair esittää, että asiaan liittyvät kustannukset, jotka on otettava huomioon, ovat kyseisten sopimusten tekemisestä lentoyhtiön kanssa aiheutuneet lisäkustannukset.
Moreover, Denmark clarifies that the expected profitability was also confirmed by actual financial results of the airport manager.
Ryanair katsoo, ettei uponneita kustannuksia tai kiinteitä yleiskustannuksia pitäisi ottaa huomioon.
Denmark states further that for example Aarhus airport achieved net profits of around DKK 2 million in 2010, also for the next years positive results are expected.
Ryanair toteaa, että jos lentoyhtiö tekee lentoaseman kanssa sopimuksen, joka lisää asteittain sen kannattavuutta, sopimus ei sisällä tukea.
Denmark points out that the profits are the result of the gradual increase in passengers and the long-term switch from domestic to international flights following the opening of the Great Belt Bridge.
Ryanair toteaa, että yleisesti ottaen markkinataloustoimijan ei odoteta tekevän sopimuksia, jotka tuottaisivat vähitellen tappiota.
COMMENTS FROM THIRD PARTIES
Toisaalta Ryanair toteaa, että poikkeusta pitäisi soveltaa, jos lentoasema on tehoton sopimuksen tekohetkellä mutta katsoo, että sopimus auttaa sitä tavalla tai toisella parantamaan tehokkuutta.
The Commission has received observations from three interested parties.
Siinä tapauksessa Ryanairin mukaan sopimus voi olla kannattava, vaikka sen lisäkustannukset näyttävät olevan suuret sopimusta allekirjoitettaessa.
Ryanair
Lisäksi Ryanairin mukaan komission olisi pitänyt käyttää arvioinnissaan vertailevaa lähestymistapaa, ja verrata sopimuksia Ryanairin muiden julkisten ja yksityisten lentoasemien kanssa tekemiin sopimuksiin.
Ryanair began its observations dated 29 May 2008 by stating that in its opinion the initiation of a formal investigation procedure was unjustified and unnecessary.
Ryanair toteaa lisäksi, että sopimuksia arvioitaessa on myös otettava huomioon vuoden 1999 sopimuksista johtuvat verkostoulkoisvaikutukset.
It also stated that it regrets that the Commission did not give Ryanair the possibility to engage itself in the preliminary examination.
Ryanair katsoo, että tutkinnan kohteena olevat vuoden 1999 sopimukset vastaavat lentoaseman ja lentoyhtiön välisiä tavanomaisia kaupallisia järjestelyitä vapautetuilla markkinoilla.
On the substance of the case Ryanair is of the opinion that the Commission should have based itself on standard commercial arrangements and on this basis it should have decided that the 1999 agreements comply with the MEOP, hence it does not involve State aid.
Ryanair huomauttaa, että lentoasema tekee itsenäisiä päätöksiä kapasiteettinsa käyttöasteen parantamiseksi maksimoimalla matkustajamääriä ilmailuun liittyvien ja muihin kuin ilmailuun liittyvien tulojensa lisäämiseksi.
Ryanair is of the opinion that the manager of Aarhus airport is benefiting from its presence at the airport.
Ryanair esittää, että Aarhusin lentoasema seurasi monen muun yksityisen lentoaseman esimerkkiä vastaavassa tilanteessa ja päätti, että paras tapa maksimoida matkustajamääriä on kannustaa lentoyhtiöitä kasvattamaan matkustajamääriä.
With regard to the MEOP, Ryanair states that on the revenue side, both aeronautical and non-aeronautical revenues must be taken into account.
Ryanairin mukaan lentoasemat antavat tällaisia kannustimia, koska lentoyhtiöt, joiden matkustajamäärät ovat suuria, tuovat mittakaavaetuja lentoaseman pitäjälle.
On the costs side, Ryanair points out that the relevant costs to be taken into account are the incremental costs of entering the respective agreements with an airline.
Ryanairin mukaan Aarhusin lentoaseman kannustinjärjestelmän perustana on Ryanairin sitoumus tuoda lentoasemalle vähintään […] matkustajaa vuodessa.
Ryanair is of the opinion that neither sunk costs nor fixed overhead costs should be taken into account.
Ryanair esittää esimerkkejä muista eurooppalaisista lentoasemista, joilla on vastaava strategia kuin Aarhusin lentoasemalla, esimerkiksi Lontoon Stansted, Lontoon Luton ja Frankfurt-Hahn.
Ryanair states that if an airline enters into an agreement with an airport which is incrementally profitable, the agreement does not contain any aid.
Lisäksi Ryanair huomauttaa, että markkinataloustoimijaperiaatteen mukaan riittää, jos sopimuksilla parannetaan lentoaseman pitkän aikavälin taloudellista tilannetta.
Ryanair states that, in general, a market economy operator is not expected to enter into agreements which are incrementally loss-making.
Ryanair selittää, että SASilta perittäviä hintoja ei voida verrata Ryanairilta perittäviin hintoihin, koska näille kahdelle lentoyhtiölle tarjottujen palvelujen taso on erilainen esimerkiksi erilaisten käsittelyvaatimusten ja lentotoimintojen vuoksi.
On the other hand, Ryanair states that an exception should be made if an airport is inefficient at the time the agreement is concluded, but believes the agreement will, in some way, help it to improve its efficiency.
Ryanair katsoo, että Aarhusin kanssa vuonna 1999 tehdyt sopimukset ovat markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisia.
In that case, according to Ryanair, the deal could be profitable even if at the time of signing the agreement it appears to be below its incremental costs.
Sen osalta, johtuvatko vuoden 1999 sopimukset valtiosta, Ryanair katsoo, että Aarhusin lentoasema on itsenäinen yritys.
Furthermore, according to Ryanair, the Commission should have based its assessment on a comparator approach, comparing the agreements concluded by Ryanair with other public and private airports.
Ryanair toteaa, että omistajat eivät vaikuta sen päätöksentekoon ja talouteen.
Ryanair further states that, when assessing the agreements, the network externalities resulting from the 1999 agreements should also be considered.
Ryanair selittää, että johto päätti maksuista ja neuvotteli järjestelyistä lentoyhtiön kanssa.
It is the view of Ryanair that the investigated 1999 agreements correspond to a standard commercial arrangement between an airport and an airline in a liberalised market.
Julkiset viranomaiset eivät osallistuneet neuvotteluihin, kuten ei myöskään Tanska.
Ryanair points out that it is rooted in the airport's independent decision to improve its capacity utilisation by means of maximising passenger numbers, in order to increase its aeronautical and non-aeronautical revenues.
Lisäksi Ryanair katsoo, ettei lentoaseman osakkeenomistajilla ole määräysvaltaa maksujen määrittämisessä, ei myöskään Ryanairin kanssa tehdyssä sopimuksessa.
Ryanair argues that Aarhus airport followed the example of many private airports in a comparable situation, deciding that the best way to maximise passenger numbers is to incentivise airlines to deliver large passenger volumes.
Valikoivan edun osalta Ryanair katsoo, että koska Aarhusin lentoasema ei ole määräävässä asemassa lentoasemapalveluja koskevilla eurooppalaisilla, kansallisilla tai alueellisilla markkinoilla, sen velvollisuutena ei EU:n kilpailusääntöjen mukaan ole kohdella kaikkia lentoyhtiön asiakkaita syrjimättömällä tavalla.
According to Ryanair, airports provide such incentives in recognition of the fact that airlines delivering large passenger volumes generate economies of scale for the airport manager.
Ryanair selventää, että tästä huolimatta Aarhusin lentoasema on aina noudattanut syrjimättömyyden periaatetta ja itse asiassa tarjonnut järjestelyä, jonka Ryanair lopulta hyväksyi, monille lentoyhtiöille, muun muassa SASille, Cimber Airille, Sun Airille ja Maerskille.
According to Ryanair, the incentive scheme at Aarhus airport was rooted in Ryanair's commitment to generate at least […] passengers per annum.
Ryanair toteaa, että se seikka, ettei yksikään näistä lentoyhtiöistä ollut kiinnostunut laajentamaan toimintaansa Aarhusin lentoasemalla, ei tarkoita, että Ryanair on saanut etuuskohtelua.
Ryanair provides examples of other European airports that follow a similar strategy as Aarhus airport, for example London Stansted, London Luton, and Frankfurt Hahn.
Lisäksi Ryanair toteaa, että sen Aarhusin kanssa vuonna 1999 tekemät sopimukset eivät sisällä minkäänlaista viittausta yksinoikeuteen.
In addition, Ryanair points out that, in order to be in line with the MEOP, it is sufficient, if the agreements improve the long-term financial situation of the airport.
Kun edellä mainittu otetaan huomioon, Ryanair katsoo, että Aarhusin lentoaseman kanssa tehdyt sopimukset eivät sisällä valtiontukea.
Ryanair explains that the fees to be paid by SAS cannot be compared to those paid by Ryanair as the level of services provided, such as handling requirements and aircraft operations, of the two airlines are different.
SAS esitti huomautuksensa 16 päivänä kesäkuuta 2008.
Ryanair is of the opinion that the 1999 agreements concluded with Aarhus airport are in line with the MEOP.
SASin mielestä Aarhusin lentoasema ei ole riippumaton julkisista omistajistaan (eli julkisista viranomaisista).
With regard to the imputability of the 1999 agreements, Ryanair is of the opinion that Aarhus airport is an independent undertaking.
SAS toteaa, että lentoaseman julkiset omistajat nimittävät ja valitsevat suurimman osan hallituksen jäsenistä.
Ryanair states that the owners do not exercise control over its management and finances.
SAS katsoo, että hallituksen jäsenet eivät näin ollen ole riippumattomia työnantajistaan ja omistajista, joita he edustavat.