natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Examples of real-life Phase II events include the migration/refugee crisis (2015-ongoing), Fukushima triple disaster (2011) and the eruption of Eyjafjallajökull volcano in Iceland (2010).
Kun kriisiryhmä on aktivoitu, se toimii ympäri vuorokauden viikon jokaisena päivänä.
Phase II is activated by the President on his own initiative or at the request of a Member of the Commission.
Kriisiyksikköön kootaan asianomaiset EUH:n, komission ja neuvoston yksiköt tekemään arviointeja kriisien keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista ja sopimaan toteutettavista toimista.
The President may allocate the political responsibility for the Commission response to a Commissioner responsible for the service most concerned by the crisis at hand or decide to keep the responsibility to himself.
Sen puheenjohtajana toimii korkea edustaja tai pääsihteeri tai kriisinhallinnasta vastaava apulaispääsihteeri.
It foresees emergency meetings of the Crisis Coordination Committee (CCC).
Kriisiyksikössä arvioidaan EU:n toimien vaikuttavuutta kriisimaassa tai -alueella, päätetään lisätoimenpiteistä ja keskustellaan neuvoston toimia koskevista ehdotuksista.
These are called under the authority of the President or a Commissioner to whom responsibility was assigned.
Kriisiyksikkö on tilapäinen kokous; sitä ei siis aktivoida pysyvästi.
The meetings are convened by SG through the ARGUS IT tool.
Toimintaryhmä koostuu toimintaan osallistuvien yksiköiden edustajista ja se voidaan aktivoida seuraamaan ja helpottamaan EU:n toiminnan toteuttamista.
The CCC is a specific operational crisis management structure established to lead and coordinate the Commission's response to the crisis, bringing together representatives of relevant Commission DGs, Cabinets, and other EU services.
Se arvioi EU:n toiminnan vaikutusta, valmistelee toimintapoliittisia ja toimintavaihtoehtoja esitteleviä asiakirjoja, osallistuu kriiseissä toimimista koskevan poliittisen kehyksen (PFCA) valmisteluun ja viestintästrategian laatimiseen sekä hyväksyy mahdollisia muita järjestelyjä, jotka voivat helpottaa EU:n toiminnan toteuttamista.
Chaired by the Deputy Secretary-General, the CCC assesses the situation, considers options and takes decisions, as well as ensures that decisions and actions are implemented while ensuring the coherence and consistency of the response.
VIITEASIAKIRJAT
Support to the CCC is provided by the SG.
Seuraavassa on luettelo tätä suunnitelmaa laadittaessa huomioon otetuista asiakirjoista:
EEAS CRISIS RESPONSE MECHANISM
The European Cyber Crises Cooperation Framework, Version 1, 17. lokakuuta 2012.
The EEAS Crisis Response Mechanism (CRM) is activated upon occurrence of a serious situation or emergency concerning or anyway involving the external dimension of the EU.
Komission tiedonanto Euroopan kyberresilienssijärjestelmän vahvistamisesta sekä kilpailukykyisen ja innovatiivisen kyberturvallisuustoimialan tukemisesta, COM(2016)410 final, 5. heinäkuuta 2016
Normally, the first action related with the CRM implementation is the calling of a Crisis Meeting among EEAS, Commission and Council senior managers directly affected by the crisis in question.
ARGUS Modus Operandi, Euroopan komissio, 23. lokakuuta 2013
The Crisis Meeting assesses the short-term effects of the crisis and may agree on taking immediate action, or activating the Crisis Cell, or convening a Crisis Platform.
EU operational protocol for countering hybrid threats ’EU Playbook’, SWD(2016) 227
Those courses can be implemented in any time sequence.
EEAS Crisis Response Mechanism, 8 November 2016 [Ares(2017)880661].
The Crisis Cell is a small-scale operations room where representatives of EEAS, Commission and Council services involved in the response to the crisis gathers to monitor the situation continuously in order to provide support to the EEAS Headquarters decision-makers.
Joint Staff Working Document EU operational protocol for countering hybrid threats, ’EU Playbook’, SWD(2016) 227 final, 5. heinäkuuta 2016
When activated, the Crisis Cell is operational 24 hours a day, 7 days a week.
Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet, JOIN/2016/018 final, 6. huhtikuuta 2016
The Crisis Platform gathers relevant EEAS, Commission and Council services to provide assessment on medium and long-term effects of crises and agree on action to be taken.
EEAS(2016) 1674 – Working Document of the European External Action Service – EU Hybrid Fusion Cell – Terms of Reference
It is chaired by the HRVP, or the Secretary-General, or the DSG for Crisis Response.
IPCR-PROSESSIN KYBERTURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT ELEMENTIT
The Crisis Platform evaluates the effectiveness of EU action on crisis country or region, decides on amendments of additional measures and discusses proposals for Council action.
Neuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymä asiakirja 10708/13 ”EU:n hätätila- ja kriisinkoordinointijärjestelyjen tarkistusprosessin loppuun saattaminen: EU:n kokonaisvaltaisen poliittisen kriisitoiminnan järjestelyt”.
The Crisis Platform is an ad hoc meeting; therefore, it is not permanently activated.
Puheenjohtajan tukiryhmän hyväksymä asiakirja 12607/15 ”IPCR-järjestelyjen vakiotoimintamenetelmät”, joka esiteltiin Coreperille lokakuussa 2015.
The Task Force is composed of representatives of the services involved in the response and can be activated to follow and facilitate the implementation of the EU response.
Nopeaa yleishälytysjärjestelmää ARGUSia koskevat komission säännökset, COM(2005) 662 final, 23.12.2005.
It evaluates the impact of EU action, prepares policy documents and options papers, contributes to the preparation of the Political Framework for Crisis Approach (PFCAs), contributes to the Communication Strategy, and adopts any other arrangements that can facilitate the implementation of the EU response.
Komission päätös 2006/25/EY, Euratom, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, komission työjärjestyksen muuttamisesta (EUVL L 19, 24.1.2006, s. 20), nopean yleishälytysjärjestelmän ARGUSin perustamisesta.
REFERENCE DOCUMENTS
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Nopeaa yleishälytysjärjestelmää ARGUSia koskevat komission säännökset”, COM(2005) 662 final, 23. joulukuuta 2005.
Below is a list of reference documents that have been taken into account in preparation of the Blueprint:
Päätös 2006/25/EY, Euratom.
The European Cyber Crises Cooperation Framework, Version 1, 17 October 2012.
Henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava sovellettavia EU:n sääntöjä, erityisesti yleistä tietosuoja-asetusta [6], sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä [7] sekä asetusta [8] yksilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta.Keskeiset tavoitteet
Report on Cyber Crisis Cooperation and Management, ENISA, 2014
Tehokkaan reagoinnin mahdollistaminen: Reagointi voi tapahtua monin tavoin, kuten määrittelemällä teknisiä toimenpiteitä, joihin voi sisältyä kahden tai useamman tahon yhdessä tekemä tutkimus poikkeaman teknisistä syistä (esim. haittaohjelmien analysointi), tai määrittelemällä tapoja, joilla organisaatiot voivat arvioida, ovatko ne joutuneet alttiiksi poikkeaman vaikutuksille (esim. IoC-tiedon eli vaarantumista kuvaavien indikaattoreiden avulla).
Actionable Information for Security Incident Response, ENISA, 2014
Lisäksi voidaan tehdä operatiivisia päätöksiä tällaisten teknisten toimenpiteiden soveltamisesta, ja poliittisella tasolla voidaan päättää muiden välineiden käytöstä, joita ovat muun muassa EU:n diplomaattinen vastaus haitallisiin kybertoimiin (”kyberdiplomatian välineistö”) tai hybridiuhkien torjumista koskeva EU:n operatiivinen protokolla, poikkeamasta riippuen.
Common practices of EU-level crisis management and applicability to cyber crises, ENISA, 2015
Raportti tukee myös EU:n yhteistä diplomaattista vastausta haitallisiin kybertoimiin koskevia puitteita.
Strategies for Incident Response and Cyber Crisis Cooperation, ENISA, 2016
Molempia raportteja levitetään EU:n ja jäsenvaltioiden sidosryhmille, jotta ne voivat hyödyntää niitä omassa tilannetietoisuuden luomisessaan ja päätöksenteossaan, sekä rajat ylittävän yhteistyön helpottamiseksi.
EU Cyber Standard Operating Procedures, ENISA, 2016
Komission yksiköt ja virastot keräävät tietoja jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa olemassa olevista alakohtaisista verkostoista ja muista asianmukaisista lähteistä.
Council Conclusions on Strengthening Europe's Cyber Resilience System and Fostering a Competitive and Innovative Cybersecurity Industry — Council conclusions (15 November 2016), 14540/16
Tästä säädetään yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanojärjestelyistä unionissa 24. kesäkuuta 2014 annetussa neuvoston päätöksessä 2014/415/EU.
Council Decision 2014/415/EU of 24 June 2014 on the arrangements for the implementation by the Union of the solidarity clause (OJ L 192, 1.7.2014, p. 53)
Aktivointiprosessi ja sen jälkeen toteutettavat toimet määritellään IPCR-järjestelyjen vakiotoimintamenettelyissä [2].
Finalisation of the CCA review process: the EU Integrated Political Crisis Response (IPCR) arrangements, 10708/13, 7 June 2013
ENISA: Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto perustettiin vuonna 2004.
Commission Decision 2006/25/EC, Euratom of 23 December 2005 amending its internal Rules of Procedure (OJ L 19, 24.1.2006, p. 20)
Näiden reaktioaikojen lyhentämiseksi jäsenvaltio voi antaa toiselle jäsenvaltiolle vapaaehtoisia ”toimintalupia”, jotka antavat jäsenvaltiolle luvan toimia välittömästi ilman, että sen tarvitsee kuulla korkeampia tasoja tai EU:n toimielimiä ja noudattaa kaikkia tavanomaisesti vaadittuja virallisia kanavia, jos tätä ei edellytetä tietyn poikkeaman osalta (esim. CSIRT-toimijan ei pitäisi kuulla korkeampia tasoja välittääkseen arvokkaita tietoja toisen jäsenvaltion CSIRT-toimijalle).
ARGUS Modus Operandi, European Commission, 23 October 2013
Euroopan komissiossa apulaispääsihteeri-/pääosastotaso ja/tai erityisasiantuntijat
SWD(2016) 227
Komissio ja EU:n virastot: ARGUS-tietojärjestelmä muodostaa ISAA:n sisäisen runkoverkon.
EEAS Crisis Response Mechanism, 8 November 2016 (Ares(2017)880661) Joint Staff Working Document EU operational protocol for countering hybrid threats, ‘EU Playbook’, SWD(2016) 227 final, 5 July 2016
Jos kriisiin liittyy merkittävä ulkopoliittinen tai yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan liittyvä ulottuvuus, aktivoidaan Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallintamekanismi (CRM) [6] Ks. edellinen alaviite. .
EEAS(2016) 1674 — Working Document of the European External Action Service — EU Hybrid Fusion Cell — Terms of Reference
Kriisinkoordinointikomitean puheenjohtajana toimii apulaispääsihteeri, ja se arvioi tilannetta, harkitsee vaihtoehtoja ja tekee toteuttamiskelpoisia päätöksiä komission vastuulla olevista EU:n välineistä sekä varmistaa, että päätökset pannaan täytäntöön [3] [4].EUH:n kriisinhallintamekanismi: EUH:n kriisinhallintamekanismi on strukturoitu järjestelmä, jonka avulla EUH voi vastata kriiseihin ja hätätilanteisiin, jotka ovat luonteeltaan ulkoisia tai joilla on merkittävä ulkoinen ulottuvuus – mukaan lukien hybridiuhat – ja jotka voivat vaikuttaa tai tosiasiallisesti vaikuttavat EU:n tai sen jäsenvaltioiden etuihin.
Commission Recommendation (EU) 2017/1803
Komission suositus (EU) 2017/1803,
of 3 October 2017
annettu 3 päivänä lokakuuta 2017,
on enhancing legal pathways for persons in need of international protection
laillisten muuttoväylien lisäämisestä kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville henkilöille
(notified under document C(2017) 6504)
(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 6504)
Resettlement is an important tool for offering protection to forcibly displaced persons and a clear demonstration of global solidarity with third countries to help them cope with large numbers of persons fleeing war or persecution.
Uudelleensijoittaminen on tärkeä väline, jonka avulla tarjotaan suojelua kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille ja annetaan selkeä osoitus maailmanlaajuisesta solidaarisuudesta kolmansille maille auttamalla niitä sotaa ja vainoa pakenevien suurten ihmismäärien vastaanottamisessa.
By substituting dangerous and irregular migration flows to the Union with safe and legal pathways, resettlement helps to save lives, contributes to reducing irregular migration and managing migratory pressure, and counters the narrative of smuggling networks.
Kun Euroopan unioniin suuntautuvat vaaralliset ja sääntöjenvastaiset muuttovirrat korvataan uudelleensijoittamisen myötä turvallisilla ja laillisilla muuttoväylillä, voidaan pelastaa ihmishenkiä, vähentää sääntöjenvastaista muuttoliikettä ja hallita muuttopaineita sekä ehkäistä ihmissalakuljettajaverkostojen toimintaa.
Resettlement is therefore also an important element of the EU's comprehensive asylum and migration policy.
Siksi uudelleensijoittaminen on tärkeä osa EU:n kattavaa turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikkaa.
In September 2015, the crisis in the Mediterranean prompted the Union institutions to immediately acknowledge the emergency situation due to exceptionally high migratory flows in the region and call for the adoption of short term and long term measures, from tackling migratory flows outside the EU to ensuring effective control of our external borders, reinforcing the EU return policy while at the same time reforming the Common European Asylum System (CEAS) and providing enhanced paths for safe and legal ways into the EU.
Välimeren poikkeuksellisen suuret muuttovirrat aiheuttivat syyskuussa 2015 kriisin, jonka vuoksi unionin toimielimet totesivat välittömästi hätätilan ja esittivät hyväksyttäväksi sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimenpiteitä, joiden avulla oli tarkoitus puuttua muuttovirtoihin EU:n ulkopuolella, varmistaa unionin ulkorajojen tehokas valvonta, vahvistaa EU:n palauttamispolitiikkaa ja samalla uudistaa Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä ja avata lisää turvallisia ja laillisia muuttoväyliä Euroopan unioniin.
As part of the immediate measures and with a view to addressing the migratory crisis comprehensively and showing solidarity with third countries bearing the brunt of the global refugee crisis, the Commission on 8 June 2015 recommended an EU-wide scheme to resettle 20000 people in need of international protection over two years [1].
Yksi välittömistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli puuttua muuttoliikekriisiin kattavasti ja osoittaa solidaarisuutta niitä kolmansia maita kohtaan, jotka kantavat suurimman vastuun maailmanlaajuisen pakolaiskriisin hoidosta, oli komission 8 päivänä kesäkuuta 2015 esittämä suositus EU:n laajuisesta järjestelmästä, jonka kautta 20000 kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä sijoitettaisiin uudelleen EU:n alueelle kahden vuoden aikana.
On 20 July 2015, Member States, together with Dublin Associated States, agreed to resettle 22504 people in need of international protection from the Middle East, the Horn of Africa and North Africa [2].
Jäsenvaltiot ja Dublin-järjestelmään assosioituneet valtiot sopivat 20 päivänä heinäkuuta 2015 sijoittavansa uudelleen 22504 henkilöä, jotka ovat kansainvälisen suojelun tarpeessa ja tulevat Lähi-idän, Afrikan sarven ja Pohjois-Afrikan alueilta.
In order to disrupt migrant smuggling networks and to offer migrants an alternative to putting their lives at risk, the EU and Turkey decided on 18 March 2016 to break the cycle of uncontrolled flows of migrants creating a humanitarian crisis and agreed on a number of actions including the resettlement of Syrians in need of international protection to the Member States.
[2]
Following the EU-Turkey Statement, the Council amended Council Decision (EU) 2015/1601 [3] to allow Member States to fulfil their relocation obligations in relation to 54000 applicants through resettlement, humanitarian admission, or other forms of legal admission of Syrians in need of international protection from Turkey under their national and multilateral schemes.
Jotta ihmissalakuljettajien verkostot voidaan hajottaa ja tarjota muuttajille vaihtoehto sille, että he vaarantavat henkensä, EU ja Turkki päättivät 18 päivänä maaliskuuta 2016 katkaista humanitaarisen kriisin aiheuttaneiden sääntelemättömien muuttovirtojen kierteen hyväksymällä useita toimenpiteitä, joihin sisältyi muun muassa kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien syyrialaisten sijoittaminen uudelleen jäsenvaltioiden alueelle.
The New York Declaration for Refugees and Migrants of 19 September 2016 adopted by all 193 United Nations Member States called for a more equitable sharing of the burden and responsibility for hosting and supporting the world's refugees.
EU:n ja Turkin julkilausuman jälkeen neuvosto muutti neuvoston päätöstä (EU) 2015/1601 [3] niin, että jäsenvaltiot voivat täyttää sisäisiä siirtoja koskevat velvoitteensa 54000 hakijan osalta uudelleensijoittamisen, humanitaarisen maahanpääsyn tai muiden laillisen maahanpääsyn sallivien toimenpiteiden avulla ja ottaa näin vastaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia syyrialaisia Turkista kansallisten ja monenvälisten järjestelmiensä nojalla.
The United Nations Member States expressed their intention to expand the number and range of legal pathways available for refugees to be admitted to or resettled in third countries [4].
Pakolaisia ja muuttajia koskevassa New Yorkin julkilausumassa, jonka kaikki Yhdistyneiden kansakuntien 193 jäsenvaltiota hyväksyivät 19 päivänä syyskuuta 2016, vaaditaan tasapuolisempaa taakan- ja vastuunjakoa maailman pakolaisten vastaanottamisessa ja tukemisessa.
By 20 September 2017 more than 23000 people have been resettled under the scheme agreed on 20 July 2015 and under the EU-Turkey Statement.
Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot ilmaisivat aikomuksensa laajentaa erilaisia laillisia muuttoväyliä, joiden avulla pakolaisille voidaan myöntää maahanpääsy tai sijoittaa heitä uudelleen kolmansiin maihin.
The Member States have resettled further persons in need of international protection via their own national schemes.
[4]
This increase shows the added value and potential of EU-level cooperation and coordination in the area of resettlement.
Lisäksi jäsenvaltiot ovat sijoittaneet uudelleen myös muita kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia henkilöitä omien kansallisten järjestelmiensä nojalla.
It also shows the importance of appropriate funding for resettlement from the EU budget as EUR 293.3 million has been committed for the period 2014-2017.
Se osoittaa myös, että EU:n talousarviosta uudelleensijoittamista varten vuosiksi 2014–2017 myönnetyllä 293,3 miljoonan euron rahoituksella on ollut suuri merkitys.
Member States who have not yet implemented their committed pledges under the current schemes should do so without delay.
Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä toteuttaneet nykyisten järjestelmien puitteissa antamiaan vastaanottolupauksia, olisi tehtävä se viipymättä.
Any pledges remaining after the expiry of both schemes should be carried over to the next resettlement pledging exercise and be in addition to the new pledges that Member States will make.
Vastaanottolupaukset, joita ei ole toteutettu silloin kun kummankin nykyisen järjestelmän voimassaolo päättyy, olisi siirrettävä seuraavaan uudelleensijoittamisjärjestelmään jäsenvaltioiden sen puitteissa antamien uusien vastaanottolupausten lisäksi.
The EU needs to move from ad-hoc resettlement and humanitarian admission schemes to a stable framework for resettlement to the EU.
EU:n on siirryttävä tapauskohtaisista uudelleensijoittamista ja humanitaarista maahanpääsyä koskevista järjestelmistä kohti pysyvämpää EU:n uudelleensijoittamiskehystä.
To this end, the proposal for a Union Resettlement Framework [5] to provide safe and legal pathways to international protection for those in need was put forward by the Commission as part of the overhaul of the EU asylum system.
Tätä varten komissio on esittänyt osana EU:n turvapaikkajärjestelmän uudistamista ehdotuksen unionin uudelleensijoittamiskehyksestä [5], jonka avulla kansainvälisen suojelun tarpeessa oleville tarjottaisiin turvallisia ja laillisia maahanpääsyväyliä.
The swift adoption of the proposal is an important element for a more efficient, fair and stable European policy on asylum and migration.
Kyseisen ehdotuksen hyväksyminen on tärkeä askel kohti tehokkaampaa, oikeudenmukaisempaa ja pysyvämpää eurooppalaista turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikkaa.
In order to ensure continued resettlement until a Union Resettlement Framework is in place, the Commission at the 8th Resettlement and Relocation Forum on 4 July 2017 invited Member States to submit ambitious resettlement pledges, based on the agreed priorities for this period and also in line with the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR) Global Projected Needs for 2018.
Jotta uudelleensijoittamista voitaisiin jatkaa siihen asti, että unionin uudelleensijoittamiskehys otetaan käyttöön, komissio kehotti 4 päivänä heinäkuuta 2017 pidetyssä 8:nnessa sisäisiä siirtoja ja uudelleensijoittamista koskevassa foorumissa jäsenvaltioita antamaan kunnianhimoisia vastaanottolupauksia tälle ajanjaksolle sovittujen prioriteettien ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) vuoden 2018 maailmanlaajuista uudelleensijoittamistarvetta koskevan raportin (Projected Global Resettlement Needs) mukaisesti.
The purpose of this Recommendation is to ensure that resettlement efforts can continue in the period between the end of the current EU resettlement schemes and the operationalisation of the Union Resettlement Framework and follow up to the pledging exercise launched on 4 July 2017 in the light of emerging additional needs as set out in the UNHCR Projected Global Resettlement Needs for 2018.
Tämän suosituksen tarkoituksena on varmistaa, että uudelleensijoittamista voidaan jatkaa myös sen jälkeen kun EU:n nykyisten uudelleensijoittamisjärjestelmien voimassaolo päättyy, siihen asti että unionin uudelleensijoittamiskehys otetaan käyttöön, ja seurata 4 päivänä heinäkuuta 2017 käynnistetyn vastaanottolupaushankkeen edistymistä vuoden 2018 uudelleensijoittamistarvetta koskevassa UNHCR:n raportissa esitetyt lisätarpeet huomioon ottaen.
The Recommendation aims to support Member States' continuous efforts in providing and enhancing legal and safe channels for people in need of international protection.
Suosituksen tarkoituksena on tukea jäsenvaltioiden jatkuvia toimia laillisten ja turvallisten väylien tarjoamiseksi kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille.
Member States' actions in line with this Recommendation will show solidarity to third countries where a large number of persons in need of international protection is displaced, contribute to international resettlement initiatives and contribute to a better overall management of the migratory situation.
Tähän suositukseen perustuvat jäsenvaltioiden toimet ovat osoitus solidaarisuudesta niitä kolmansia maita kohtaan, jotka ovat ottaneet vastaan suuria määriä kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia henkilöitä, minkä lisäksi ne edistävät kansainvälisiä uudelleensijoittamisaloitteita ja yleensä muuttoliiketilanteen saamista paremmin hallintaan.
The objectives of this Recommendation are therefore in line with the proposal for a Union Resettlement Framework.
Sen vuoksi tämän suosituksen tavoitteet ovat unionin uudelleensijoittamiskehystä koskevan ehdotuksen mukaiset.
The choice of priority regions is based on the need to continue implementing the EU-Turkey Statement of 18 March 2016, including via the future Voluntary Humanitarian Admission Scheme (VHAS), to continue resettlement from Jordan and Lebanon and to follow-up on the announcement in the ‘Action plan on measures to support Italy, reduce pressure along the Central Mediterranean route and increase solidarity’ [6] to resettle from the key African countries along and leading to the Central Mediterranean migratory route, including Libya, Niger, Chad, Egypt, Ethiopia, and Sudan.
Painopistealueiden valinta perustuu tarpeeseen jatkaa sekä 18 päivänä maaliskuuta 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman täytäntöönpanoa, muun muassa tulevan vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmän avulla, että uudelleensijoittamista Jordaniasta ja Libanonista.