natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Judgment of the Court of Justice of 18 March 1997, Calì & Figli, C-343/95, EU:C:1997:160, paragraph 22.
Myöskään se, että satamien vapauttaminen yhtiöverosta, kuten myös tiettyjen julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden julkiseen palveluun varatun julkisen taikka yksityisen omaisuuden verovapautus, perustuisi yleiseen oikeusperiaatteeseen tai peräti Belgian perustuslakiin, ei itsessään – vaikka tämä väite olisi vahvistettu [85] – välttämättä kelpaisi perusteluksi kyseiselle vapautukselle järjestelmän luonteen tai yleisen rakenteen perusteella sikäli, että mahdollisilla perustuslain säätäjän tai kansallisten tuomioistuinten huomioon ottamilla näkökohdilla ei välttämättä ole merkitystä verojärjestelmän asianmukaisen toiminnan tai järjestelmän johtoperiaatteiden kannalta.
Protocol (No 26) on services of general interest (annexed to the TFEU).
Tässä viimeksi mainitussa kohdassa todetaan, että ”satamainfrastruktuurien julkinen rahoitus suosii taloudellista toimintaa ja kuuluu sen vuoksi periaatteessa valtiontukisääntöjen piiriin” ja että ”satamat voivat kilpailla toistensa kanssa, ja sen vuoksi on todennäköistä, että satamainfrastruktuurin rahoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
Judgment of the Court of Justice of 16 November 1995, FFSA and others, C-244/94, EU:C:1995:392, paragraph 21; Judgment of the Court of Justice of 1 July 2008, MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, paragraphs 27 and 28.
Lisäksi edellä mainitun tiedonannon 219 ja 220 kohdassa todetaan,että tarkastelluilla infrastruktuurin rakentamiseen annetuilla tuilla ei välttämättä ole vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan tai kilpailuun, kun taas nyt käsillä olevassa menettelyssä tarkasteltavana olevassa toimenpiteessä ei ole kyse infrastruktuurin rakentamiseen annetusta tuesta vaan toimintatuesta, joka on yhteydessä asianomaisesta toiminnasta saatuun tuottoon.
See paragraph 14 of the Notice of 19 July 2016.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan luopuminen varoista, jotka olisi yleensä pitänyt siirtää valtion budjettiin, katsotaan valtion varojen siirtämiseksi [65].
Judgment of the Court of Justice of 1 July 2008, MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, paragraph 25; Judgment of the Court of Justice of 24 October 2002, Aéroports de Paris, C-82/01 P, paragraphs 74 and 77.
CIR:n 1 §:n 1 kohta: ”Tuloveroiksi katsotaan seuraavat verot:1. kuningaskunnan asukkaiden kokonaistuloista suoritettava vero, jota kutsutaan luonnollisilta henkilöiltä kannettavaksi veroksi (impôt des personnes physiques);2. maahan sijoittautuneiden yhtiöiden kokonaistuloista suoritettava vero, jota kutsutaan yhtiöveroksi (impôt des sociétés);3. vero, joka suoritetaan belgialaisten oikeushenkilöiden tuloista silloin, kun nämä oikeushenkilöt eivät ole yhtiöitä, ja jota kutsutaan oikeushenkilöiltä kannettavaksi veroksi (impôt des personnes morales);4. ulkomailla asuvien tuloista suoritettava vero, jota kutsutaan ulkomailla asuvilta kannettavaksi veroksi (impôt des non-résidents).”
The Commission points out in particular that, according to the Belgian authorities, some Belgian ports transfer part of their profits to their shareholder.
Joidenkin satamien (esimerkiksi Gentin, Oostenden ja Antwerpenin satamien) toiminnasta vastaavat itsenäiset kunnalliset satamaviranomaiset; toisten satamien (esimerkiksi itsenäisten satamien Ports autonomes du Centre et de l'Ouest sekä Liègen, Charleroin ja Namurin itsenäisten satamien) toiminnasta vastaavat julkisoikeudelliset oikeushenkilöt tai Zeebruggen sataman tapauksessa julkisoikeudellinen osakeyhtiö.
Judgment of the Court of Justice of 29 October 1980, Van Landewyck, Joined Cases 209/78 to 215/78 and 218/78, EU:C:1980:248, paragraph 88; Judgment of the Court of Justice of 16 November 1995, FFSA and others, C-244/94, EU:C:1995:392, paragraph 21; Judgment of the Court of Justice of 1 July 2008, MOTOE, C-49/07, EU:C:2008:376, paragraphs 27 and 28; Judgment of the Court of Justice of 10 January 2006, Cassa di Risparmio di Firenze and others, C-222/04, EU:C:2006:8, paragraphs 122 and 123.
Ne toteavat erityisesti, että satamilla oleva monopoliasema perustuu hallinnon hajauttamiseen voittoa tavoittelemattoman julkisoikeudellisen yksikön hyväksi, kun taas lentoasemien hallinnointi uskotaan yksityisoikeudellisten oikeushenkilöiden tehtäväksi niin, että taloudellisen toiminnan harjoittamiseen annetaan yksinoikeus samalla, kun toiminnan luonteeltaan taloudellinen operatiivinen riski siirretään asianomaiselle oikeushenkilölle.
Judgment of the Court of Justice of 24 October 2002, Aéroports de Paris v Commission, C-82/01 P, EU:C:2002:617, paragraph 78.
Ne katsovat niin ikään, että yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Aéroports de Paris käsittelemä riita-asia ei koskenut ”infrastruktuuripalveluiden” tarjoamista, joten sitä ei ole tarkoituksenmukaista verrata tilanteeseen, jossa Belgian satamaviranomaiset tarjoavat käyttöön satamaomaisuutta.
An SGEI is the ‘supply of services which, if it were considering its own commercial interest, an undertaking would not assume or would not assume to the same extent or under the same conditions’, notably regarding price and quality (see points 47 and 48 of the Communication from the Commission on the application of the European Union State aid rules to compensation granted for the provision of services of general economic interest, OJ C 8, 11.1.2012, pp. 4-14).
Suurin osa asianomaisista osapuolista ja Belgian viranomaiset kiistävät komission tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitsemien toimintojen taloudellisen luonteen erityisesti siltä osin kuin on kyse satamainfrastruktuurin tarjoamisesta alusten käyttöön ja maan ja infrastruktuurien vuokraamisesta yrityksille ja selittävät, että maa-alueiden vuokrauksesta, infrastruktuurien käyttöön antamisesta ja satamainfrastruktuurien käytöstä perittävät maksut (satamamaksut) ovat julkisia, syrjimättömiä ja satamaviranomaisten yksipuolisesti ennalta määrittämiä eivätkä perustu kysynnän ja tarjonnan lakeihin.
For the port of Antwerp in 2015, the various port charges and fees accounted for EUR 290.3 million or approximately 84 % of current revenue (which also includes operating subsidies paid by the Flemish Government) and 113 % of current expenditure (cf.
Ne mainitsevat erityisesti Belgian perustuslakituomioistuimen 19 päivänä marraskuuta 2015 antaman tuomion [16], jossa todetaan, että satamamaksut ovat ”pelkkiä korvauksia”, joita kolmannet osapuolet suorittavat satamaviranomaisten tarjoamista tukipalveluista.
Annual Report 2015, pp. 61-62).
Ne viittaavat myös Flanderin merisatamapolitiikasta ja merisatamien hallinnoinnista 2 päivänä maaliskuuta 1999 annettuun satama-asetukseen [17] (jäljempänä ’2 päivänä maaliskuuta 1999 annettu Flanderin satama-asetus’), jossa säädetään, että satamamaksut on asetettava niin, että ne ovat ”kohtuullisessa suhteessa” niitä vastaan suoritettavien palveluiden arvoon.
Article 25(3) of the Flemish Port Decree of 2 March 1999 provides that ‘The Flemish Government and the port authorities shall develop initiatives with a view to achieving […] harmonious tariff structures in the Flemish seaports so as to guarantee the Flemish seaports a level playing field’ .
Tämän lisäksi ne toteavat, että käyttöoikeusmaksut ovat suhteellisesti matalammat maa-alueilla, jotka tuottavat suurempaa lisäarvoa, ne perustuvat objektiivisiin (asianomaisiin maa-alueisiin liittyviin) parametreihin ja kuvastavat tarjotun palvelun synnyttämää todellista arvoa.
The documents annexed to the comments forwarded by the Port of Brussels (p. 102) also show that prices (and discounts) are considered as a means to influence demand-side behaviour: ‘The Port actively seeks to develop waterway transport and to strengthen modal transfer to waterways by means of the following measures: The Port pursues its tariff incentive policy, i.e. navigation rights of EUR 0,00025 tonne/km and an exemption from docking charges for maritime traffic, new forms of traffic and forms of traffic on the increase.
Vallonia ja Vallonian satamat katsovat niin ikään, että infrastruktuurien käytöstä suoritettavat käyttömaksut eivät välttämättä ole osoitus siitä, että satamien toiminta olisi luonteeltaan taloudellista, ja että se, että käyttömaksut eivät riitä kattamaan toimintaan investoitua pääomaa, on merkki siitä, että satamatoiminta on luonteeltaan yleishyödyllinen palvelu.
The Region will compensate the Port for the loss of revenue associated with this measure. […] In this context, the Port provides rebates on the concession fees for its land to undertakings which are the heaviest users of the waterways. […].’
Ne mainitsevat useita komission päätöksiä ja unionin tuomioistuimen tuomioita, joissa niiden mukaan vahvistetaan, että avoimien infrastruktuurien tarjoaminen kaikkien potentiaalisten käyttäjien käyttöön oikeudenmukaisin ja syrjimättömin perustein ja julkisyhteisön maa-alueiden hallinnointi ja käyttö yksityisen sektorin teollisen ja kaupallisen toiminnan kehittämiseksi eivät ole taloudellista toimintaa.
Judgment No 162/2015 of 19 November 2015 of the Constitutional Court, point A.2.2.
Aseman tietynasteisesta itsenäisyydestä ja mahdollisesta taloudellisesta toiminnasta huolimatta satamaviranomaiset edustavat julkista valtaa ja huolehtivat yleishyödyllisistä tehtävistä voittoa tavoittelematta niitä koskevien toimintasääntöjen edellyttämällä tavalla.
See paragraph 220 of the Notice of 19 July 2016.
Käyttöoikeusmaksut ja satamamaksut eivät aina kata satamaviranomaisille aiheutuneita kustannuksia.
The port charges relating to inland shipping are subject to VAT.
Ne huolehtivat julkisen palvelun tehtävistä, joiden nettokustannukset eivät CIR:n 49 §:n mukaisesti olisi vähennettävissä yhtiöveropohjasta, mikä johtaisi syrjintään muihin yrityksiin verrattuna ja satamien investointikyvyn heikkenemiseen, mikäli ne velvoitettaisiin suorittamaan yhtiöveroa.
See Article 5 of the tariffs of the port of Antwerp for inland shipping (Tariff regulations for inland shipping, p. 11).
Belgian viranomaiset toteavat, että Belgian perustuslakituomioistuin on 1 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tuomiossa [19] vahvistanut lainsäätäjän valinnan siitä, että satamat vapautetaan yhtiöverosta.
On the other hand, due to a specific exemption provided for in Article 139 of the VAT Directive (Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax, OJ L 347, 11.12.2006, p. 1), reproduced in Article 42(1)(5) of the Belgian VAT Code, the port charges relating to international shipping are specially exempted from VAT (no reference to VAT in the Port of Antwerp Tariff Regulations for Sea-going Vessels).
Antwerpenin ja Zeebruggen satamaviranomaiset viittaavat komission ”valtiontuen” käsitteestä antaman tiedonannon [20] (jäljempänä ’19 päivänä heinäkuuta 2016 annettu tiedonanto’) 188 kohtaan ja esittävät, että kullakin satamalla on lakisääteinen monopoli omalla satama-alueellaan ja että tämä monopoli sulkee samalla kertaa ”sekä kilpailun markkinoilla että pääsyn markkinoille”.
The need for a specific exemption shows that the supplies of services at issue would normally be included in the scope of VAT as supplies of services within the meaning of Article 2(1)(c) of the VAT Directive.
Näin ollen ne päättelevät, että toimenpide ei johda kilpailun vääristymiseen.
Decision of 10 December 2008 (OJ C 137, 17.6.2009).
Lisäksi ne mainitsevat Alankomaiden kilpailuviranomaisen lausunnon [21], jonka mukaan Rotterdamin satama ei kilpaile muiden satamien satamatoiminnan harjoittajien kanssa, sillä satamamaksut ovat vain pieni osa laivanvarustajien kuljetuskustannuksia, joten maksujen korottamisella taikka madaltamisella ei olisi vaikutusta satamaliikenteeseen.
Decision of 4 July 2006 (OJ C 276, 14.11.2006).
Yleinen etu voidaan sitä vastoin ottaa huomioon silloin, kun on tarpeen arvioida, soveltuuko valtion jollekin yritykselle sen taloudellisen toiminnan tukemiseksi myöntämä tuki sisämarkkinoille.Se, että satamaviranomaisilla on erityisvaltuuksia näiden tehtävien toteuttamiseen [40]: tällaiset erityiset valtuudet eivät sulje pois sitä mahdollisuutta, etteivätkö satamaviranomaiset voisi harjoittaa taloudellista toimintaa silloin, kun ne tarjoavat tavaroita tai palveluja tietyillä markkinoilla.
Decision of 7 June 2006 (OJ C 207, 31.8.2006).
Jokaisella yrityksellä on sitä paitsi mahdollisuus valita, jakaako se vai investoiko se uudelleen kaiken tai osan saamistaan voitoista.5.1.1.2 Veloitettavista maksuista
Judgment of General Court of 24 March 2011 in Joined Cases T-443/08 and T-455/08 Freistaat Sachsen and others v Commission, cited above.
Komissio panee niin ikään merkille, että yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden (jotka ovat taloudellista toimintaa) kustannuksia ei lähtökohtaisesti yleensä kateta kokonaisuudessaan käyttäjiltä saatavilla tuloerillä, joten rahoitusvajeen olemassaolo ei välttämättä sulje pois SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetun taloudellisen toiminnan olemassaoloa.
Judgment of the Court of Justice of 22 May 2003, Korhonen, C-18/01, EU:C:2003:300.
Käyttöoikeusmaksujen osalta Antwerpenin ja Zeebruggen satamat toteavat, että maksut määritetään objektiivisilla parametreilla, jotka liittyvät maa-alueen luonteeseen tai kyseessä olevaan toimintaan, ja niiden määrityksessä otetaan huomioon toiminnan ”todellinen arvo” ja ”lisäarvo”.
Council Directive 92/50/EEC of 18 June 1992 relating to the coordination of procedures for the award of public service contracts (OJ L 209, 24.7.1992, p. 1).
Näin ollen maksut ovat tiiviisti yhteydessä satamien tarjoaman palvelun ominaispiirteisiin ja niiden yritysten tai toimintojen ominaispiirteisiin, joita satama pyrkii saamaan alueelleen.
Decision of 27 March 2014 GRW land development scheme for industrial and commercial use (OJ C 141, 9.5.2014, p. 1).
Tämän vuoksi maksut ovat ilmiselvästi tärkeä väline satamien kaupallisessa linjauksessa, jolla ne houkuttelevat laivanvarustajia ja laivaajia käyttämään sataman infrastruktuureita ja houkuttelevat yrityksiä sijoittautumaan satamaan ja kehittämään siellä tuotanto- tai palvelutoimintojaan.
See Commission Decision in State aid case SA.36953 (2013/N) Port of Bahía de Cádiz, recital 29 (OJ C 335, 16.11.2013, p. 1), Commission decision in State aid case SA.30742 (N/2010) Klaipėda, recitals 8 and 9 (OJ C 121, 26.4.2012, p. 1), Commission Decision in State aid case N 44/2010 Port of Krievu Sala, recital 67 (OJ C 215, 21.7.2011, p. 21), Commission Decision in State aid case C 39/2009 (ex N 385/2009) Port of Ventspils, recitals 30, 57 and 58 (OJ C 62, 13.3.2010, p. 7).
Satamien satamamaksuja vastaan tarjoamien palveluiden (satamainfrastruktuurien yleisen käyttöoikeuden ja mahdollisten erityisten palveluiden) osalta komissio huomauttaa, että Belgian perustuslakituomioistuimen 19 päivänä marraskuuta 2015 tekemä päätös (N:o 162/2015), jossa todetaan, että satamamaksut ovat ”pelkkiä korvauksia”, joita kolmannet osapuolet suorittavat satamaviranomaisten tarjoamista tukipalveluista, sekä 2 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Flanderin satama-asetuksessa olevat maininnat, joissa vahvistetaan, että satamamaksut on asetettava niin, että ne ovat ”kohtuullisessa suhteessa” niitä vastaan suoritettavien palveluiden arvoon, vahvistavat, että satamat tarjoavat palveluita markkinoille korvausta vastaan.
See, for example, point 2.7 of the document General terms and conditions for concessions in the Antwerp port area.
Sen perusteella, että korvauksella pyritään kohtuullisessa määrin kattamaan sitä vastaan suoritettavan palvelun arvo, voidaan jo etukäteen sulkea pois se mahdollisuus, että satamien käyttäjille tarjottavat palvelut rahoitettaisiin olennaiselta osin verolla pikemminkin kuin mainittujen käyttäjien saamastaan palvelusta suorittamalla todellisella korvauksella – tämä seikka vahvistaa jälleen kerran sen, millaista talouspoliittista lähestymistapaa Belgia toteuttaa satamien ja niiden käyttäjien välisissä suhteissa, sekä sen, että kyseessä olevat toiminnat ovat luonteeltaan taloudellisia.
Also see the Tariff conditions of the port of Liège.
Näin ollen näiden satamien vastattavaksi ei koidu kustannuksia, joita yhtiöverovelvollisille yksiköille tavallisesti aiheutuu.
Answer to Parliamentary question No 397 of Mr Willem-Frederik Schiltz of 7 May 2013 (Lower House, Questions and Answers, 2012-2013, QRVA 53/128 of 9 September 2013, p. 86); answer to oral parliamentary question No 4288 of Mr Servais Verherstraeten of 11 May 2011 (Summary record 53, Finance and Budget Committee 229 of 11 May 2011, p. 22.).
Tästä seuraa, että oikeushenkilöiltä kannettavan veron perusteella verotettavaan määrään ei sisällytetä satamien saamien voittojen kokonaismäärää – tähän verottavaan määrään eivät esimerkiksi sisälly satamamaksut ja satamien käyttömaksut, joita asiakkaat maksavat satamientarjoamia palveluita vastaan, eivätkä satamainfrastruktuurien käytöstä maksettavat vuokrat.
The Court of Justice also considers that this activity is an economic activity within the meaning of the VAT Directive (see Judgment of the Court of Justice of 25 October 2007, Ministero delle Finanze — Ufficio IVA di Milano v CO.GE.P. Srl, C-174/06, EU:C:2007:634, paragraphs 31-35).
Belgia ei myöskään ole esittänyt 9 päivänä heinäkuuta 2014 aloitetun yhteistoimintamenettelyn aikana mitään sellaisia seikkoja, jotka olisivat ristiriidassa tämän komission päätelmän kanssa, eikä tällaisia seikkoja sisältynyt huomautuksiin, joita se on esittänyt sen jälkeen, kun muodollinen tutkintamenettely aloitettiin 8 päivänä heinäkuuta 2016.
See paragraph 207 of the Notice of 19 July 2016.
Komissio ei voi yhtyä Flanderin satamakomitean näkemykseen, jonka mukaan edulla, joka syntyy siitä, että satamat vapautetaan yhtiöveron maksusta, pyritään pääasiassa vain korvaamaan satamille kustannukset, jotka aiheutuvat siitä, että satamaviranomaiset rahoittavat enenevässä määrin muita kuin taloudellisia infrastruktuureita, jotka eivät kuulu niiden toimivaltaan.
Judgment of the Court of Justice of 8 November 2001, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, EU:C:2001:598.
Mikään Belgian kansallisen lainsäädännön säännös ei kuitenkaan todellisuudessa takaa sitä, että edun määrä olisi enintään kyseisten muiden kuin taloudellisten infrastruktuurien nettokustannuksia vastaavalla tasolla [64].
See Article 221 of the CIR.
Näin ollen komissio katsoo, että kyseessä olevat satamat saavat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua, joka vastaa erotusta, joka saadaan, kun yhtiöverosta, joka satamien olisi pitänyt maksaa taloudellisesta toiminnastaan, vähennetään kyseiseen taloudelliseen toimintaan liittyvä osa oikeushenkilöiltä kannettavasta verosta.
See Article 225 of the CIR.
Koska satamien taloudellisen toiminnan verottaminen oikeushenkilöiltä kannettavan veron perusteella johtaa verovelvolliselle edullisempaan verotukseen kuin verottaminen yhtiöveron perusteella (ks. edellä oleva 5.1.2 osa taloudellisen edun olemassaolosta), tämä tarkoittaa Belgian viranomaisten näkemyksestä poiketen valtiolle verotulojen menetystä.
See paragraph 206 of the Notice of 19 July 2016 and, as regards SGEIs, the Judgment of the Court of Justice of 24 July 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415, paragraphs 87 to 95.
Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion varojen siirtoa.
Judgment of the Court of Justice of 16 May 2000, France v Ladbroke Racing and Commission, C-83/98 P, EU:C:2000:248, paragraphs 48 to 51.
Myöhemmin – 19 päivänä joulukuuta 2016 päivätyissä huomautuksissaan – viranomaiset kuitenkin katsoivat, että jo pelkkä CIR:n 1 ja 2 §:ssä esitettyjen yleisten sääntöjen soveltaminen jättää satamat yhtiöverovelvollisuuden ulkopuolelle, sillä satamat eivät ole CIR:n 2 §:ssä tarkoitettuja ”yhtiöitä”.
Judgment of the Court of Justice of 22 June 2006, Belgium and Forum 187 v Commission, Joined Cases C-182/03 and C-217/03, EU:C:2006:416, paragraph 128.
Tässä mallissa viitejärjestelmä koostuisi CIR:n 1 ja 2 §:stä, joissa säädetään, että ”yhtiöt” ovat velvollisia suorittamaan yhtiöveroa, kun taas Belgiaan sijoittautuneet muut oikeushenkilöt, jotka eivät ole yhtiöitä, ovat velvollisia suorittamaan oikeushenkilöiltä kannettavaa veroa.
Judgment of the Court of Justice of 15 December 2005, Italy v Commission, C-66/02, EU:C:2005:768, paragraph 94.
Belgian viranomaisten mukaan satamat suorittaisivat väistämättä oikeushenkilöiltä kannettavaa veroa, sillä ne eivät ole ”yhtiöitä”.
Judgment of the Court of Justice of 6 September 2006, Portugal v Commission, C-88/03, EU:C:2006:511, paragraph 56; Judgment of the Court of Justice of 8 September 2011, Paint Graphos and others, Joined Cases C-78/08 to C-80/08, EU:C:2011:550, paragraph 49.
Belgian viranomaisten mukaan CIR:n 180 §:n 2 momentissa vain täsmennetään 1 ja 2 §:ssä olevien yleisten sääntöjen seuraukset, eikä asianomainen kohta näin ollen muodostaisi poikkeusta viitejärjestelmästä vaan olisi vieläpä sen olennainen osa.
This is the case where a measure derives directly from the intrinsic basic or guiding principles of the reference system or where it is the result of inherent mechanisms necessary for the functioning and effectiveness of the system, see Judgment of the Court of Justice of 8 September 2011, Paint Graphos and others, Joined Cases C-78/08 to C-80/08, EU:C:2011:550, paragraph 69.
Mikäli satamia ei katsottaisi ”yhtiöiksi”, oikeushenkilöiltä kannettavaa veroa koskevia sääntöjä voitaisiin niin ikään pitää toimenpiteen rajatumpana viitejärjestelmänä.
Judgment of the Court of Justice of 6 September 2006, Portugal v Commission, C-88/03, EU:C:2006:511, paragraph 81; Judgment of the Court of Justice of 8 September 2011, Paint Graphos and others, Joined Cases C-78/08 to C-80/08, EU:C:2011:550, paragraph 65.
Tämä tulkinta perustuu siis olennaiselta osin oletukseen, jonka mukaan satamien harjoittama toiminta on luonteeltaan sellaista, että satamia ei voida mitenkään määritellä tuloverotuksessa tarkoitetuiksi ”yhtiöiksi” (vaan maahan sijoittautuneiksi oikeushenkilöiksi), vaikka ne ovatkin, kuten edellä todetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuja ”yrityksiä”.
See comment 179/2: ‘Already now, attention is drawn to the fact that, although they may in principle be regarded as taxpayers subject to corporate tax, the following are excluded from corporate tax on the basis of Articles 180 to 182 of the CIR 92: 1. legal persons who are ‘unconditionally’ excluded from corporate tax (see comment on Article 180 of the CIR 92); […] ’.
Belgian sen enempää kuin kolmansien osapuoltenkaan huomautuksissa ei ole esitetty vakuuttavaa näyttöä tämän oletuksen paikkansapitävyydestä.
See comment No 179/16: ‘Belgian commercial companies (SA, SCA, SNC, SCS, SPRL, SC and SCRIS) are in principle constituted to engage in a profit-making activity.
Komissio sitä vastoin katsoo, että satamat ovat pääasiallisen toimintansa perusteella tuloverotuksen näkökulmasta yleensä ”yhtiöitä” ja että ne harjoittavat taloudellista toimintaa, jonka perusteella ne voidaan määritellä SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuiksi ”yrityksiksi”.
As a general rule, they therefore in fact engage in either an industrial, commercial or agricultural business of some kind, or a profit-making occupation, or both at once, and all the profits in general of any kind that they make must be considered as resulting from this activity.’
Mikään kansallisen lainsäädännön säännös ei sitä paitsi aseta kyseenalaiseksi tätä yhtiöiden määritelmää.
Also see points A.2.1 and B3.1 of judgment No 148/2012 of the Constitutional Court of 6 December 2012 (Moniteur belge, 29 January 2013).
Vaikka lisäksi – toisin kuin komissio on juuri osoittanut – kyseessä olevat kansalliset säännöt taikka hallinnon tapa tulkita niitä saattaisivatkin johtaa tilanteeseen, jossa Belgian satamat eivät suorittaisi yhtiöveroa, nämä säännöt johtaisivat syrjintään SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettujen taloudellista toimintaa harjoittavien ”yritysten” (ks. edellä oleva 5.1.1 osa) välillä.