natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Tässä alakohtaisessa viiteasiakirjassa annetaan kyseisen kehyksen puitteissa ohjeita elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alalle sekä esitetään useita parannusmahdollisuuksia ja parhaita toimintatapoja.
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Asiakirja on laadittu Euroopan komissiossa hyödyntäen sidosryhmiltä saatuja kannanottoja.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
Tekninen työryhmä, jossa oli mukana alan asiantuntijoita ja sidosryhmiä ja jota JRC johti, keskusteli ja lopulta sopi tässä asiakirjassa kuvailluista ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista, alakohtaisista ympäristönsuojelun tason indikaattoreista ja huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Etenkin kyseisten vertailuesimerkkien katsottiin edustavan sellaista ympäristönsuojelun tasoa, jonka alan parhaiten suoriutuvat organisaatiot voivat saavuttaa.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the food and beverage manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Alakohtaisen viiteasiakirjan tavoitteena on auttaa ja tukea kaikkia organisaatioita, jotka aikovat parantaa ympäristönsuojelun tasoaan, antamalla niille ideoita ja virikkeitä sekä käytännön neuvoja ja teknisiä ohjeita.
How SRDs should be taken into account by EMAS registered organisations
Tämä alakohtainen viiteasiakirja on suunnattu ensisijaisesti organisaatioille, jotka ovat jo rekisteröityneet EMAS-järjestelmään.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Toiseksi se on suunnattu organisaatioille, jotka harkitsevat rekisteröityvänsä EMAS-järjestelmään tulevaisuudessa, ja kolmanneksi kaikille organisaatioille, jotka haluavat lisätietoa ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista parantaakseen ympäristönsuojelun tasoaan.
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Tämän asiakirjan tavoitteena on siis auttaa kaikkia elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alan organisaatioita keskittymään olennaisiin välittömiin ja välillisiin ympäristönäkökohtiin sekä saamaan tietoa ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista, myös asianmukaisista alakohtaisista ympäristönsuojelun tason indikaattoreista, jotta ne voivat mitata ympäristönsuojelun tasoaan, ja huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä.
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Alakohtaisten viiteasiakirjojen huomioon ottaminen EMAS-rekisteröidyissä organisaatioissa
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaan EMAS-rekisteröityjen organisaatioiden on otettava alakohtaiset viiteasiakirjat huomioon kahdella eri tasolla:
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators [4] to use for their reporting of environmental performance.
laatiessaan ja toteuttaessaan ympäristöjärjestelmänsä ympäristökatselmusten perusteella (4 artiklan 1 kohdan b alakohta);
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Organisaatioiden olisi käytettävä alakohtaisten viiteasiakirjojen asianmukaisia osia määritellessään ja tarkistaessaan ympäristötavoitteitaan ja -päämääriään ympäristökatselmuksessa ja -politiikassa havaittujen asiaankuuluvien ympäristönäkökohtien mukaisesti sekä päättäessään toimista, joita ne toteuttavat ympäristönsuojelun tasonsa parantamiseksi.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
laatiessaan ympäristöselontekoa (4 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 4 artiklan 4 kohta).
When reporting on environmental performance and on the other factors regarding environmental performance the organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence, have been taken into account.
Organisaatioiden olisi otettava huomioon alakohtaisen viiteasiakirjan asiaankuuluvat alakohtaiset ympäristönsuojelun tason indikaattorit valitessaan indikaattoreita [4], joita ne käyttävät ympäristönsuojelun tasoa koskevassa raportoinnissaan.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Valitessaan indikaattoreita raportointia varten organisaatioiden olisi otettava huomioon vastaavassa alakohtaisessa viiteasiakirjassa ehdotetut indikaattorit ja niiden merkityksellisyys organisaation ympäristökatselmuksessaan havaitsemien merkittävien ympäristönäkökohtien suhteen.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Indikaattorit on otettava huomioon vain, jos niillä on merkitystä niiden ympäristönäkökohtien suhteen, joita pidetään merkittävimpinä ympäristökatselmuksessa.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Organisaatioiden olisi ympäristönsuojelun tasosta ja muista tekijöistä ympäristöselonteossa raportoidessaan mainittava, miten asiaankuuluvat ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat ja mahdolliset vertailuesimerkit huipputason osaamisesta on otettu huomioon.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Niiden olisi kuvattava, miten asiaankuuluvia ympäristöasioiden hallinnan parhaita toimintatapoja ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta (jotka antavat viitteitä parhaiden suoriutujien saavuttamasta ympäristönsuojelun tasosta) on käytetty toimenpiteiden ja toimien määrittämisessä ja mahdollisesti painopisteiden asettamisessa niiden ympäristönsuojelun tason parantamiseksi (edelleen).
EMAS participation is an ongoing process.
Ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen täytäntöönpano tai määritettyjen huipputason osaamisen vertailuesimerkkien tason saavuttaminen ei kuitenkaan ole pakollista, sillä EMAS-järjestelmän vapaaehtoisen luonteen vuoksi organisaatiot voivat itse arvioida kustannusten ja hyötyjen perusteella, miten käyttökelpoisia vertailuesimerkit ja parhaat toimintatavat niille ovat.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Organisaatioiden olisi arvioitava ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen ja huipputason osaamisen vertailuesimerkkien – vastaavasti kuin ympäristönsuojelun tason indikaattoreiden – merkitystä ja sovellettavuutta ympäristökatselmuksessaan havaitsemiensa merkittävien ympäristönäkökohtien sekä teknisten ja taloudellisten näkökohtien mukaisesti.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Alakohtaisten viiteasiakirjojen niitä osatekijöitä (indikaattorit, ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat tai vertailuesimerkit huipputason osaamisesta), joita organisaatio ei pidä merkityksellisinä ympäristökatselmuksessaan havaitsemiensa merkittävien ympäristönäkökohtien suhteen, ei tule sisällyttää kertomukseen eikä kuvata ympäristöselonteossa.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
EMAS-järjestelmään osallistuminen on jatkuva prosessi.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Aina, kun organisaatio suunnittelee parantavansa ympäristönsuojelunsa tasoa (ja tarkastelee ympäristönsuojelun tasoaan), sen on haettava alakohtaisesta viiteasiakirjasta tietoa siitä, mihin seikkoihin sen tulisi puuttua seuraavaksi.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
EMAS-järjestelmän ympäristötodentajat tarkistavat, onko organisaatio ottanut alakohtaisen viiteasiakirjan huomioon ympäristöselontekoa laatiessaan ja millä tavoin (asetuksen (EY) N:o 1221/2009 18 artiklan 5 kohdan d alakohta).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in the light of its environmental review.
Akkreditoidut ympäristötodentajat tarvitsevat auditointia suorittaessaan organisaatiolta näyttöä siitä, miten alakohtaisen viiteasiakirjan asiaankuuluvat osatekijät on valittu ympäristökatselmusten perusteella ja otettu huomioon.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Ympäristötodentajat eivät tarkista, noudattaako organisaatio kuvattuja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta, mutta ne todentavat näytön siitä, miten alakohtaista viiteasiakirjaa on käytetty ohjeena niiden indikaattoreiden ja asianmukaisten vapaaehtoisten toimenpiteiden määrittämisessä, joita toteuttamalla organisaatio voi parantaa ympäristönsuojelun tasoaan.
Structure of the sectoral reference document
EMAS-järjestelmän ja alakohtaisen viiteasiakirjan vapaaehtoisen luonteen vuoksi organisaatioille ei pitäisi aiheutua kohtuuttomia rasitteita tällaisen näytön esittämisestä.
This document consists of four sections.
Todentajat eivät saa etenkään vaatia yksittäistä perustelua jokaiselle parhaalle toimintatavalle, alakohtaiselle ympäristönsuojelun tason indikaattorille ja huipputason osaamista koskevalle vertailuesimerkille, jotka mainitaan alakohtaisessa viiteasiakirjassa ja joita organisaatio ei pidä ympäristökatselmuksensa perusteella merkityksellisinä.
Section 1 introduces EMAS' legal background and describes how to use this document, while Section 2 defines the scope of this SRD.
Ne voivat kuitenkin ehdottaa muita merkityksellisiä tekijöitä, jotka organisaatio voisi ottaa huomioon tulevaisuudessa lisätodisteena sitoutumisestaan ympäristönsuojelun tasonsa jatkuvaan parantamiseen.
Section 3 briefly describes the different best environmental management practices (BEMPs) [5] together with information on their applicability, in general as well as at SME level.
Alakohtaisen viiteasiakirjan rakenne
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Tämä asiakirja sisältää neljä lukua.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Sen 1 luvussa esitellään EMAS-järjestelmän oikeudellista taustaa ja kerrotaan, miten tätä asiakirjaa tulee käyttää, ja 2 luvussa määritellään asiakirjan soveltamisala.
Finally, Section 4 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.2.
Luvussa 3 kuvataan lyhyesti ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat [5] sekä tiedot niiden sovellettavuudesta yleensä ja pk-yritysten tasolla.
This SRD addresses the environmental performance of the activities of the food and beverage manufacturing sector.
Kun tiettyä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa koskevia erityisiä ympäristönsuojelun tason indikaattoreita ja huipputason osaamista koskevia vertailuesimerkkejä on pystytty laatimaan, myös ne esitetään.
In this document, the food and beverage manufacturing sector includes companies belonging to the following NACE code divisions (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [6]):NACE code 10: manufacture of food products,
Jotkin indikaattorit ja vertailuesimerkit ovat merkityksellisiä useamman kuin yhden ympäristöasioiden hallinnan parhaan toimintatavan osalta, joten ne toistetaan aina, kun se on tarkoituksenmukaista.
NACE code 11: manufacture of beverages.
Lopuksi 4 luvussa esitetään kattava taulukko, joka sisältää valikoiman olennaisimpia ympäristönsuojelun tason indikaattoreita sekä niihin liittyvät selitykset ja huipputason osaamista koskevat vertailuesimerkit.
Best practices presented for the overall food and beverage manufacturing sector (Section 3.1) are addressed to all companies belonging to NACE codes 10 and 11.
Tämä alakohtainen viiteasiakirja koskee elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alan toiminnan ympäristönsuojelun tasoa.
The following two tables present the most significant direct and indirect environmental aspects [7] for food and beverage manufacturers, the related main environmental pressures and how these are tackled in this document.
Tässä asiakirjassa elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alan katsotaan koostuvan yrityksistä, jotka kuuluvat seuraaviin NACE-koodiryhmiin (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 [6] vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen mukaan):NACE-koodi 10: elintarvikkeiden valmistus
They are addressed either by BEMPs described in Section 3.1 or by making reference to other available reference documents such as the Best Available Techniques (BAT) Reference Document for the Food, Drink and Milk Industries (FDM BREF) [8].
NACE-koodi 11: juomien valmistus.
Table 2.1
Elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alaa kokonaisuudessaan koskevat parhaat toimintatavat (3.1 luku) on osoitettu kaikille NACE-koodiryhmiin 10 ja 11 kuuluville yrityksille.
The most significant direct environmental aspects for food and beverage manufacturers and how these are addressed in the SRD
Seuraavissa kahdessa taulukossa esitetään elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alan merkittävimmät välittömät ja välilliset ympäristönäkökohdat [7] ja niihin liittyvät ympäristöpaineet ja kerrotaan, miten niitä käsitellään tässä asiakirjassa.
Most significant direct environmental aspects
Niitä käsitellään joko 3.1 luvussa kuvailtujen ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen yhteydessä tai viittaamalla muihin käytettävissä oleviin viiteasiakirjoihin, esimerkiksi parhaita käytettävissä olevia elintarvikkeiden ja maidon valmistus- ja jalostustekniikoita käsittelevään vertailuasiakirjaan (Best Available Techniques Reference Document for the Food, Drink and Milk Industries), jäljempänä ’FDM BREF -asiakirja’ [8].
Industrial processes and related operations
Niihin liittyvät keskeiset ympäristöpaineet
Emissions to water
Teolliset prosessit ja niihin liittyvät toimenpiteet
Reference to BAT in FDM BREF
Päästöt veteen
Emissions to air (NOx, SOx, VOCs, particulate matter)
Viittaus BAT:iin FDM BREF -asiakirjassa
Solid waste generation
Päästöt ilmaan (typen ja rikin oksidit, haihtuvat orgaaniset yhdisteet, hiukkaset)
BEMP on avoiding food waste in food and beverage manufacturing (Section 3.1.9)
Kiinteiden jätteiden syntyminen
Water consumption
Paras toimintapa: elintarvikejätteen välttäminen elintarvikkeiden ja juomien valmistuksessa (3.1.9 kohta)
Energy consumption, GHG emissions (CO2)
Vedenkulutus
BEMP on deploying energy management and energy efficiency throughout all operations (Section 3.1.7)
Energiankulutus, kasvihuonekaasupäästöt (hiilidioksidi)
BEMP on integrating renewable energy in manufacturing processes (Section 3.1.8)
Paras toimintatapa: energianhallinnan ja energiatehokkuuden soveltaminen kaikkiin toimintoihin (3.1.7 kohta)
Refrigeration
Paras toimintatapa: uusiutuvan energian käyttö kaikissa valmistusprosesseissa (3.1.8 kohta)
Energy consumption, GHG emissions (refrigerants)
Kylmäsäilytys
BEMP on improving freezing and refrigeration (Section 3.1.6)
Energiankulutus, kasvihuonekaasupäästöt (kylmäaineet)
Cleaning operations
Paras toimintatapa: jäädyttämisen ja kylmäsäilytyksen parantaminen (3.1.6 kohta)
Water consumption, use of chemicals, waste water generation
Puhdistus
BEMP on environmentally friendly cleaning operations (Section 3.1.4)
Vedenkulutus, kemikaalien käyttö, jäteveden syntyminen
Transport and logistics
Paras toimintatapa: ympäristöystävällinen puhdistaminen (3.1.4 kohta)
Energy consumption, GHG emissions, emissions to air (CO2, CO, SO2, NOx, particulate matter etc.)
Kuljetus ja logistiikka
BEMP on transport and logistics (Section 3.1.5)
Energiankulutus, kasvihuonekaasupäästöt, päästöt ilmaan (esim. hiilidioksidi, hiilimonoksidi, rikkidioksidi, typen oksidit, hiukkaset)
Packaging
Paras toimintatapa: kuljetus ja logistiikka (3.1.5 kohta)
GHG emissions, energy consumption, resource depletion (material use)
Pakkaukset
BEMP on improving or selecting packaging to minimise environmental impact (Section 3.1.3)
Kasvihuonekaasupäästöt, energiankulutus, luonnonvarojen ehtyminen (materiaalien käyttö)
Table 2.2
Paras toimintatapa: pakkausten parantaminen tai valinta ympäristövaikutusten minimoimiseksi (3.1.3 kohta)
The most significant indirect environmental aspects for all food and beverage manufacturers and how these are addressed in the SRD
Taulukko 2.2
Most significant indirect environmental aspects
Elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alan merkittävimmät välittömät ympäristönäkökohdat ja niiden käsittely tässä asiakirjassa Merkittävimmät välilliset ympäristönäkökohdat
Supply chain management
Niihin liittyvät keskeiset ympäristöpaineet
GHG emissions, energy consumption, water consumption, emissions to air etc.
Toimitusketjun hallinta
BEMP on sustainable supply chain management (Section 3.1.2)
Esim. kasvihuonekaasupäästöt, energiankulutus, vedenkulutus, päästöt ilmaan
Agriculture
Paras toimintatapa: toimitusketjun hallinta (3.1.2 kohta)
GHG emissions (CO2, CH4), biodiversity loss, emissions to air, eutrophication, water consumption
Maatalous
Reference to the Agriculture — crop and animal production SRD [9]
Kasvihuonekaasupäästöt (hiilidioksidi, metaani), biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen, päästöt ilmaan, rehevöityminen, vedenkulutus
Retail
Viittaus kasvinviljelyä ja kotieläintaloutta koskevaan alakohtaiseen viiteasiakirjaan [9]
Energy consumption, food waste generation
Vähittäiskauppa
Reference to Retail Trade SRD [10]
Energiankulutus, elintarvikejätteen syntyminen
Food preparation by consumers
Viittaus vähittäiskaupan alaa koskevaan alakohtaiseen asiakirjaan [10]
Environmental aspects listed in Tables 2.1 and 2.2 were selected as the most significant for the majority of food and beverage manufacturers.
Kuluttajien ruuanvalmistus
However, the environmental aspects to be managed by specific companies, and whether each aspect is direct or indirect for a specific company, should be assessed on a case-by-case basis.
Taulukoissa 2.1 ja 2.2 lueteltuja ympäristönäkökohtia on pidetty merkittävimpinä valtaosalle elintarvikkeiden ja juomien valmistajista.
Environmental aspects, such as hazardous waste, biodiversity or material use for areas other than those listed above could also be significant.
On kuitenkin arvioitava tapauskohtaisesti, mitä ympäristönäkökohtia yksittäisten yritysten olisi hallittava ja onko kukin ympäristönäkökohta kyseisen yrityksen kannalta välitön vai välillinen.
In addition to the BEMPs listed in Tables 2.1 and 2.2, an overarching BEMP on ‘performing an environmental sustainability assessment of products and/or operations’ can help to improve the environmental performance for all environmental aspects and related pressures presented in the tables.
Myös sellaiset ympäristönäkökohdat kuin vaaralliset jätteet, biologinen monimuotoisuus tai materiaalin käyttö muilla kuin edellä luetelluilla aloilla voivat olla merkittäviä.
Moreover, this SRD, apart from describing the best practices for the overall food and beverage manufacturing sector (all companies belonging to NACE codes 10 and 11) listed above, also includes a range of specific best practices for several subsectors, namely:
Taulukoissa 2.1 ja 2.2. lueteltujen ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen lisäksi kokonaisvaltaisella parhaalla toimintatavalla ”tuotteiden ja/tai toimintojen ympäristökestävyyden arviointi” voidaan parantaa ympäristönsuojelun tasoa taulukoissa esitettyjen ympäristönäkökohtien ja niihin liittyvien ympäristöpaineiden osalta.
processing of coffee (NACE code 10.83) in Section 3.2,
Tässä alakohtaisessa asiakirjassa kuvaillaan edellä luetellut koko elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen alaa (kaikkia NACE-koodiryhmiin 10 ja 11 kuuluvia yrityksiä) koskevat ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat.
manufacture of olive oil (NACE code 10.41) in Section 3.3,
Lisäksi se sisältää joukon useiden alasektorien parhaita toimintatapoja:
manufacture of soft drinks (NACE code 11.07) in Section 3.4,
kahvin valmistus (NACE-koodi 10.83) 3.2 luvussa
manufacture of beer (NACE code 11.05) in Section 3.5,
oliiviöljyn valmistus (NACE-koodi 10.41) 3.3 luvussa
production of meat and poultry meat products (NACE code 10.13) in Section 3.6,
virvoitusjuomien valmistus (NACE-koodi 11.07) 3.4 luvussa
manufacture of fruit juice (NACE code 10.32) in Section 3.7,
oluen valmistus (NACE-koodi 11.05) 3.5 luvussa
cheese-making operations (NACE code 10.51) in Section 3.8,
liha- ja siipikarjatuotteiden valmistus (NACE-koodi 10.13) 3.6 luvussa
manufacture of bread, biscuits and cakes (NACE codes 10.71 and 10.72) in Section 3.9,
hedelmämehujen valmistus (NACE-koodi 10.32) 3.7 luvussa
manufacture of wine (NACE 11.02) in Section 3.10.
juuston valmistus (NACE-koodi 10.51) 3.8 luvussa